Offenbach | IGBD\nPočetna Oznake "Offenbach"\nGosti na zajedničkom iftaru u BKC Offenbach bili su Armin Muzaferija i Hafiz Nedžad ef. Ćeman u pratnji bivših efendija BKC Offenbach Jasmina Dervića i Envera Redžića. Na iftaru takodjer prisustvovao generalni konzul Dževad Šaldić, u društvu istaknutih biznismena i članova ovog džemata. Prisutni su nakon klanjanja akšam namaza, uz lijepu atmosferu uživali u raznoraznim poslasticama ... Više... →\nurednik\tjul 14th, 2014 Nema komentara\nU prostorijama bosanskog kulturnog centra BKC Offenbach je u subotu, 05.07.2014 organizovan i održan zajednički iftar. Na istom su pored brojnih džematlija pristvovali i ugledni predstavnici drugih organizacija iz regiona Rhein-Main. Pozivu BKC Offenbacha-a i Adema ef. Hasanovića su se odazvali i Prof. Dr. Ömer Özsoy sa suprugom Nuriye, osnivač instituta za islamske studije na Goethe Univeritetu ... Više... →\nurednik\tjul 13th, 2014 Nema komentara\nU znak sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici u njemačkom Offenbachu je u subotu, u organizaciji bošnjačkog džemata Firdeus, održan Marš mira, koji su podržali gradske vlasti i građani Offenbacha. Maršu su se priključili gradonačelnik Offenbacha Peter Schefer, zatim konzul BiH u Frankfurtu Admir Atović, predsjednik Islamske zajednice Bošnjaka u Njemačkoj Edin Atlagić, te brojni ... Više... →\nWiesbaden, 11.05.2013.g. – U subotu je u Wiesbadenu u prostorijama Mešihata Islamske Zajednice Bošnjaka u Njemačkoj održan radni sastanak članova Mešihata sa predstavnicima džemata BKC Offenbach a u vezi s zbivanjima u ovom džematu. Sastanku su ispred Mešihata prisustvovali Muftija, potpredsjednik, sekretar i blagajnik a s druge strane prošireni džematski odbor, imam i predstavnici ... Više... →\nBKZ Offenbach je tokom poslednjih godina pored redovnih aktivnosti kojima je ovaj džemat podložan, upotpunio i ustabilio vikend program sa sabahskim druženjem u džematu. Naime, ideja o sabahskom druženju vuče korijen od vremena kada smo kao odbor odrzavali redovne sastanke Odbora džemata i to se pokazalo jako praktičnim i korisnim. U medjuvremenu se sa ovom praksom održavanja ... Više... →\nDžematski odbor džemata Offenbach (BKZ) organizirao je u subotu, 12.01.2013.godine raspravu na temu: „Platforma djelovanja Islamske Zajednice Bošnjaka u Njemačkoj“. Cilj ovog sastanka bio je na tragu dobivenog materijala „Platforma djelovanja IGBD-a“ analizirati ovaj dokumenat. Sastanku je, pored članova glavnog odbora prisustvovalo i nekoliko članova proširenog odbora te istaknuti ... Više... →\nurednik\tdec 1st, 2012 1 komentar\nSa polaznicima mektepske nastave i omladinom obišli Memorijalni centar Potočari, Zenicu, Srebrenicu, FIN, muzeje… Općepoznato je da je ekskurzija postala važan oblik edukativnog obrazovnog I vaspitnog rada sa djecom I omladinom. Nema sumnje da dobro osmišljena I realizirana ekskurzija značajno doprinosi ostvarivanju teoretskog plana, programa i ciljeva vjerskog I općeg obrazovanja i vaspitanja.Svi ... Više... →\nIslamska Zajednica Bošnjaka u Njemačkoj – Regija Frankfurt upriličila je u nedjelju 03.06.2012.godine takmičenje polaznika mektebske nastave za džemate ove centralno Njemačke regije. Domaćin skupu bio je Džemat BKC Offenbach na čelu sa svojim vrijednim imamom Zehrudin ef. Junuzovićem. Učešće u takmičenju uzeli su polaznici slijedećih devet džemata: Džemat Mannheim, Džemat Darmstadt, ... Više... →


Radijator četka 1.5" | Beorol\nŠifra proizvođača: CETKE_RAD\nKupuju se u pakovanju od 10 kapsula po ceni od 1.200,00 RSD.\nRadijator četka 1.5" sa dlakom Bristle Mix standard. Za nanose svih vrsta premaza. Pogodna za nepristupačne površine.


Kabinet predsjednika Srpske izdvojio 10.000 KM za opremanje učionice | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Kabinet predsjednika Srpske izdvojio 10.000 KM za opremanje učionice\nKabinet predsjednika Srpske izdvojio 10.000 KM za opremanje učionice\nZVORNIK – Kabinet predsjednika Republike Srpske izdvojio je 10.000 KM za opremanje učionice za ekonomsku grupu predmeta u Srednjoškolskom centru „Petar Kočić“ iz Zvornika, rekla je direktor ove srednjoškoslke ustanove Biljana Pisić.\nOna je sinoć na „Svetosavskoj akademiji“ istakla da će sredstva biti utrošena za nabavku računara i namještaja za učionicu ekonomske grupe predmeta – smjer bankarski tehničar.\nOna je podsjetila da su u nekoliko posljednjih godina Vlada Republike Srpske, Gradska uprava i nevladine organizacije uložile oko milion KM za poboljšanje uslova nastave u Srednjoškolskom centru „Petar Kočić“ Zvornik.\n„Osim Vlade Republike Srpske i resornog ministarstva, Gradska uprava Zvornik nesebično pomaže obrazovanje, poboljšava uslove rada i pomaže saradnju ove srednjoškolske ustanove sa obrazovnimm ustanovama iz Slovenije i Portugalije“, rekla je Pisićeva.\nOna je rekla da je u ovoj školskoj godini proslavljen desetogodišnji jubilej saradnje sa Srednjom školom „Srečko Kosovar“ iz Sežane.\n„Zahvaljujući ovoj slovenačkoj školi, uspostavili smo sradnju i sa srednjom školom iz Barselosa u Portugaliji“, rekla je Pisićeva.\n„Gradska uprava Zvornik je u martu prošle godine finansijski omogućila prvu posjetu predstavnika naše škole srednjoj školi u Barselosu, dok je planirano da 12 učenika sa nastavnicima iz Barselosa posjete našu školu u aprilu“, rekla je Pisićeva i dodala da će, nakon njihove posjete, biti dogovorena posjeta zvorničkih učenika Barselosu.\nSrednjoškolski centar „Petar Kočić“ Zvornik pohađa više od hiljadu učenika.\n„Svetosavska akademija“ u Srednjoškolskom centru „Petar Kočić“ održana je u okviru „Svetosavske nedjelje“, koja je otvorena 23. januara, a završava se „Svetosavskim balom“, na kome će nastupiti beogradska glumica Ivana Žigon, u subotu, 3. februara.\nOrganizator „Svetosavske nedjelje 2018“ je Srpsko prosvjetno i kulturno društvo „Prosvjeta“ Zvornik, Crkvena opština Zvornik i Dom omladine, dok je pokrovitelj Gradska uprava Zvornik.\nPrethodni članakSutra izložba „Čitamo i pišemo sa Anom Frank“\nNaredni članakTanja Karišik Košarac sportista godine opštine Pale


PwC Hrvatska: Usluge: Porezne usluge: Nekretnine\nHrvatsko tržište nekretnina je proteklih godina rapidno se razvijalo. Velik broj investitora traži nove mogućnosti investiranja. Razvoj se nastavlja u svim segmentima – uredskom, maloprodajnom, industrijskom, logističkom i rezidencijalnom – kako bi se zadovoljila ova potreba.\nPwC ima svoj tim poreznih i računovodstvenih stručnjaka koji se bave ovime i u Hrvatskoj i diljem regije srednje i istočne Europe. Naš iskusni tim za nekretnine može vas savjetovati u svim aspektima kupnje, razvijanja, financiranja, procjene i upravljanja nekretninama te izgradnje kako bi vam pomogli optimizirati vrijednost transakcije i procesa. Naše usluge


Andrej Nosov, direktor i osnivač Hartefakt fondacije iz Beograda: DŽABE NOVO ODELO, KAD SMRDI NA PROŠLOST IZ GLAVE KOJA JE TAKVU PROŠLOST SMISLILA | bedrudingusic\nAndrej Nosov, direktor i osnivač Hartefakt fondacije iz Beograda: DŽABE NOVO ODELO, KAD SMRDI NA PROŠLOST IZ GLAVE KOJA JE TAKVU PROŠLOST SMISLILA\nPosted: 19. Decembra 2016. in Intervjui\nHartefakt je mesto okupljanja ljudi koji žele da budu baš tu. S vremena na vreme otvore se neka druga vrata ali ljudi ostaju tu jer veruju u naš grupni pristup…..Mi koristimo kreativne načine komunikacije, inovativni pristup i više smo realpolitični. Principi su važan segment našeg rada a odnose se na jednakost, pravdu i otvoreno društvo u najširem smislu tog pojma…..Nikada nisam zadovoljan. Uvek mora više. Moj tim često pada sa nogu, a ja uvek govorim jednom ćemo i mi na odmor. Nisam zadovoljan jer se ovde stvari uvek vraćaju nazad…..Mislim da je vreme da ljudi prihvate mogućnost da drugačije nije strano, nije nemoguće živeti uz i sa drugačijim. Svi se razlikujemo……Diskriminaciju vrši samo država. I to je ključ. To što ste vi fašista pa ljude tretirate ovako i onako biće toga uvek. Ako država ne reaguje, ako propusti, tu je polje najgore i najopasnije diskriminacije….. Lustracija je obična glupost. Smišljena da se izbegne odgvornost najvišeg vrha. Lustracija može da postoji u zemlji gde se svi slažu da su grešili. Većina u Srbiji misli da su ratovi bili legitina odbrana, a ne nešto drugo…..Ipak, napredak je postignut u odnosu na pre deset ili petnaest godina. Mnogi su se suočili sa pravdom. Pamćenje i buduće generacije su najveća briga. Oni ne znaju ništa a nose mržnju i sve posledice tih ratova u sebi……Veliko je pitanje da li možemo išta uraditi dok nam Rusija diše za vratom u svojoj vratolomiji obračuna velikih sila. To me najviše plaši. Mislim da moramo u NATO, i mislim da je određenje po tim tzv. Evropskim pitanjima prioritet….. Ne razmišljam o onima koji mrze. Nemam šta da im kažem, oni samo mrze. Možda je vreme da podržimo one koji misle drugačije, ako su oni jači, snažniji i imaju prostora onda možda ima nade za naš region…..\nKada je osnovan Hartefakt i hoćete li pojasniti ime Fondacije?\nNOSOV:Hartefakt je osmišljen i osnovan 2009. godine. Posle velikog rada na stvaranju Inicijative mladih za ljudska prava u citavoj regiji, odlučio sam da promenim direkciju i krenem ka nekim drugim stvarima. Nadežda Milenković koja je godinama bila u našem bordu i koja je jedan od najznačajnijih kreativnih direktora na ovim prostorima i šire – posle dosta razgvora i slušanja mojih ideja i priča – došla do imena. Hartefakt je po činjenicama kreativno i emotivno ljudski pristup. Hartefakt je mesto okupljanja ljudi koji žele da budu baš tu. S vremena na vreme otvore se neka druga vrata ali ljudi ostaju tu jer veruju u naš grupni pristup.\nŠta su ciljevi i sadržaj rada vaše NGO?\nNOSOV:Veoma cenim ovo pitanje. Na našem sajtu ima puno informacija. Mi delujemo kao fondacija koja podržava male i značajne programe i posebne pojedince, ali i kao produkcija i svojvrsni hub novih i posebnih ideja. Nisam gadljiv na NGO svrstavanje, ali mi to nismo. Radimo sa Vladama, finansirani smo od vlada, i naši principi ne dolaze iz te definicije već iz etike koja je malo šira od plastične podele na provladine i ne vladine orjentire. Mnoge kolege iz nevladinog sektora veoma su značajne stvari uradili i veoma smo ponosni i podržavamo njihov rad.\nMi koristimo kreativne načine komunikacije, inovativni pristup i više smo realpolitični. Principi su važan segment našeg rada a odnose se na jednakost, pravdu i otvoreno društvo u najširem smislu tog pojma.\nDa li ste zadovoljni sa dosadašnjim postignućima vezano za “kreiranje regionalnog kulturnog prostora koji se odgovorno odnosi prema prošlosti i gradi sigurnu budućnost…”, kako s aspekta regije, tako i Srbije?\nNOSOV: Nikada nisam zadovoljan. Uvek mora više. Moj tim često pada sa nogu, a ja uvek govorim jednom ćemo i mi na odmor. Nisam zadovoljan jer se ovde stvari uvek vraćaju nazad. Pogledajte stalno dva koraka napred, dva nazad. I tako u krug. Regionalni prostor, prostor saradnje je tu. Danas je normalna i očekivana ta razmena. Tada, kad smo rkenuli nije bila. Danas je to prirodna posledica i očekivanje. Mali smo mi prostor da bi se kleli u sopstvene granice.\nKoje društvene grupe su u fokusu vaše pažnje?\nNOSOV: U ovom trenutku izbeglice, oni koji dolaze, oni koji moraju da dodju, oni koji će nas promeniti. Mislim da je vreme da ljudi prihvate mogućnost da drugačije nije strano, nije nemoguće živeti uz i sa drugačijim. Svi se razlikujemo. Posebna pažnja je na svim najranjivijim grupama. Onima kojih nema, koji ćute.\nI ima li diskriminacije prema tzv. marginaliziranim društvenim grupama u Srbiji? Ko prednjači u toj eventualnoj diskriminaciji?\nNOSOV: Diskriminaciju vrši samo država. I to je ključ. To što ste vi fašista pa ljude tretirate ovako i onako biće toga uvek. Ako država ne reaguje, ako propusti, tu je polje najgore i najopasnije diskriminacije. Ima napredka, ali ostaju otvorena velika pitanja etničkih manjina i seksualnih. Kako je biti danas gej koji pripada nekoj od malih religijskih zajednica ili manjina to je veliko i važno pitanje.\nNeki analitičari smatraju da je u Srbiji u toku rehabilitacija Slobodana Miloševića. Šta Vi mislite o tome?\nNOSOV: Izvinte, rehabilitacija?! Ti analitičari su očigledno propustili sve ono što se dešavalo u ovoj zemlji za vreme Borisa Tadića, Vojislava Koštunice, pa i ovih danas. Milošević je pobeđen, neke su stvari urađene, ali ipak završilo se ubistvom premijera. Ovo je samo nastavak iste serije, sa pokušajem da se nešto promeni s vremena na vreme. S druge strane mnogo toga liči na ono vreme. Odnos prema političkim neistomišljenicima, burazerske konferencije za novinare, ponižavanje institucija i taj jezik pretnji. S druge strane, to je Srbija. Džabe novo odelo, kad smrdi na prošlost iz glave koja je takvu prošlost smislila.\nDa li je u Srbiji provedena lustracija?\nNOSOV: Nije. Lustracija je obična glupost. Smišljena da se izbegne odgvornost najvišeg vrha. Lustracija može da postoji u zemlji gde se svi slažu da su grešili. Većina u Srbiji misli da su ratovi bili legitina odbrana, a ne nešto drugo. Lustracija je bila jedan od tih pokušaja – bolje išta nego ništa. Isti ljudi, bolje pozicije. Nova retorika. Već viđeno, samo je naše pa boli malo više.\nKako ocjenjujete odnos aktuelne politike Srbije prema zbivanjima u bliskoj prošlosti (devedesete, prošlog stoljeća) u regionu?\nNOSOV: Mislim da je važno sve što svaka vlada uradi u odnosu na prošlost. Mora više i može više. Ključno je pitanje nestalih i pitanje pamćenja. Ima značajnih inicijativa koje je vlast podržala u odnosu na prošlost i mislim da je tu nevladin sektor učinio puno. Ima tih pitanja, kada dodjete do vrha bivšeg režima, gde institucije prestanu da rade i tu je veliko pitanje za naše institucije kada i kako će procesuirati one koji su učestovali u masovnim zločinima sa srednjih ili viših pozicija. Ako znamo da neki predvode institucije ogromno je pitanje karakter te vlasti. Da ne budem zadrt, bez činjenica nema budućnosti u regionu. Što pre to bolje. Ipak, napredak je postignut u odnosu na pre deset ili petnaest godina. Mnogi su se suočili sa pravdom. Pamćenje i buduće generacije su najveća briga. Oni ne znaju ništa a nose mržnju i sve posledice tih ratova u sebi.\nDa li je tamošnje društvo, generalno, doseglo potreban nivo svijesti i zrelosti da se nosi sa izazovima ovog vremena?\nNOSOV: Veliko je pitanje da li možemo išta uraditi dok nam Rusija diše za vratom u svojoj vratolomiji obračuna velikih sila. To me najviše plaši. Mislim da moramo u NATO, i mislim da je određenje po tim tzv. Evropskim pitanjima prioritet. Nama je za to potrebno da se društvo u celosti sporazume oko ovih pitanja. Danas to deluje nemoguće, ali sve informacije koje imam govore da možda ima nade da krenemo napred i uspostavimo bolji i kvalitetniji odnos prema sopstvenom životu i životu onih koji dolaze. Ne znam, čini se da ima nade. Ne napušta me optimizam.\nZa preostale zemlje zapadnog Balkana, pa prema tome i za Srbiju, aktuelna je priča o EU. Da li je Srbija spremna za put ka EU i da li ga uistinu želi? Ili dio društva u toj zemlji želi da Srbija ide nekim drugim putem?\nNOSOV: Pa mislim da je deo bilo kog evropskog društva zabrinut nad EU. Ali ova grupa na koju vi mislite je prosto tu i biće uvek tu. Moramo imati u vidu da evropski projekat na Balkanu nije nov i da je istorijski naš region uvek bio između. Posebno, ako uzmemo nasleđe jugoslovenskih ratova i ako uzmemo sve te geopolitičke klackalice čini se da je evropski projekat jedina razumna i okej stvar. Ne razmišljam o onima koji mrze. Nemam šta da im kažem, oni samo mrze. Možda je vreme da podržimo one koji misle drugačije, ako su oni jači, snažniji i imaju prostora onda možda ima nade za naš region.\nNOSOV: Hvala vama.\nRAZGOVARAO: Bedrudin GUŠIĆ (848)\nManje poznati događaji iz historije: PRVI SUSRET MLADIH PISACA NA KOZARI


Zima, zima, e pa šta je » Skijanje.rs\nSaveti Medicinski saveti za skijaše Zima, zima, e pa šta je\nKonačno je u naše krajeve stigla prava zima, zima kakvu pamtimo iz detinjstva, sneg od kog možemo praviti figure i grudve. Niske temperature koje čine naše noseve, ruke i noge da se smrznu kako bi osetili onaj prelepi osećaj zagrevanja kada uđemo u toplu prostoriju.\nLjubiteljima skijanja zima ne smeta, ne smeta ni ljudima koji su navikli da žive sa zimom, a ostali mogu dosta toga učiniti da period zime dožive kao divan period a ne kao deo godine kog karakteriše temperatura u minusu.\nNeka sneg ne bude prepreka Vašoj fizičkoj aktivnosti\nZimske aktivnost i niske temperature, sneg, snažni i hladni vetrovi veoma lako mogu obeshrabriti svakoga ko želi da se bavi nekim sportom napolju. Ipak, više nego ikada, zimi je potrebno da se bavimo nekim sportom. Odaberite neki od zimskih sportova, pešačenje po snegu, skijanje, sankanje, ili veoma popularno klizanje.\nNemojte lako odustajati, vodite računa o svojim mišičima i zglobovima i sigurno nećete proleće dočekati sa viškom kilograma.\nŠta nas sve to može sačuvati od hladnoće?\nZima i ishranaVeoma niske temperature vazduha tokom simskog godišnjeg doba naravno nisu temperature na kojima ljudski organizam može da funkcioniše najefikasnije. S obzirom da je normalna telesna temperatura ljudskog organizma 36,5 Celzijusovih stepeni svima je jasno da se na temepraturi vazduha od minus 10 stepeni ljudski organizam ozbiljno muči.\nIzborom prave odeće možemo najviše pomoći našem telu. Nosite vuneni donji veš, vunene štrample i čarape, vunene pantalone i džempere.\nI topla čizma i šešir čuvaju glavu\nNa niskim temperaturama vazduha potrebno je održati nivo telesne temperature na normali a pre svega centralnu temepraturu tj. u predelu centralnog nervnog i kardiovaskularnog sistema. Naš organizam je neverovatno inteligentan i u momentima niskih temperatura tokom perioda zime ima moć da kontrakuje sitne krvne sudove na periferiji i krv iz njih šalje u centralni deo našeg tela. Zbog ovoga su nam često hladne ruke i noge.\nOvca je najbolji čovekov prijatelj\nOd ledenih trotoara i ulica nas najbolje mogu sačuvati debeli đonovi na čizmama ili cipelama koje su napravljene od nepropustivig materijala. Vuna kao najbolji izolator temperature je uvek dobitna kombinacija i uvek je bolje izdvojiti novac i kupiti kvalitetnu vunenu odeću nego isti novac potrošiti na veći broj komada odeće koji nisu toliko praktični i topli kao vuneni. Rukavice moraju biti futrovane i vunene, šal i kapa isto tako vuneni.\nIshrana za borbu protiv niskih temperatura\nKada smo se obezbedili dobrom i kvalitetnom odećom moramo u istoj meri voditi računa o tome šta i koliko jedemo tokom perioda zime. Sasvim je jasno da ćemo u periodu zime trošiti veći broj kalorija ukoliko smo fizički aktivni napolju pa zato moramo voditi računa o namirnicama koje unosimo. Tople supe, gulaš, variva, meso, kuvano povrće i voće, sirevi i mlečni proizvodi su uvek odlična podloga za sve fizičke izazove sa kojima se suočavamo u periodu zime.


MILI DUELI 2018: Završeno glasanje na fejsbuku, na Viberu produženo do 20 časova! - Mili Dueli\nMILI DUELI 2018: Završeno glasanje na fejsbuku, na Viberu produženo do 20 časova!\n19 rujna, 2018 by Nermin Delić\nPresjek glasova čitalaca je napravljen na fejsbuk video-snimcima, tačno u 15 časova, a glasanje čitalaca na Viberu je produženo do 20:00 časova, zbog kašnjenja postavljanja snimkova prvog dana takmičenja. 🙂\nPreostalo je još samo da date Vaše glas na Viberu, ukoliko do sada niste! 🙂\nIz pravila Velikog finala:\nStavka 11.: U ovoj stavci će se bodovati autori po 2 kriterijuma. Prvi kriterijum je oznaka LAJK na postavljenom videu na fejsbuku (isključivo se broje samo glasovi naših prijatelja i pratilaca). Drugi kriterijum je BROJ PREGLEDA na istom video snimku postavljenom na fejsbuku.Autori će se rangirati na osnovu ta dva kriterijuma (u svakom će biti dodijeljeni evrovizijski bodovi), te će se na osnovu sabiranja tih bodova dobiti konačni bodovi koji će se uvrstiti u tabelu: 1,2,3,4,5,6,7,8,10 i 12.\nStavka 12.: Zbog osnaživanja digitalne komunikacije projekta, ove godine će naši čitaoci moći glasati i preko Viber aplikacije, sa svojih mobilnih uređaja, tableta ili računara – a preko svog telefonskog broja. Viber je Google Store aplikacija koja broji preko 500 miliona korisnika širom svijeta, te je trenutno najpopularnija besplatna aplikacija.\nNačin glasanja je preko VIBER PORUKE, u koju je potrebno samo staviti redni broj finaliste za kojeg se glasa. Broj telefona na koji se može glasati, izaći će naknadno, kada finale počne.\nGLASANJE JE BESPLATNO (glasati se može sa svih mobilnih mreža svijeta)!\nRedni brojevi finalista:\nIryna Fingerova na korak do pobjede u Milim Duelima 2018! (INTERVJU)\nMILI DUELI 2018: Završeno glasanje čitalaca u finalu!


SAOPŠTENJE ZA JAVNOST - Određen pritvor prema T.N. osumnjičenom za krivično djelo Neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga\nNakon otvaranja istrage protiv osumnjičenog T.N. zbog osnovane sumnje da je počinio krivično djelo Neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga iz člana 207 stav 1. Krivičnog zakonika RS i njegovog ispitivanja na okolnosti izvršenja krivičnog djela, okružni tužilac uputio je 18.06.2022. godine sudiji za prethodni postupak Osnovnog suda u Sokocu prijedlog za određivanje mjere pritvora prema osumnjičenom. Mjera pritvora predložena je iz razloga opisanih u članu 197. stav 1. tačka b) i v) Zakona o krivičnom postupku Republike Srpske.\nOdlučujući o prijedlogu okružnog tužioca, sudija za prethodni postupak Osnovnog suda u Sokocu, donio je rješenje 18.06.2022. godine kojim se prema osumnjičenom određuje mjera pritvora u trajanju od 1 ( jedan ) mjesec iz razloga propisanih članom 197. stav 1. tačka b) ZKP RS.\nNavedeno lice se sumnjiči da je počinio krivično djelo “Neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga“, na način da je dana 16.06.2022. godine oko 22.50 časova u Općini Pale u mjestu Ljubogošta u putničkom motornom vozilu marke, Fiat, tip Stilo, sive boje, registarskih oznaka XXXX kojeg koristi osumnjičeni radi dalje prodaje neovlašteno držao i prevozio pet (5) PVC paketa sa sadržajem suve zeljaste materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu „Marihuana“, ukupne količine cca. 5 kg a koje je nabavio od njemu poznatih lica iako je znao da se radi o opojnoj supstanci za čiju nabavku i držanje nema odobrenje nadležnog organa, jer se ista nalazi na listi opojnih droga i prekursora navedenih u Rješenju o utvrđivanju opojnih droga i prekursora (“Službeni glasnik“ RS“, broj 37/04 i 78/04), a čije je držanje i promet zabranjen i ograničen Zakonom o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga (“Službeni glasnik BIH“,broj 8/06).\n“ Molimo Vas da pri preuzimanju ili prenošenju informacija koje objavljuje Okružno javno tužilaštvo u Istočnom Sarajevu o predmetima u kojima su osobe osumnjičene ili optužene za krivična djela, imate u vidu presumpciju nevinosti prema kojoj se svako smatra nevinim za krivično djelo dok se pravosnažnom presudom ne utvrdi njegova krivica. ”


–2006 – Bivši predsednik Srbije i SR Jugoslavije Slobodan Milošević preminuo je u pritvoru Haškog tribunala u Ševeningenu, gde mu se sudilo za ratne zločine. Sahranjen je u dvorištu porodične kuće u Požarevcu.\n–1544 – Rođen je italijanski pesnik Torkvato Taso (Torquato Tasso), autor čuvenog epa “Oslobođeni Jerusalim” koji se smatra jednim od najreprezentativnijih dela italijanske književnosti. Bio je uzor romantičarima, a njegova poezija inspirisala je Getea (Goethe) i Bajrona (Byron). Neki njegovi soneti bili su posvećeni Dubrovčanki Cvijeti Zuzorić.\n–1955 – Umro je britanski mikrobiolog Aleksander Fleming (Alexander), koji je 1928. iz gljive penicilium notatum izolovao prvi antibiotik penicilin. Nobelovu nagradu za medicinu podelio je 1945. s engleskim biohemičarem Čejnijem (Chain) i australijskim lekarom Florijem (Florey) koji su njegov izum prvi put primenili.\n–1974 – Umro je srpski pravnik Milan Bartoš, jedan od najistaknutijih jugoslovenskih stručnjaka za međunarodno javno pravo, profesor Pravnog fakulteta u Beogradu, sekretar Srpske akademije nauka i umetnosti.\n2014 – Krimski parlament proglasio je nezavisnost tog poluostrva od Ukrajine, pet dana uoči referenduma o pripajanju te teritorije Rusiji.\n–2016 – Umro Dragan Nikolić, jugoslovenski i srpski glumac. U bogatoj karijeri ostvario je blizu 180 uloga na filmu i televiziji, a njegovi najpoznatiji likovi su Džimi Barka (Kad budem mrtav i beo), Flojd (Nacionalna klasa), Prle (Otpisani), Popaj (Balkan Ekspres), Vlah-Alija (Banović Strahinja), Urke (Poslednji krug u Monci).♦


Kako da vam kolači ostanu što duže sveži? — Volim poslastice\nKako da vam kolači ostanu što duže sveži?\nKolači od prhkog testa, poput vanilica i keksića, ukusniji su kada odstoje u kutiji barem jedan dan nakon pečenja. Iskusni sladokusci znaju da to nije slučaj sa svim vrstama kolača i da je potrebno pronaći način koji će omogućiti da ostanu sveži što duže. Ovo se čini posebno važnim u situcijama kada se nakon prazničnog i slavskog perioda kolači ne pojedu odmah. Možete ih grickati još nekoliko dana, ali će postepeno gubiti na svežini.\nDobra vest je da u svežem ukusu kolača možete uživati i nakon nekoliko dana, neće biti potrebno da ih bacite. Izdvojili smo nekoliko jednostavnih kulinarskih trikova koje možete koristiti i podeliti ih sa drugim sladokuscima kojima isti problem zadaje brigu.\nKako da kolači ostanu sveži zavisi od vrste – da li su hrskavi, kremasti ili pravljeni od lisnatog testa, ali je ipak moguće sačuvati podjednako dobar i svež ukus!\nKoristite kutiju ili prijanjajuću foliju\nStari trik je da se kolači čuvaju u metalnim, hermetički zatvorenim ili staklenim kutijama gde neće imati dodira sa vazduhom i neće imati priliku da se isuše. Sličan savet je da kolače dobro uvijete prijanjajućom folijom. Ovakva vrsta zaštitne barijere će sprečiti isušivanje, a foliju možete koristiti kako za kolače tako i za torte.\nU ovakvim kutijama se najbolje čuvaju kolači hrskavije teksture, važno je da ih stavite u kutiju i zatvorite tek kada se potpuno ohlade. Ako ih stavite dok su još uvek toli, rizikujete da se stvori vlada i testo raspadne. Obložite dno papirom za pečenje i dobro zatvorite kutiju.\nNakon nekoliko dana možete kolači poprskati vodom i staviti u zagrejanu rernu na nekoliko minuta da se ukus osveži.\nProbajte sa kesama za pakovanje hrane sa zip zatvaračem\nJedan neobičan, ali jednostavan način kako da kolači budu sveži je da ih stavite u kese za pakovanje hrane za zip zatvaračem, istisnete vazduh, stavite preko kolače parče hleba ili krišku jabuke, zatvorite kesu i ubacite u zamrzivač!\nDovoljno je da kolačiće ubacite u kesu, istisnete vazduh i ostavite na sobnoj temperaturi, ne morate ih odlagati u zamrzivač ako će se ubrzo pojesti.\nUkoliko nemate ovakvu vrstu kese, možete koristiti običnu kesu za zamrzivač i gumicu kojom ćete dobro zatvoriti kesu i istisnuti sav vazduh.\nKolače sa glazurom čuvajte u frižideru!\nKolače prelivene glazurom ili kolače sa filovima napravljenim od mlečnih proizvoda odložite u frižider. Poslasticu možete prekriti običnom ili prijanjajućom folijom, a možete rasporediti i nekoliko čačkalica po vrhu, zatim prekriti folijom kako se ne bi zalepila za glazuru. Ovakav način čuvanja je pogodan i za torte.\nZamrzivač je vaš najbolji pomoćnik!\nIstina, u zamrzivaču možete čuvati testo za kolače, pa i ispečene kolačiće i do nekoliko meseci. Jednostavno ih umotajte u čvrstu foliju i odložite u zamrzivač. Kada budete hteli ponovo da ih poslužite, izvadite iz zamrzivača i ostavite dva do tri sata da se odlede na sobnoj temperaturi. Možete ih zatim ugrejati u rerni i poslužiti.\nOvakva vrsta čuvanja najbolje odgovara kolačima od prhkog testa kakve su vanilice i kolačima koji se prave od lisnatog testa. Ostavite ih najpre nekoliko minuta u frižideru, a zatim odložite u zamrzivač u odgovarajućoj posudi ili čvrstoj foliji.\nDa li koristite neki od navedenih način kada želite da kolači ostanu sveži ili imate drugi trik? Podelite sa nama tajne kako da kolači ostanu sveži!\nNajbolje poslastice za Dan zaljubljenihPrethodni blog\nKako napraviti prirodnu boju za hranuSledeći blog


Privatni izvršitelji uteruju dugove\nKako bi naplatili dugove, koji dostižu čak i više milijardi dinara, javno-komunalna preduzeća u Beogradu angažuju privatne izvršitelje. EDB trenutno potražuje 17,5 milijardi dinara, a za taj novac, kako kažu, moglo bi da se izgrade tri, četiri visokonaponske trafostanice koje su Beogradu neophodne.\navg 23 2012 17:41\nDok arheolozi i paleontolozi rade na nedavno otkrivenim grobnicama na Površinskom kopu Drmno, u kojima je pronađen veoma vredan nakit, zagonetni „industrijski kompleks“ i ostaci više mamuta, rudari ne mogu da rade svoj posao. Ako se, najkasnije za mesec i po dana kosti mamuta ne izmeste na drugu lokaciju rudarska mehanizacija mora stati, što znači da neće biti iskopano dovoljno uglja, a što će ugroziti elektroenergetski sistem Srbije\n(foto: mesto gde je pronađen Nosko)\njun 27 2012 20:50\nČudo od žene krstari po terasama rudnika\nPrvi put u istoriji kriveljskog kopa kamionom-damperom, grdosijom od 370 tona, upravlja žena - Milica Božić Jovanović. Mnoge žene su pre pokušavale da upravljaju pomoćnom i mnogo manjom mehanizacijom, grejderom na primer, ali je sve i ostalo na pokušaju.\nmaj 01 2012 11:41\nLjubimac nema cenu\nZa vozače u Srbiji važniji je kvalitet goriva i rezervnih delova od cene. Spremni su i da gorivo plate skuplje kako ne bi njegovim lošim kvalitetom ugrozili rad automobila. Najčešći uzroci kvarova su dotrajali auto delovi.\napr 23 2012 03:57\nSrebro – unosna investicija\nPlemeniti metali sve su skuplji, 1.000 evra uloženih u srebro dobilo je vrednost od 5.000 dok 1.000 evra uloženih u zlato donosi više od 3.600 evra. Ulaganje u naftu raslo je na oko 3.000 evra, u kafu na oko 2.500, dok se najmanje povećala vrednost štednog uloga – na 1.520 evra.\napr 23 2012 03:22\napr 23 2012 02:37\nOklahomu opustošila serija tornada\nViše od 100 tornada pogodilo Srednji zapad SAD, ostavljajući za sobom pustoš. U seriji tornada u Oklahomi je poginulo pet osoba, a nevreme je protutnjalo i kroz Kanzas, Ajovu i Nebrasku. Snažan vetar pratio je grad veličine loptica za golf.\napr 17 2012 02:27\nGolotinjom protiv zagađenja\nMladić koji se popeo na dizalicu u centru Bukurešta i potom sa sebe skinuo svu odeću pevao pesme o prirodi i tražio zaštitu životne sredine\napr 17 2012 02:15\nmar 28 2012 03:57


pitanja-koja-ne-treba-da-postavite-detetu-kada-dodjete-po-njega | Dete | Razvoj deteta\nPitanja koja treba da izbegavate kada dođete po dete u vrtić 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPitanja koja treba da izbegavate kada dođete po dete u vrtić\n22.03.2015. / 12:00 08.02.2017. / 18:18\nNaučite kako da razgovarate sa detetom, a da ga ne opteretite pitanjima na koja uglavnom ne zna odgovor...\nAko ste roditelj deteta koje ide u vrtić ili mlađeg školarca, možda vam je nekad neko savetovao da svom mališanu, kad dođete po njega u školu, ne postavljate to čuveno pitanje: “Šta ste danas radili?”.\nI verovatno ste se zapitali, pa zaboga, kako da ne pokažem interesovanje za sopstveno dete, kako da ne pitam, kako ću onda znati šta rade u školi? Deluje toliko normalno i prirodno da nekoga koga volite najviše na celom svetu, a niste ga videli čitav dan, pitate kako je proveo vreme.\n7 tipova roditelja koje svakodnevno srećete u vrtiću\nMnogi to posmatraju i kao način da se deca nauče osnovnoj kuturi i lepom ponašanju – uljudno je pitati nekoga koga sretneš kako je i šta radi. Kod nas čuveno: “Šta ima novo?”. A jeste li primetili koliko često na ovo pitanje dobijete kao odgovor jedno kratko: “Ništa”. Pa, ako odrasli ljudi ne mogu u trenutku da se sete šta je to novo što im se dešava i što bi trebalo da vam saopšte, kako očekujete to od male dece?\nDeca žive u trenutku\nDakle, ono što pre svega treba da znate, jeste da vaše dete, ako je mlađe od pet godina, živi u trenutku. To znači da, kada dođete da ga pokupite iz škole, on uživa baš u tom trenutku kada ponovo ugleda vas, najvažniju osobu u svom životu. Ne kvarite mu radost postavljanjem pitanja: “Kakav je bio tvoj dan?” ili “Šta si radio danas?”, već ga pustite da uživa u tome što je ponovo s vama, a vi učinite isto. Osim što ćete detetu oduzeti taj momenat sreće, verovatno nećete dobiti ono što ste tražili. Jer vaše dete neće imati spreman odgovor pošto mu je sekund pre nego što ste ga pitali na pameti bilo jedino to koliko je lepo što vas ponovo vidi. Deca uživaju u trenutku i nisu u stanju da, kad im postavite ovakvo pitanje, odgovore onako kako biste očekivali. Sposobnost da opišu svoj dan u vrtiću i ponove ono što im se tamo dešavalo imaju starija deca.\n5 stvari koje ne želim da moje dete nauči u vrtiću\nNe postavljajte ista pitanja svakog dana\nOsim toga, ako im to pitanje postavljate svakog dana, može im postati odbojno jer će osećati obavezu da daju neki odgovor iako ga u tom trenutku nemaju. Tako stvarate nepotreban pritisak. Ako dete zna da ćete ga, čim dođete u vrtić, odmah pitati šta su danas u radili, postoji i mogućnost da će odgovoriti nešto što možda zna da bi vam se dopalo ili će pomenuti neku aktivnost koje se prvo seti.\nTakođe, to vam možda nije palo na pamet, ali deca ne posmatraju svakodnevne aktivnosti kao odrasli. Ono što bi se nama činilo važnim (recimo nova pesmica) njima možda nije vredno pomena. Drugim rečima, koliko god da nama svaka, i najmanja aktivnost koju deca imaju u vrtiću deluje važna, u njihovim malim glavama, to je sasvim drugačije – dan kao i svaki drugi.\nPa, kako da onda, kao roditelji, dođemo do tih dragocenih informacija? Kako da razgovaramo sa svojom decom i saznamo kako su proveli dan, a da to pri tome ne izgleda kao forsiranje i stvaranje pritiska detetu?\nJednostavno – primerom.\nDajte im primer kako bi trebalo da komuniciraju o tome kako su proveli dan. Ovo možete učiniti razgovorom s drugom odraslom osobom ili starijim detetom, dok mlađe dete sluša, ali i u razgovoru s vašim mališanom za koga imate tako mnogo pitanja.\nEvo, na primer, došli ste po njega u školu. Vidite njegovo slatko i veselo lice i odmah mu kažete: “Zdravo, baš se radujem što te vidim ponovo!”. On će verovatno reći nešto slično. Dakle, u tom trenutku kada posle 8 ili 9 sati konačno ponovo vidite svoje dete, ne dozvolite sebi da ga zapitkujete. Ni vaspitačicu. Ni druge roditelje. Ne uzimajte ni telefon u ruke. Jednostavno razgovarajte sa svojim detetom. Dok pešačite ili se vozite kući, ispričajte mu kako je prošao vaš dan – šta ste na poslu radili, da li vas je neko naljutio ili posebno obradovao, kako vam se dopao ručak… Posle svake informacije koju date detetu o svom danu, napravite malu pauzu. Možda će želeti nešto da vas pita ili ga možda podsetite na nešto važno što se njemu desilo pa želi s vama da podeli.\nNa ovaj način ćete pomoći detetu da shvati šta je to zapravo što se dešava u toku njegovog dana, a vredno je priče i pomena. Vremenom, ovim pristupom davanja primera, vaše dete će samo osetiti potrebu da i ono vama kaže kako je provelo svoj dan u vrtiću. Dozvolite mu da sam dođe do toga, da sam razvije osećaj i potrebu da podeli važne informacije s vama. To će vaš razgovor učiniti daleko sadržajnijim i smislenijim, a vi ćete biti nagrađeni i jednim i drugim – i osmehom svog deteta kada vas ugleda na kraju dana i informacijama o tome šta je danas novo naučio u vrtiću!\nVrtić Predškolci Roditeljstvo Trudnice deca


Hvalospijev premijera Konakovića: Zapošljavamo doktore, asistente, mlade ljude, dižemo plate svima, samo sebi - ne! | BL!N Magazin\nHvalospijev premijera Konakovića: Zapošljavamo doktore, asistente, mlade ljude, dižemo plate svima, samo sebi - ne!\nFront 20.01.18, 13:57h\nDanas smo potpisali kolektivni ugovor, policija je dobila veće plate. U ponedjeljak sa obrazovanjem potpisujemo kolektivni, povećava se plata učiteljima, nastavnicima, pedagozima. Državnim službenicima je povećana osnovica... Samo članovi Vlade i zastupnici u Skupštini sebi ne povećavaju plate ni za jednu marku, poručuje premijer KS\nPovodom usvajanja i početka realizacije Budžeta Kantona Sarajvo za 2018. godinu, premijer Elmedin Konaković euforično se obratio javnost putem svog Facebook profila i sa građanima podijelio svoje neskriveno zadovoljstvo najavljenim planovima u mjesecima pred nama... Živi bili pa vidjeli šta će se od svega toga i ostvariti.\nA premijer KS kaže:\n"Najmanje 70 doktora medicine zapošljavamo, starije kolege šaljemo na specijalizacije o kojim godinama niko nije vodio računa... 150 asistenata, mladih i pamentnih ljudi, zapošljavamo na UNSA. Podmlađujemo kadar i ojačavamo ga.\nMinimalno stotinu mladih radi prekvalifikaciju u oblasti IT i odmah nakon toga počinju sa radom.\nPreko 400 ljudi imaće priliku u akciji "Posao za sve".\nPlaniramo podršku trgovcima koji su ušli u sistem, prodavcima na pijacama, kako bi lakše podnijeli nove namete.\nRaspisujemo ubrzo javni poziv za dodjelu sredstava za pokretanje privatnih biznisa u iznosu od jedan milion KM.\nDanas smo potpisali kolektivni ugovor, policija je dobila veće plate. U ponedjeljak sa obrazovanjem potpisujemo kolektivni, povećava se plata učiteljima, nastavnicima, pedagozima.\nDržavnim službenicima je povećana osnovica.\nSamo članovi Vlade i zastupnici u Skupštini sebi ne povećavaju plate ni za jednu marku.\nPočinje realizacija budžeta koji je najveći u istoriji Kantona.\nNajviše kapitalnih projekata u istoriji Kantona".\n#elmedin konaković #kanton sarajevo #budžet #premijer ks #hvalospijev


Džon Le Kare: Veliki pisac, propali špijun prezirao je „rođake“ iz Amerike a poštovao Ruse - Sputnjik Srbija\n17:01 27.12.2020 Preuzmite kraći link\nNajpoznatiji pisac špijunskih romana Džon Le Kare preminuo je 12. decembra u 89 godini, u Kornuvolu, na jugozapadu Engleske. Rođen kao Dejvid Džon Mur Kornvel radio u britanskoj obaveštajnoj službi i zbog toga je književnu karijeru počeo pod pseudonimom, početkom 60-ih godina prošlog veka. Objavio je više od 20 knjiga kojima je redefinisao, a mnogi smatraju i nadrastao žanr špijunskog romana.\nNovinar, pisac i prevodilac Muharem Bazdulj kaže za „Orbitu kulture“ da je za njega smrt Džona le Kare značila „gubitak omiljenog kandidata za Nobelovu nagradu za književnost“. Podseća da je Nobelova nagrada za književnost u poslednjih nekoliko godina imala je ideju da širi, što bi rekao Uelbek, područje borbe, pa su je dobili Svetlana Aleksijevič čija dela graniče sa žurnalizmom i Bob Dilan, kao rok pesnik.\n„Međutim, postoji i jači fetiš, a to je razdvajanje žanrovske od ozbiljne književnosti. Ako postoji pisac koji je nadišao tu podelu onda je to bio Džon le Kare. Njegova smrt nije označila samo završetak najvažnije karijere špijunskog romana, nego i kraj opusa jednog od najvažnijih pisaca na engleskom jeziku druge polovine 20. i početka 21, veka“, smatra Bazdulj.\nPropali špijun – neprevaziđeni pisac\nLe Kare je temu hladnog rata najozbiljnije obradio, ali na način kako se velike političke odluke i dileme lome na običnog čoveka, ali je posle nadrastao hladnoratovski okvir i uspeo da ostane jednako potentan i zanimljiv pisac.\n„U svom čitalačkom iskustvu, ne znam nijednog pisca, ne samo u engleskom jeziku, nego u svetskoj književnosti koji je toliko sugestivno pokazivao kako se politika prelama na svakodnevni život pojedinca. U svetskoj književnosti bio je nešto jedinstveno“, naglašava Bazdulj.\nŠpijunsku karijeru le Kare je vrlo rano okončao nakon što je najpoznatiji hladnoratovski špijun Kim Filbi „provalio“ Sovjetskom Savezu kompletnu Britansku mrežu, ali je neuspeh Le Karea kao špijuna u mnogome pomogao njegovoj književnoj karijeri, smatra sagovornik Sputnjika.\n„Kao i ljudi što su bili neuspešni sportisti pa su onda postali sportski novinari ili koji su se 'motali' oko bendova ali nisu znali da sviraju pa su postali muzički kritičari, imaju insajdersko znanje o nekoj oblasti i ako su istovremeno talentovani verbalno ili jezički, oni su jako dragoceni. Talentovani pisci kad pišu o špijunskom svetu čak i ako pročitaju sve na tu temu i razgovaraju sa špijunima, nedostaje im taj trag autentičnosti. Le Kareova karijera koja nije bila ni dovoljno duga ni dovoljno uspešna opet je bila dovoljno stvarna da on znanje o tom poslu pokupi, što mu je dalo prednost koja je nedostižna“, ističe Bazdulj.\nPrezir prema „rođacima“ iz Amerike uz poštovanje Rusa kao neprijatelja\nBez obzora što je špijunsku karijeru okončao početkom hladnog rata zahvaljujući teškom porazu od KGB-a, u Le Kareovim knjigama ne postoji za Britance karakteristična rusofobija. U njegovim romanima, najveći negativci su Amerikanci.\n„Njegovi junaci Amerikance sa priličnim cinizmom zovu 'rođaci'. Svesni su da moraju sa njima da sarađuju, ali su isto tako svesni da ih 'rođaci' iskorištavaju. Sa druge strane, kod 'rođaka' ne postoji čak ni u tragovima ta neka vrsta viteštva. U ranim knjigama neprijatelj je Sovjetski Savez, kasnije se pojavljuju i Rusi, ali prema njima postoji neka vrsta poštovanja prema dostojnom protivniku“, ističe Bazdulj.\nDžon le Kare na britanskoj premijeri filma „Dečko, dama, kralj, špijun“ sa glumcem Gerijem Oldmanom i režiserom Tomasom Alfredsonom, u Londonu, 13. septembra 2011..\nZa le Karea je najkarakterističnije, kao i za njegovog ključnog junaka Džordža Smajlija, koji se može smatrati njegovim alter-egom, velika germanofilija i jak proevropski stav. Bio je žestoko protiv „bregzita“ i u knjizi „Nasleđe špijuna“, poslednjoj u kojoj se Smajli pojavio, on je skoro pamfletski prikazao svoj otpor prema napuštanju EU, dodaje naš sagovornik.\n„On kaže, sve što je britanska tajna služba i politika radila od kraja Drugog svetskog rata nadalje, imalo je smisla u kontekstu ujedinjene Evrope (koja bi uključivala i demokratsku Rusiju) kao konačnog cilja. I u tom smislu je današnji svet i Britanija pod Borisom Džonsonom pomalo i negacija onog što je bio njegov ideal“, smatra Bazdulj.\n„Um caruje – snaga klade valja“: Smajli bi bio šef Džemsu Bondu\nDžordž Smajli, glavni junak većine Le Kareovih dela sušta je suprotnost „superheroju“ Džemsu Bondu. Le Kare ga opisuje kao niskog i debeljuškastog koji u fizičkom smislu ne izaziva nikakvo strahopoštovanje. Ali on svojim znanjem nemačkog jezika, upućenošću u strane kulture i inteligencijom stvara jednu vrstu potpuno drugačijeg strahopoštovanja.\nU engleskoj tradiciji nije toliko blizak Šerloku Holmsu nego ocu Braunu, junaku romana i priča Gilberta Kita Čestertona, katoličkog sveštenika koji jako dobro poznaje ljudsku dušu i zahvaljujući tome uspeva da funkcioniše u svetu detektiva, ocenjuje Bazdulj.\nVrhuncem le Kareovog opusa smatra se „Karlina trilogija“ – „Dečko, dama, kralj, špijun“, „Plemeniti đak“ i „Smajlijevi ljudi“, a on se pojavljuje u ukupno osma ili devet knjiga i u svim tim romanima, Džordž Smajli je neko čija vrednost za službu potiče iz poznavanja ljudske prirode i duše, a ne iz fizičke snage.\n„Ne samo u smislu obnove arhetipa 'um caruje – snaga klade valja', ako bismo zamislili film ili knjigu u kojoj bi se pojavili i Džems Bond i Smajli, naravno da bi Smajli bio šef Džems Bondu, a ne obrnuto“, zaključio je Bazdulj.\nMuharem Bazdulj, Džems Bond, špijuni, Džon le Kare


Poslovni susreti turističke privrede Vojvodine i bugarskih turoperatora\nDana 26. juna 2018. godine u Ambasadi Republike Srbije, održan je poslovni forum turističke privrede Vojvodine sa turoperatorima iz Bugarske, koji je Privredna komora Vojvodine (PKV), uz podršku Ambasade Republike Srbije u Bugarskoj (u Sofiji) i ABTTA- Nacionalnog udruženja turističkih agencija Bugarske, organizovala. Poslovnom forumu je prisustvovalo 40 predstavnika turističke privrede. Poslovne susrete su otvorili Dejan Kostić, prvi sekretar Ambasade Republike Srbije, Bajko Bajkov, direktor ABTTA i Bojana Miljuš, zamenik generalnog sekretara PKV. Nakon plenarnog dela, na kojem je bila prezentovana turistička ponuda Vojvodine, održani su i B2B susreti.\n„Republika Srbija, a posebno Vojvodina su uvek imali dobru poslovnu saradnju sa Republikom Bugarskom u svim oblastima privrede, koja je u poslednje vreme podignuta na još viši nivo. Analizirajući statističke podatke RZS za 2017. godinu, uočili smo da se u odnosu na 2016. godinu beleži značajan porast broja Bugarskih turista koji posećuju Vojvodinu i po broju dolazaka, za oko 11%, i po broju noćenja za oko 6%. Ovaj poslovni susret smo organizovali sa ciljem da ovu saradnju pospešimo i povećamo turistički promet. Broj prisutnih privrednika sa obe strane govori u prilog tome da postoji veliko interesovanje za saradnju. Nakon održanih B2B susreta, privrednici su nam preneli da su izuzetno zadovoljni kontaktima koje su ostvarili i da već imaju upite za dostavljanje ponuda za usluge koje pružaju.“ – rekla je Bojana Miljuš, zamenik generalnog sekretara PKV.\nBajko Bajkov je rekao da bugarske turističke agencije imaju dobru poslovnu saradnju sa kolegama iz Vojvodine ali da su na ovom forumu saznali za brojne lokalitete kojima će svakako proširiti ponudu turističkih aranžmana za Vojvodinu i promovisati ih kroz balkanske ture na najvećim svetskim sajmovima za turizam.\nPrivrednu delegaciju predvodili su Bojana Miljuš, zamenik generalnog sekretara PKV i Dragica Samardžić, viši samostalni stručni saradnik PKV.\nU B2B susretima su učestvovali privredni subjekti iz Vojvodine u sastavu: Turistička organizacija Vojvodine, Hotel „Premier Akva“ i Etno naselje „Vrdnička kula“ Vrdnik, Hotel „Prezident“ Novi Sad, Hotel „Prezident Premier“ Sremski Karlovci, Vila „Prezident“ Sremski Karlovci, Hotel „Garson luks“ Novi Sad, Hotel „Novi Sad“ Novi Sad, Hotel rezort „Relaks“ Kovačica, Pansion „Ana“ Senta, TO Opštine Sremska Mitrovica, Etno restoran „Tošina kuća“ Jarak, JP za upravljanje pristaništem i marinom „Marina“ Apatin, Turistička agencija „Megalos“ Novi Sad, Turistička agencija „Kompas-turizam putovanja“ Novi Sad.\nVeliko interesovanje za saradnju sa vojvođanskim privrednicima su iskazale turističke agencije iz Bugarske tako da su skupu prisustvovale: „Bohemia“Sofija, „Mondel Travel“ Sofija, „Elfi turs“ Sofija, „Ivaniko turs“ Sofija, „Koraci turs“ Sofija, „Alfaturs“ Sofija, „Travelmania“ Sofija, „Kalini“ Sofija i „Mistral travel“ Sofija, „Internacional travel“ Sofija, „Es di aj travel“ Sofija.\nPreuzeto sa: Privredna komora Vojvodine\nGalerija - Poslovni susreti turističke privrede Vojvodine i bugarskih turoperatora


ARENA, BULEVAR ZORANA DJINDJICA, 78m2\nARENA, BULEVAR ZORANA DJINDJICA, NOVI BEOGRAD\nNovi Beograd, Arena, Bulevar Zorana Djindjica, 3.0, 78 m2, terasa, IV od VII spratova, cg, telefon, lift, interfon, video nadzor, klima, ktv, internet, uknjizen na 78 m2, mogucnost kupovine garaze. Prostorije: hodnik + velika dnevna soba sa trpezarijom + kuhinja + spajz + 3 spavace sobe + toalet + kupatilo (tus kabina) + terasa. Stan je dvostrano orijentisan i gleda ka zapadu i ka svetlarniku koji je jako veliki tako da je stan veoma svetao. Mogucnost adaptacije u razne strukture stana. Za renoviranje, samo je u kuhinji postavljena pvc stolarija. Garaza ne ulazi u cenu stana i postoji mogucnost kupovine iste po ceni od 3 000 evra. Cena 135 000 evra.\nNovi Beograd, Genex, Narodnih heroja, 2.0 (adaptibilan u 3.0), 70 m2, bez terase, XIV od XXX spratov ...\n2.0 14/30 70 m2Detaljnije\nSava Centar,Blok 22,Milentija Popovica,2.5,72 m2 sa terasom od 9 m2,I od VII spratova,cg,telefon,lif ...\n2.5 1/7 72 m2Detaljnije\nNovi Beograd,Bezanijska kosa III,Vajarska,4.0,160 m2 + 2 terase,kuca na 3 ara placa,PR + I sprat,eg, ...\n4.0 PR/1 160 m2Detaljnije\nNovi Beograd, Stari Merkator, Bulevar marsala Tolbuhina, 2.0, 54 m2, lodja, IV od VIII spratova, cg, ...


Pozivni broj Wenshan\nGrad/mesto ili region: Wenshan\nPozivni broj za grad Wenshan je 876. Za fiktivni broj telefona 493125 i pozivni broj grada 876, broj za pozivanje je 876 493125. A Wenshan se nalazi u Kina.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 493125, pozivni broj grada 876 (Wenshan) i Državni pozivni broj 0086, broj za pozivanje je 0086 876 493125. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 876, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +86 (0086) ili pozivni broj grada 876 (Wenshan).\nAko ste van Kina i želite da pozovete osobu u Wenshan, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Kina je +86 (0086), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Wenshan, morate da dodate +86 876 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 493125, pozivni broj grada 876 (Wenshan) i Državni pozivni broj 0086, broj za pozivanje je 0086 876 493125.


PUTEVI DROGE KROZ CRNU GORU: Preko dvjesta tona godišnje – Monitor\nKada je prije nekoliko dana u Mateševu, na regionalnom putu između Andrijevice i Kolašina, u automobilu zaplijenjeno oko trideset paketa skanka, težine od šesnaest kilograma, potvrđeno je da su ilegalni švercerski putevi koji vode s Kosova u Crnu Goru i dalje vrlo frekventni.\nPolicija je automobil citroen, bosanskohercegovačkih registarskih oznaka zaustavila nakon operativne dojave, a zatim ispod tapacirunga, u bočnim šupljinama na vratima pronašla drogu. Državljanin Bosne i Hercegovine M. J. (28), rođen u Sarajevu, uhapšen je zbog sumnje da je počinio krivično djelo neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljanje u promet opojnih droga.\nPrema Monitorovim dobro obaviještenim policijskim izvorima, M. J. je bio samo jedan od kurira moćnih narko klanova s Kosova i iz Bosne i Hercegovine. U ovom slučaju, ovaj kurir je drogu preuzeo u Peći, a zatim je ilegalnim putem preko planine Čakor ušao u Crnu Goru, da bi odatle nastavio prema Sarajevu.\nMonitorov izvor tvrdi da je M. J. drogu preuzeo od kosovske kriminalne grupe koju predvode braća Đevđet i Ilir Kurbogaj. „Đevđet je zvanično vlasnik jedne benzinske pumpe u Peći”, kaže naš izvor. U policijskim spisima zabilježeno je da su braća Đevđet i Ilir za potrebe prebacivanja „robe” početkom prošle godine, kupili troje motornih sanki kojima drogu s Kosova prebacuju u Crnu Goru tokom zimskog perioda, što znači da šverc s Kosova u Crnu Goru cvjeta tokom cijele godine.\nBaza kriminalne grupe, koju predvode braća s Kosova, prema Monitorovom izvoru, nalazi se u selu Veliki Stupelj, u planinskim kolibama. Riječ je, prema našem izvoru, o rođacima čovjeka koji je bio lični vozač ubijenog narkobosa, Naserovog brata od strica, Redžepa Džeka Keljmendija.\n„Droga se odavde prenosi do sela Boge u Crnoj Gori, preko planinskog prevoja Cafa e dasmorit. To je inače, i trasa kuda rožajski šverceri prenose cigarete”, objašnjava naš izvor.\nDruga švercerska ruta za drogu i druge robe polazi iz sela Algina Reka, zatim opet pored sela Veliki Stupelj u Rugovskoj klisuri. Dalje vodi preko takozvane velike Hajle na teritoriji Crne Gore. Na velikoj Hajli, u mjestu koje je na kartama označeno nazivom I Hajla kekju, obično se vrši razmjena.\n„To mjesto je po tome poznato, tako da je čak i kosovska policija jednom prilikom tu zaplijenila određenu količinu droge”, napominje naš izvor.\nTreća ruta prolazi preko Bjeluha na planini Čakor, na kojoj postoji još nekoliko ilegalnih puteva. Upravo jednim od tih puteva prošao je i bosanskohercegovački državljanin koji je sa skankom uhapšen u Mateševu.\nM. J. je kao kurir radio za kriminalnu grupu s Pala. Sa ovom grupom sarađuju i neuhapšeni članovi Keljmendijeve grupe iz Sarajeva.\n„Trenutno drogu sa Kosova u Bosnu i Hercegovinu, kao i na dio Hrvatskog primorja, pored ove, prenosi još jedna kriminalna grupa. Ova, takozvana sandžačka grupa, takođe je iz Sarajeva. Ona drogu koja iz Turske stiže na Kosovo, nabavlja direktno. Najužih članova ove grupe ima jedanaest”, kaže Monitorov izvor.\nKoliko narkotika, prvenstveno heriona i modifikovane marihuane, ove dvije grupe prenesu s Kosova preko Crne Gore tokom jednog mjeseca, teško je precizno utvrditi. Monitorov izvor ranije je iznio procjenu da šverceri narkotika kroz Crnu Goru dnevno transportuju čak šesto kilograma raznih droga, ili osamnaest tona mjesečno.\n„Kada to pomnožite sa dvanaest mjeseci, onda izlazi da kroz Crnu Goru godišnje prođe oko 216 tona heroina, kokaina i marihuane, odnosno skanka, kao modifikovane marihuane. Ako se to pretvori u novac, kroz Crnu Goru tokom jedne godine narkodileri prokrijumčare oko pola milijarde eura. Ta se suma na zapadnom tržištu udvostručuje ili utrostručuje”, kaže naš izvor iz policije.\nOn objašnjava da je ta „roba” uglavnom u tranzitu kroz našu državu, i da policija nema podatak da se kod nas negdje skladišti, da bi se dalje distribuirala.\nS Kosovom stvari ne stoje tako. Međunarodne agencije za borbu protiv droge odavno su na mapama ucrtale ,,avganistansku transverzalu”, na kojoj je Kosovo označeno kao veliko skladište heroina i distributivni centar za Evropu, pa i ostatak svijeta. Mađarski mediji su pisali da s Kosova samo u toku jednog dana izađe oko stotinu kilograma heroina. Kada je taj podatak saopšten prije sedam, osam godina, to je djelovalo kao preuveličavanje. Danas je sasvim jasno da je to bila najblaža slika onog što se stvarno dešava na putu heroina i kokaina.\nZapadni diplomata na službi na Balkanu iznio je procjene obavještajnih izvora da se na području Kosova, Albanije i zapadne Makedonije u svakom trenutku nalazi „bar sedam tona heroina” spremnog za put na Zapad.\nU analizi koju je Centar za mir na Balkanu uradio te dvijehiljadite godine, podsjeća se na podatak njemačke policije koja tvrdi da preko Kosova dolazi 80 odsto evropskog heroina. U ovoj analizi se navodi da je heroin vrijedan 12 puta svoje težine u zlatu. Kilogram heroina vrijedan je na Tajlandu hiljadu američkih dolara, u Kanadi ima veleprodajnu vrijednost od 110 hiljada USD, dok mu ulična vrijednost dostiže čak 800 hiljada američkih dolara. Vrijednost heroina koji kroz Tursku, Makedoniju, Kosovo i Albaniju putuje na zapadnoevropsko tržište još tada je procijenjena na oko 400 milijardi američkih dolara godišnje.\n„U Suvoj Reci se u svakom trenutku nalazi lagerovano dvije i po tone heroina. U tom mjestu na Kosovu nalazi se i laboratorija za preradu narkotika”, tvrdi Monitorov policijski izvor.\nKada su pali prvi kilogrami kokaina na putu od Luke u Baru, pa dalje preko sjevera Crne Gore, Berana i Rožaja, postalo je jasno da su se u ovim gradovima ukrstili putevi droge – heroina, koji je dolazio s Istoka, i kokaina iz Južne Amerike, odnosno sa druge strane svijeta. Takođe je postalo jasno da su se ukrstili i kriminalni krugovi u ovom regionu i da veoma dobro međusobno sarađuju. Kosovskim i bosanskim kriminalnim grupama za prolazak preko Crne Gore logističku podršku pružaju kriminalne grupe iz Rožaja, Berana i Bara.\nDa se saradnja kriminalnih grupa iz regiona uspješno nastavlja uprkos padu velikih bosova – Safeta Kalića, Darka Šarića i Nasera Keljmendija, očigledno je i na posljednjem primjeru zaplijenjene droge u Mateševu. A to je, kaže naš izvor, tek kap u moru onoga što se ne uhvati.


Lazar Prodanović (Foto: Anadolija)\nPetak, 17.05.2019., 13:39 Petak, 17.05.2019., 13:39\nCilj SNSD-a je demilitarizacija BiH ali to je pitanje o kojem će se razgovarati u narednom periodu a ne sada sa njim uslovljavati formiranje Savjeta ministara BiH, kako to SDA radi sa pristupanjem NATO savezu. Doduše, posljednje izjave su im nešto blažeg intenziteta nego što je to bilo ranije.\nRekao je ovo u razgovoru za portal SrpskaCafe Lazar Prodanović, delegat SNSD-a u Domu naroda BiH koji se potom osvrnuo na činjenicu da BiH nema formiranu vlast ni sedam mjeseci od održavanja prošlogodišnjih izbora.\n– Nije nikako opravdan zastoj u formiranju vlasti na nivou BiH koji traje već sedam mjeseci nakon potvrđivanja rezultata opštih izbora. Ali nije do SNSD-a i političkih partija okupljenih oko njega, a koje bi trebale da budu dio većine u Savjetu ministara. Problemi su, prije svega, jasno identifikovani u sarajevskim političkim partijama, prije svega bošnjačkim, čiji rezultati opštih izbora u BiH nisu stvorili dovoljan kapacitet da bi manji broj partija odlučivao o ovom pitanju. I vremenom su uspostavljani određeni uslovi koji nemaju apsolutno nikakve veze u smislu definisanja nekih zajedničkih ciljeva buduće izvršne vlasti na nivou BiH, što je dovelo do nepotrebnog zastoja.\no Ima li naznaka kada bi novi Savjet ministara mogao biti formiran?\n– Nadam se da bi do toga trebalo doći narednih sedmica ili najduže par mjeseci, kada bi sve konačno bilo riješeno. Mislim da je to u interesu svih, kako u Sarajevu tako i u entitetima. Problem kojim su bošnjačke političke partije uslovljavale SNSD više je identifikovan u teškoćama koje oni imaju oko predstavnika izvršnih vlasti u nekim od značajnih kantona u FBiH, kao i izboru i strukturi Vlade FBiH, nego što je to problem na nivou BiH.\no Prema pojedinim informacijama, SDA bi sa formiranjem Savjeta ministara mogla čekati partijski kongres, koji će se održati 14. septembra, na kojem će birati lidera stranke.\n– Imali smo sličnih situacija i 2010. godine. To nije u interesu ni SDA. Nisam siguran da bi trebalo uslovljavati unutrastranačkim izborima, kongresima političkih partija u BiH i njihovim ishodima, sastav izvršne vlasti. Ali to je unutrašnje pitanje SDA. Međutim, ako bi to zaista bio motiv to bi bila jako loša poruka i za SDA i za eksponirane kandidate na poziciji predsjednika te političke partije (op. aut. Glavni kanidati za predsjednika SDA su trenutni lider Bakir Izetbegović i predsjedavajući Savjeta ministara BiH u tehničkom mandatu Denis Zvizdić).\no Da li se iskristalisao sastav novog Savjeta ministara?\n– Mislim da sada definitivno jeste. Očigledno je da SDA želi dijeliti odgovornost u budućim aktivnostima i reformskim procesima na nivou BiH sa DF-om i SBB-om. Mi nemamo ništa protiv ko će biti partner SDA u novoj većini. Za nas je važno da smo u prethodnim razgovorima stvorili pretpostavku da, nakon više od 13 godina, imamo tri ministra i predsjedavajućeg Savjeta minstara iz Republike Srpske, koji će pripadati partijama sa sjedištem u Srpskoj, odnosno srpskom narodu.\no SDA je pristala da, zajedno sa DF-om i SBB-om, „dobije“ tri ministarstva, ne insistiraju na više?\n– Oni će dijeliti pozicije koje su pripale bošnjačkoj strani. Kada je riječ o ministarstvima, da, te tri stranke će imati tri ministarstva, dok će, navodno, sve pozicije zamjenika ministara pripasti SDA.\no Da li je put BiH u NATO i dalje uslov SDA za formiranje vlasti na nivou BiH?\n– Formiranje Savjeta ministara i put BiH u NATO su potpuno nespojiva dva pitanja. Nažalost, SDA ih je u jednom momentu spojila i krenula da uslovljava. U određenom smislu i danas uslovljavaju, ali doduše, posljednje izjave su nešto blažeg intenziteta nego što je to bilo ranije. Stav SNSD-a je poznat. Smatramo da u bilo kom smislu uslov dostave Godišnjeg nacionalnog plana ili aktivacije MAP-a ne može biti uslov za sastavljanje Savjeta ministara. Mi smatramo da je Partnerstvo za mir i dosadašnja saradnja Oružanih snaga BiH sa NATO savezom potrebna te da je treba i dalje razvijati u pravcu standardizacije Oružanih snaga BiH. Ali, istovremeno je naš stav i vojna neutralnost, odnosno poštovanje rezolucije Narodne skupštine RS. Cilj nam je i demilitarizacija BiH ali to je pitanje o kojem svakako u narednom periodu treba razgovarati, a ne uslovljavati formiranjem vlasti. SNSD će kasnije potencirati ova pitanja i pokušati doći do rješenja koja bi mogla biti prihvatljiva i za Republiku Srpsku i za drugu i treću stranu.\no Ima li istine u tezama da „zapadne zemlje ne žele SNSD u vlasti na nivou BiH“?\n– To su neosnovane tvrdnje i pokušaj iznošenja nekih stavova političkih krugova u Sarajevu a u određenom smislu i dijela sadašnje strukture Saveza za promjene, koja bi željela da što je moguće duže drži sadašnji Savjet ministara u tehničkom mandatu.\no Šta su konkretne posljedice što već sedam mjeseci nemamo formiranu vlast na nivou BiH?\n– Posljedice neuspostavljanja Savjeta ministara neminovno se reflektuju i na ukupno stanje funkcionisanja i Vlade Republike Srpske. Tu prije svega mislim na ratifikacije određenih sporazuma i dodjeli sredstava za izgradnju infrastrukturnih projekata. Tu su brojna pitanja koja su od opštog interesa za Srpsku. Svima nama bi bio cilj da dobijemo pozitivan odgovor na Upitnik Evropske komisije, a potom i njihovo pozitivno mišljenje, kako bi smo stvorili najznačajniju pretpostavku za sticanje statusa kandidata za pristupanje Evropskoj uniji. Time bi dobili pristup evropskim fondovima, u kojima imaju značajna grantna sredstava, koja su od interesa za Republiku Srpsku.\nSDAsnsdnatoSrpskaCafe IntervjuSavjet ministara BiHLazar Prodanović


NAGRADU DOBILI IZVJEŠTAČI O SOFTVERU ZA ŠPJUNAŽU | SRNA\nBRISEL, 14. OKTOBRA /SRNA-Rojters/ - Evropski parlament dodijelio je najvišu nagradu za novinarsvo EU reporterima koji su otkrili da se softver za špijuniranje iz jedne izraelske kompanije koristi protiv disidenata, aktivista za ljudska prava i političara, uključujući francuskog predsjednika Emanuela Makrona.\nParlament je dodijelio nagradu od 20.000 evra grupi od 17 medijskih organizacija, na čelu sa neprofitnom novinarskom grupom "Zabranjene priče" iz Pariza, koja je imala tehničku podršku "Amnesti internešenela".\nIstragom pod nazivom "Projekat Pegaz" utvrđeno je da su ljudi iz 50 zemalja bili mete potencijalnog nadzora, a "Amnesti" i medijske organizacije saopštili su da to ukazuje na pokušaje ućutkivanja aktivista i slobode štampe.\n"Curenje bez presedana preko 50.000 telefonskih brojeva odabranih za nadgledanje od strane mušterija izraelske komapnije 'NSO grup' pokazuje da se tehnologija godinama sistematski zloupotrebljava", saopštio je Evropski parlament.\n"NSO grup" je odbacio istraživački izvještaj i saopštio u julu da je dokument "pun pogrešnih pretpostavki i nepotvrđenih teorija".\nKompanija je saopštila da je predviđeno da softver "Pegaz" koriste samo državne obavještajne agencije u borbi protiv terorizma i kriminala.\nIzrael je osnovao ministarski tim za razmatranje optužbi da je softver za špijunažu zlopotrijebljen na globalnom nivou.\n"Amnesti" je pozvao na bolju zaštitu medija.


Nikola Ćosić Archives - RK Metaloplastika Šabac\nTag: Nikola Ćosić\nDva boda za povratak na drugo mesto\nVažna pobeda i povratak na drugo mesto na tabeli A grupe Arkus lige.\nArkus liga – 7. kolo\nRK Obilić – RK Metaloplastika 20:32 (10:16)\nOd samog početka ušli smo ozbiljno u utakmicu, ne dozvolivši protivniku ni trenutak nade i mogućnost za iznenađenjem. Pobeda i nova dva boda koja zasluženo dolaze u Šabac. Za najboljeg igraća utakmice proglašen je Aziz Mohamed Aidi, levi bek šabačke Metaloplastike.\nMETALOPLASTIKA: Filip Pavković (1 odbrana), Mateja Dodić 5, Nemanja Milovanović 1, Nikola Ćosić 1, Marko Srdanović 5, Brana Mirković, Filip Milovanović 1, Aziz Mohamed Aidi 7, Vukašin Antonijević 1, Luka Ivanić 1, Darko Arsić (8 odbrana), Nenad Cvijanović 2, Uroš Todorović, Vojislav Brajović 4, Vuk Milenković 1, Savo Mešter 3.\nU sledećem kolu Metaloplastika gostuje u Beogradu kada će snage odmeriti sa Crvenom zvezdom koja je pre dva dana iznenadila šampiona države i ostvarila ogromnu pobedu.\nArkus liga Aziz Mohamed Aidi Brana Mirković Darko Arsić Filip Milovanović Filip Pavković Luka Ivanić Marko Srdanović Mateja Dodić Nemanja Milovanović Nenad Cvijanović Nikola Ćosić Obilić Savo Mešter Uroš Todorović Vojislav Brajović Vuk Milenković Vukašin Antonijević


Srna , Reuters\nU državi Asad četiri osobe su poginule kada je policija otvorila vatru na demonstrante, jedna osoba je preminula od posledica batina, dok je šesta žrtva stradala u požaru, rekli su zvaničnici.\nTenzije su porasle u epicentru nemira u gradu Guvahati, u državi Asam, gde vojska patrolira ulicama.\nOko 5.000 ljudi učestvovalo je u današnjim protestima u Guvahatiju. Oni su nosili transperente, pevali i uzvikivali "Neka dugo živi Asam".\nZakon, koji je indijski parlament usvojio u sredu, omogućava državi da državljanstvo da milionima ilegalnih migranata koji su ušli u Indiju iz tri susedne zemlje do 31. decembra 2014. godine, ali ne ako su muslimani.\nOsim što je to izazvalo zabrinutosti među muslimanima, predložene promene izazvale su nezadovoljstvo i među pripadnicima drugih veroispovesti zbog priliva hindusa iz susednog Bangladeša.\nŠirom Indije demonstranti su palili gume, blokirali puteve i željezničku prugu, palili autobuse i vozove. U nekim delovima na istoku Indije železnički saobraćaj je u prekidu.\nNa kampusu univerziteta Džamija Milija Islamija u Nju Delhiju došlo je do obračuna studenata i policije nakon eskalacije protesta.\nPredstavnik policije Vasim Ahmed Kan rekao je da su pripadnici policije na silu ušli na kampus i nekoliko studenata je tom prilikom uhapšeno.\nJedan školski autobus je neposredno pre upada policije u kampus zapaljen kao akt protesta. Policija je ušla na kampus i privodi osumnjičene kako pristižu informacije o kršenju zakona.\nPojavila se informacija da je tokom nereda na kampusu došlo do pucnjave, ali ti navodi nisu potvrđeni.


"Korak u fiziku" osnovaca iz Lunovog sela, Ribaševine i Karana - Portal Pasaž\n„Korak u fiziku“ osnovaca iz Lunovog sela, Ribaševine i Karana\nPosted: 21. oktobra 2017. u 23:51 / by Mirjana Milićević / comments (0)\nU Regionalnom centru Užice, u petak 20. oktobra, održana je radionica u okviru projekta „Korak u fiziku“ , koji za cilj ima popularizaciju i promociju nauke, za učenike 4. razreda osnovne škole. Autori projekta, Jelena Radovanović, nastavnik fizike u OŠ „Slobodan Sekulić“, i Vladan Mladenovića iz Aleksinca, nastavnik fizike u OŠ „Ivan Vušović“ u Ražnju i u Aleksinačkoj gimnaziji, organizovali su nešto više od sat vremena druženja sa učenicima u prostorijama Naučnog kluba RC Užice. U eksperimentima vezanim za magnetizam i eliktricitet, aktivno su učestvovala deca iz OŠ „Miodrag Milovanović-Lune “ u Karanu i izdvojenih odeljenja ove škole iz Lunovog sela i Ribaševine ,u pratnji učiteljica Ane Marjanović, Marine Cvijetić i Vesne Vukić-Jelić. Neki od ciljeva autora projekta su , prema rečima Jelene Radovanović, podsticanje prirodne dečije radoznalosti i interesovanja za nauku u ovom uzrastu, kao i učenička interakcija kroz održavanje radionica u grupama od oko 20 učenika iz različitih osnovnih škola sa šire teritorije grada.\nRadionici je prisustvovalo 17 učenika koji su raspoređeni u 5 grupa,zbog lakšeg i preglednijeg rada. Nakon prvobitnog upoznavanja i prilagođene definicije i dobijenih odgovora na pitanja šta je nauka, ko se bavi naukom i na koji način, osnovci su imali priliku da i sami za trenutak postanu naučnici putem eksperimenta vezanog za magnet. Uvodno objašnjenje i zajednički zaključak autora projekta i dece da magnet privlači metal, prošireno je kroz eksperiment da li magnet privlači sve metale. Svakoj grupi su dodeljeni „rekviziti“ za izvođenje eksperimenata, magnet i različiti sitni predmeti od gvožđa, mesinga ,bakra ili aluminijuma, kao i papir za zapisivanje zaključaka koje metale magnet privlači a koje ne.\nU delu radionice vezanom za magnet, deci je pokazano i delovanje različitih polova magneta a njihov zadatak je bio da nakon eksperimenata koje su izvodili sa magnetima različitih boja, oblika i veličina, objasne zašto se strane nekih magneta privlače a druge odbijaju. Nakon toga razgovaralo se i magnetnim polovima, severnom i južnom, a privlačenje i odbijanje polova, nakon isprobavanja različitih varijanti, deca su dokumentovala crtežima. Kroz igru i izvođenje trikova, pomerajući predmete pomoću magneta postavljenog ispod lista papira ili stola, nekoliko učenika je svojim drugarima pokazalo i da nije potrebno da magnet bude u direktnom kontaktu sa metalom. Predavači su ,kroz primere i objašnjenja, pokazali deci i delovanje magneta različite jačine na predmete kao i princip rada kompasa. Putem informacija o magnetnom polju, deca su saznala i nešto više o životinjama koje imaju čulo preko koga osećaju magnetno polje, kao što su ptice, kitovi ili delfini, i na osnovu tog čula i magnetnog polja, usmeravaju svoje kretanje.\nDrugi deo radionice bio je usmeren na temu elektriciteta i njegovog delovanja. Deca sui mala priliku da vide kako naelektrisana šipka privlači komadiće papira, kuglice aliminijumske foliju ili, kosu. Slična prezentacija je urađena i sa komadom plastične fascikle naelektrisanom na ivicu stola, što su deca takođe imala priliku da isprobaju, čime se došlo i do zaključka da se tela elektrišu pomoću trenja. Organizovano je i mini-takmičenje u kome je zadatak bio da se metalna limenka, nekoliko metara do određenog cilja, dokotrlja samo pomoću naelektrisanog komada plastične fascicle. Pozitivno i negativno naelektrisanje, demonstrirano je i dokazano pomoću eksperimenta sa plastičnim slamčicama. Naime, na postolje od plute probodeno čačkalicom, horizontalno je postavljena naelektrisana slamčica pa je prema njenim krajevima približavana druga naelektrisana slamčica čime je pokazano odbijanje u slučaju istog, tačnije negativnog naelektrisanja. U toku istog eksperimenta pokazan je i primer pozitivnog naelektrisanja, odnosno prelaska elektrona na predavača u toku naelektrisavanja slamčica, čime se dobilo pozitivno naelektrisanje, koje je privlačilo slamčicu na postolju, što su učenici i sami isprobali.\nTokom narednog perioda biće organizovane još 3 radionice u okviru projekta „Korak u fiziku“ kroz koje će učenici biti upoznati i sa drugim oblastima važnim za dalje izučavanje fizike, kao što su kretanje i sila, merenje, plivanje i tonjenje tela, takođe putem istraživačkog rada i eksperimenata. Nastavna sredstva nabavljena za potrebe projekta i smernice za primenu rezultata istraživačkog rada urađenog na radionicama, biće dostupne svim zainteresovanim nastavnicima.


Euromoney proglasio UniCredit za Najbolju evropsku banku u oblasti finansiranja trgovine - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tEuromoney proglasio UniCredit za Najbolju evropsku banku u oblasti finansiranja trgovine\nEuromoney proglasio UniCredit za Najbolju evropsku banku u oblasti finansiranja trgovine\nby bifadmin 18. januara 2017.\nNa osnovu istraživanja koje je sproveo Euromoney za 2017. godinu, UniCredit je imenovan za “Najboljeg pružaoca usluga finansiranja trgovine”, kako u Centralnoj i istočnoj, tako i u Zapadnoj Evropi. Pored toga, proglašenjem za “Najboljeg domaćeg pružaoca usluga finansiranja trgovine“ UniCredit je nadmašio konkurente u Bosni i Hercegovini, Bugarskoj, Hrvatskoj, Mađarskoj, Poljskoj, Rumuniji, Srbiji i Turskoj.\nZaključak istraživanja, u okviru kojeg je obrađeno preko 4.000 odgovora iz kompanija koje koriste usluge iz oblasti finansiranja trgovine, je da su one prepoznale izvrsnost UniCredita. Prednosti banke u finansiranju trgovine se ogledaju u izvanrednom poznavanju proizvoda i tržišta u ključnim evropskim zemljama, a to svakako dopunjuje sveobuhvatna rasprostranjenost mreže ekspozitura, predstavništava i 4.000 korespondentskih banaka.\nUniCredit je investirao značajna sredstva u sektor finansiranja trgovine u cilju razvoja inovativnih platformi, lanca snabdevanja i eksternalizaciju poslovnih procesa. Pored toga, UniCredit je član nekoliko grupnih inicijativa za korišćenje baza podataka koje se temelje na tehnologiji blokovskog lanca, a između ostalih i bankarskog konzorcijuma R3 za distribuirane baze podataka, tako da je u praksi dokazao funkcionalnost finansijskih rešenja koja se temelje na blokovskom lancu.\nFinansiranje trgovine je jedan od stubova višegodišnjeg plana UniCredita i strateški je važan za njegovu misiju jednostavne panevropske banke sa korporativnim i investicionim bankarstvom potpuno posvećenim klijentima, koja širokoj bazi klijenata pruža jedinstvenu mrežu u zapadnoj, centralnoj i istočnoj Evropi.\nNIS četiri puta jeftiniji od kompanije INA, koju Hrvatska želi da otkupi natrag\nPrvi kineski teretni voz stigao u London ‘Putem svile’\nZlato učestvuje sa oko 11 odsto u ukupnim...\nPlastika može 100 odsto da se reciklira i...\nE-yuan preti da ugrozi dominaciju dolara


darko66 taj Uto Mar 22, 2011 5:14 pm\nInteresuje me da li mi je ''sudjen'' drugi brak i ako jeste, otprilike kad?\nRe: II brak\nFormalhaut taj Uto Mar 22, 2011 7:59 pm\nPoslednji izmenio Formalhaut dana Sub Apr 21, 2012 2:10 am, izmenjeno ukupno 1 puta\nFormalhaut taj Uto Mar 22, 2011 8:05 pm\nPoslednji izmenio Formalhaut dana Sub Apr 21, 2012 2:12 am, izmenjeno ukupno 1 puta\ndarko66 taj Sre Mar 23, 2011 11:37 am\nMarina, svaka cast !\nMoram biti iskren, postavio sam kartu i na drugom forumu, ali nisam dobio ovako detaljan i precizan odgovor koji se negde poklapa sa moj sadasnjim statusom. Mogu ti reci da si 99% pogodila, ako ne i svih 100%.\nJa definitivno razmisljam u nekom tom pravcu, mada jos uvek nisam sam sa sobom rascistio sta zelim i nije mi bas svejedno ako time povredim meni drage osobe (jos uvek sam u braku).\nJa sam prosle godine upoznao devojku koja ima ve u 12. u skorpiji, da nije mozda ona taj moj drugi brak - citajuci forume, pomalo se i obrazujem u svetu astrologije\nInace, sve se poklapa veznao za nju i upoznavanje u poluzatvorenoj instituciji i sto se tajno povremeno vidjamo. (ona je vaga/skorpija.....da nema neke veze tranzit sa?....ili lupam)\nFormalhaut taj Čet Mar 24, 2011 4:57 am\nPoslednji izmenio Formalhaut dana Sub Apr 21, 2012 2:14 am, izmenjeno ukupno 1 puta\ndarko66 taj Čet Mar 24, 2011 11:13 am\nMarina, zaista, hvala Vam sto zelite da mi pomognete.\nNegde sam procitao da se za vezu gleda sinastrija. Pa cu ja ovom prilikom da postavim kartu sinastrije i natal te druge osobe ''potencijalne'' (ne znam sta je bolje za gledanje).\nnjen natal: http://img860.imageshack.us/content_round.php?page=done&l=img860/2934/njennatal.gif\nFormalhaut taj Pon Mar 28, 2011 7:45 pm\nPoslednji izmenio Formalhaut dana Sub Apr 21, 2012 1:42 am, izmenjeno ukupno 1 puta\nFormalhaut taj Pon Mar 28, 2011 8:05 pm\nPoslednji izmenio Formalhaut dana Sub Apr 21, 2012 2:15 am, izmenjeno ukupno 1 puta\ndarko66 taj Uto Mar 29, 2011 7:17 pm\nMarina, puno Vam hvala za izdvojeno vreme i za analizu.\nNeverovatno je kako se sve to vidi iz natalne karte.\nKoliko li je potrebno godina i procitanih knjiga, da bi se steklo takvo znanje.\nUpravu ste za mnoge stvari vezano za nju i mene....ali opet nisam ni ja sam siguran sta ce se desavati i da li cu uopste pokrenuti razvod i povrediti meni drage osobe (mesec u Ribama).\nNije lako prekinuti brak (zena je blizanac), a imate decu.\nZato me je zanimalo da se malo vise posvetim analizi natalne karte i da vidim da li imam uopste ucrtan II brak. (nekako svi u mojoj okolini kazu kako se sve vidi iz natalne karte, pa ja da probam).\nDefinitivno cu malo vise vremena da posvetim tekstovima koje ste mi preporucili\nMrvica taj Sre Mar 30, 2011 11:33 am\nPoslednji put izmenio Mrvica dana Sre Mar 30, 2011 11:53 am, izmenio ukupno 2 puta\nČarobnica taj Sre Mar 30, 2011 11:41 am\nMrvica :: ooo...trenutno moja omiljena tema\nI mene zanima moj drugi brak.....s obzirom da sam živela sa dečkom koji je u potpunosti ispunio simboliku 7 polja...i...sada smo u nekoj čudnoj vezi...kojom ja ..ni malo nisam zadovoljna... A i moja osećanja su se skroz promenila...\nDakle, II BRAK Vladar 9 polja je u strelcu...u konjukciji sa merkurom.......\nMrvice, molim te pogledaj ovu stranicu...http://astrotanja.9forum.biz/t1068-preglednost-foruma\nZamolila bih i ostale da se pridržavaju uputstva\ndarkobg66 taj Ned Mar 25, 2012 8:33 pm\nEvo da se javi posle skoro godinu dana. Da li ste jos na forumu?\nP.S. Zaboriavio sam prvobitnu sifru...pa sam imao problema kod logovanja\nolga taj Uto Mar 19, 2013 6:56 pm\nspikaa 23 taj Čet Mar 21, 2013 12:46 am\npozdrav svima...nova sam na forumu a jako me interesuje ova tema,9 kuća mi počinje u blizancima a vladar merkur se nalazi u škorpijonu u prvoj kući i pravi samo trigon na mjesec u ribama u 5....hm..e sad koji bi bio opis tog budućeg muža i način upoznavanja?\nspikaa 23 taj Čet Mar 21, 2013 12:50 am\nda li i za 9 k. vredi ono pravilo kad se vladar 7k. nađe u 1k.da te partner sam pronalazi ma gde god bio???


M. K. 6. marta 2021. 17:28\nOvo su neke od stvari zbog kojih mnogi kasnije tokom života požale, nemojte da se to dogodi i vama. Ukoliko se prepoznajete u ovome, još imate vremena da popravite nešto u svom životu.\n1. Pokušavate ispunjavati društvene norme\nOsećaćete pritisak okoline vezan za ono što bi po njima trebali da napravite, a još niste – biti u braku, imati svoj stan, decu i stalan posao. Ali, ne dopustite da to utiče na vas i vaše odluke, već živite kako vam najviše odgovara. Nismo svi isti i pravo vreme za određene stvari u životu je individualno.\n2. Provodite premalo vremena s roditeljima\nJedna od najčešćih žaljenja koja osjećaju ljudi nakon 30-ih godina je to što nisu provodili dovoljno vremena sa svojim roditeljima, dok su još u snazi i mogu zajedno raditi mnogo toga. Voleli bi da su proživeli više sitnih užitaka s roditeljima, poput šetnji, putovanja ili jednostavnog razgovora s njima.\n3. Stavljate posao na prvo mesto u životu\nNešto što svakako treba imati na umu u 30-im godinama je to da nije posao sve na svetu, iako je bitan za budućnost i egzistenciju. Ne dozvolite da vam posao i karijera budu na prvom mestu u životu, ispred porodice i prijatelja. Vreme provedeno s dragim ljudima dragocenije je od novca.


Ivan Makević je rođen 1981.godine u Beogradu. Harmoniku svira od svoje šeste godine.\nNa Fakultetu muzičkih umetnosti u Beogradu diplomirao na odseku za opštu muzičku pedagogiju 2005.godine.\nHarmoniku je učio kod čuvenog” narodnog pedagoga” Miodraga Miće Ivanovića.\nOsvajao je brojna priznanja na takmičenjima harmonikaša od kojih su najznačajnija : Prva harmonika Srbije, 2000.godine ( 1.mesto); Prva harmonika Jugoslavije, 2001. godine (1. mesto, duet).\n2015/2016 2. Mesto na prvenstvu Srbije kategorija Juniori Ucenik Rade Arsenović\n2015/2016 3. Mesto na p srbije kat mladji juniori Marko Nikolic\nKao harmonikaš, sa svojim orkestrom, sarađivao je sa najeminjentnijim vokalno -instrumentalnim solistima u Srbiji od kojih su najpoznatiji violinisti : Dobrica Vasić, Perica Vasić, Zoran Kovačević, Miroslav Jošić. Klarinetisti : Aca Antić, Boki Milošević. Vokalni solisti: Miroslav Ilić, Staniša Stošić, Milan Babić, Azemina Grbić, Vera Nešić, Čeda Marković, Nada Topčagić, Ana Bekuta, Mira Škorić, LJuba Lukić, MIlanče Radosavljević, Mirjana Aleksić, Marko Bulat, Darko Lazić i mnogi drugi, mladji i stariji estradni umetnici.\nŠkola harmonike je počela sa radom 1996. godine i kroz nju su prošli učenici različitog uzrasta. Od petogodišnjaka, osnovaca, zatim onih koji su počeli u dvadesetim godinama života, entuzijasta u četrdesetim, a svakako najveći uspeh ostvario je Dragoslav Stojadinović koji je druženje sa harmonikom započeo u svojoj 70. godini i ubrzo naučio da svira.\nPolaznici Škole harmonike profesora Ivana Makevića su učestvovali na značajnim takmičenjima i osvajali brojne nagrade : Prva harmonika Vojvodine (mlađi juniori i juniori); Svetosavski sabor harmonikaša u Nišu ( 1. mesto, duet harmonika); Prva harmonika Srbije u Aranđelovcu ( 1. mesto, mlađi juniori i duet, učenici Milenko i Branislav Martić). U školi harmonike su stasali mnogi muzičari od kojih sedmorica imaju veoma uspešne orkestre.\nTokom 2015.godine škola se razvija sa tendencijom teritorijalnog proširenja ( Beograd, Novi Sad). Takođe, zbog velikog interesovanja, organizuje poseban program blok – nastave za učenike iz dijaspore.


NEW Press produkcija | „Čistoća je zdravlje – Ranilug“\n„Čistoća je zdravlje – Ranilug“\n23/08/2019 14:49|Autor: office@newpressproduction.com|Pregleda: 302 |\nČaglavica - Avgust, 2019. - Zagađenje i izlivanje reke Binačka Morava predstavlja jedan od najvećih ekoloških problema na teritoriji opštine Ranilug. Rečno korito ove reke koja je duga 49 kilometara u ovim mestima godinama nije čišćeno i nesavesnim građanima često služi za odlaganje smeća. Binačku Moravu dodatno zagađuju i otpadne vode koje se iz Gnjilana i okolnih sela ulivaju u ovu reku. Svi ovi problemi u velikoj meri doprinose da se, pri obilnijim padavinama, reka izlije iz svog korita i nanese veliku štetu meštanima sela kroz koja protiče. Po rečima naših sagovornika izlivanjа ne izazivaju samo kiše, otpadne vode i zapostavljeno rečno korito već i ilegalna eksploatacija peska, koja se godinama dešava naočigled svih.\n„Reka Binačka Morava je poprilično zagađena otpadnim vodama. Znači sa samog izvorišta odakle kreće tok reke, pa od Vitine preko Gnjilana i svih okolnih sela, kompletne otpadne vode uglavnom se slivaju u Moravu'', rekao je Miomir Savić iz Raniluga.\n„Sami smo mi zagađivači, kad ne baciš u kantu, izbaciš gde ti dođe. Evo ove flaše plastične izbace u Moravu, sve što treba, travu i ovo sve. Morava se zapuši i izađe voda i to je, zagađivači smo mi sami što ne vodimo računa, niko ne donosi sa strane, nego sam narod'' , rekla je Mladena Simonović iz Raniluga.\n„Problem je što korito Binačke Morave već nekoliko desetina godina nije čišćeno, nije uređen tok reke, tako da kad su padavine ona se često izlije poplavi polja i tako dalje. Problem je i to što te fabrike koje su ranije bile, materije koje su iz njih bile to su najčešće bili teški metali koji se ne peru tako lako. Vremenom ne mogu da izgube svoje svojstvo'', kaže Nebojša Simić iz NVO ,,Centar za depolitizaciju kosovskog društva''.\nPored problema koji nastaju usled obilnih padavina i otpadnih voda veliki problem za meštane nastaje onda kad se zagađena reka sa svim otpadnim vodama, najlon kesama, plastičnim flašama i limenkama izlije u njive i useve meštana.\n„Ne samo što je reka zagađena tokom izlivanja vode, usled velikih i obilnih kiša, nego se ta voda izliva u polja gde ostaju otrovi i sve ostalo, a u blizini se ljudi bave poljoprivredom, proizvodnjom voća, povrća. To je najveći problem'', kazao je Miomir Savić.\n„Pa mnogo je štetno za zdravlje. U Moravu se sve sliva i kanalizacija kad se izlije ona dođe sve do bunara i voda se zagadi. Mnogo je štetno po zdravlje i za sve. Evo ja sam pre tri, četiri godine kad se izlila Morava, brala kukuruz i od toga sam astmu dobila. Od zagađenja, od isparavanja zemlje, evo ja četiri godine ne mogu da se izlečim od astme idem u Beograd da se lečim'', rekla je Mladena Simonović.\nSagovornici sa kojima smo razgovarali veruju da rešenje za ovaj dugogodišnji problem ipak postoji.\n„ Mi uglavnom znamo gde su te kritične tačke, gde se reka izliva. Bilo bi poželjno da se saniraju sva ta mesta da ne bi došlo do izlivanja, jer je to uglavnom pored sela. Bave se ljudi povrtarstvom, imaju plastenike, proizvode povrće, možete da zamislite šta se sve dešava ljudima koji se muče i nakon toga reka odnese sve to'', kaže Miomir Savić.\nLokalna samouprava za rešavanje ovog problema ima plan, ali ne i dovoljno sredstava. Za trajno rešenje im je, kako kažu, potrebna pomoć centralnih institucija.\n„To je vekovni problem kod nas. Mi se svaki dan i pre nego što se desi izlivanje obraćamo nadležnim ministarstvima. Do sada mi nismo naišli na razumevanje od strane ministarsatva. Ove godine je potpisan memorandum sa Ministarstvom životne sredine i prostornog planiranja i treba da se krene sa saniranjem i čišćenjem korita reke. Ne znam koliko će doprineti da se iz korita reke voda opet ne izliva“, rekao je direktor javnih službi u Opštini Ranilug Ivan Janićijević.\n„Mi smo to pitanje odavno pokrenuli preko ministarstva i Vlade Kosova. Trebao je projekat da od 6,7 kilometara koliko je dužina trase za regulaciju reke, to su ogormna sredstva bila, sad su odvojili nešto, koji je iznos ne znam, ali je u proceduri i radiće se uglavnom udarna mesta koja se izlivaju. Od ulaska u opštinu, selo Glogovce do izlaska Donje Koriminjane i to će nam biti jedan od prioriteta za ljude, da mogu nesmetano da obrađuj svoju zemlju i imanja'', kaže direktor odeljenja urbanizma, katastra i geodezije u Opštini Ranilug Milutin Popović.\nSa izlivanjem reke, otpadnim vodama i smećem se ne završavaju problemi i izazovi kad je reka Binačka Morava u pitanju. Gorući problem poslednjih godina je i ilegalna eksploatacija peska iz korita Binačke Morave koja se, po rečima naših sagovornika, dešava naočigled svih i izaziva niz problema.\n„Nismo ni svesni koliko promena toka reke, dubine reke, može da pravi sekundarne posledice ili direktne posledice po stanovništvo. Znači ima hiljadu posledica - biodiverzitet koji živi u rekama, ono što je sa hidrocentralama onim malim koje se rade, ljudi misle da je to voda koja je došla pa otišla. Nije, menjaju se tokovi, uništavaju se različite biljke, životinje... bez vode ni jedno živo biće ne može da opstane. Štete su zaista prevelike. Ponovo kažem odgovornost i posao svih nadležnih inspekcijskih organa što sa centralnog, što sa lokalnog nivoa izostane, pa se te stvari dešavaju'', tvrdi Nebojša Simić.\nMeđutim u opštini kažu da su nemoćni i kad je ovaj problem u pitanju. Pokušali su da ga reše, ali bezuspešno.\n„Čine se ogromne štete poljoprivrednom zemljištu, vrši se samovoljna promena zemljišta što zakon ne dozvoljava, a mi nismo u mogućnosti da tako delujemo, bez saglasnosti i dogovora inspekcije sa centralnog nivoa'', kaže Milutin Popović.\n„Da li su to preduzeća, kompanije, ko ih štiti i ko stoji iza njih ja stvarno ne znam, ali ilegalna eksploatacija peska postoji i u velikoj meri doprinosi da se to korito reke obrušava i izliva iz svog korita. Mi ne možemo da ih sprečimo, slali smo inspekciju“, tvrdi Janićijević.\nMeštani opštine Ranilug svoje smeće uglavnom odlažu u kontejnere koje komunalno preduzeće redovno odvozi na regionalnu deponiju u Gnjilanu. Međutim i pored kontejnera koji se nalaze u gotovo svakoj ulici, ali i video nadzora, na teritoriji opštine Ranilug postoji desetak deponija koje stvaraju nesavesni građani.\nOpštinu Ranilug jedna je od 10 opština sa većinski srpskim stanovništvom na Kosovu. Čine je 13 sela: Ranilug, Ropotovo, Glogovce, Gornje i Donje Korminjane, Domorovce, Drenovce, Malo Ropotovo, Odevce, Pančelo, Rajanovce i Tomance.\nReportažu o zagađenoj reci u opštini Ranilug realizovao je Medija centar u Čaglavici u okviru projekta „Čistoća je zdravlje'' uz podršku EU, Balkan Green Fondacije (BGF) i Instituta za razvoj politika ( INDEP).


Korthalsov Grifon štenci na prodaju\nKorthalsov Grifon na prodaju\nAko ne možete da pronađete štene vaših snova ovde, pregledajte našu listu odgajivača i kontaktirajte sa nekima od Korthalsov Grifon odgajivača sa kojima nam je čast da sarađujemo.\nPRONAĐI ODGOVORNO ODGOJENE KORTHALSOV GRIFON ŠTENCE I PSE U VAŠOJ BLIZINI\nMožda želite da pronađete Korthalsov Grifon štene za prodaju negde blizu vas, ali to možda nije najbolja ideja. Vaše idealno štene se možda nalazi negde mnogo dalje. Bez obzira na to, vrlo je važno da napravite pravi izbor! Birajući štene koje je podigao odgovoran i iskuan odgajivač je garant da ćete dobiti psa koji će odgovarati u svemu vama i vašoj porodici. Na sreću, svi odgajivači na sajtu Wuuff su posvećeni svojim štencima i tome da vam pomognu da nađete pravo štene.\nTrenutno nema Korthalsov Grifon štenaca dostupnih ovde\nNeodgovornim odgajivačima je zabranjen pristup ovde! Proveravamo biografije i ozbiljno pristupamo odabiru odgajivača, možda zato joše uvek ne možete da nađete Korthalsov Grifon štence na prodaji. Treabalo bi da pogledate naše Korthalsov Grifon breeders ili neke slične rase!\nSvako Korthalsov Grifon štene na Wuuff potiče od verifikovanog odgajivača, posvećenog pravilnom odgoju pasa, koji se trudi da štencima obezbedi sve najbolje. Takođe, Wuuff će se uvek truditi da vam pruži sve neophodno da biste napravili pravi izbor i želimo da znate da je svaka reklama na našem sajtu potpuno tačna. Vaše štene ćete dobiti vakcinisano i očišćeno od parazita i sa svim potrebnim dokumentima. Kada odlučite koje štene želite, možete bezbedno platiti preko Wuuff, i na taj način ćete steći zaštitu i pogodnosti, kao Wuuff korisnik.\nCene nisu ujednačene, čak ni u okviru jedne zemlje. Moguće su velike razlike u ceni, naročito među različitim zemljama. Korthalsov Grifon cena zavisi od mnogih faktora, kao što su izložbeni potencijal, krvna linija, zdravstveni testovi i mnogi drugi.\nDržanje psa je skupo. Ako želite zdravog, prelepog psa odličnog karaktera, nemojte pokušavati da uštedite prilikom kupovine. To je iznos koji plaćate samo jednom. Nabavka Korthalsov Grifon šteneta za nešto manje novca može rezultirati plaćanjem skupih veterinarskih zahvata kasnije.


Prijavom za korporativni pristup, osnovne škole dobijaju mogućnost pretrage i korišćenja najveće on - line baze obrazovnih resursa. Korporativni paket sadrži veliki broj materijala za nastavnike, direktore, psihologe, pedagoge i učenike osnovnih škola. Zbog obima i raznovrsnosti informacija prvenstaveno je namenjen osnovnim školama, predškolskim ustanovama i nastavničkim fakultetima.\nPolazeći od devetogodišnjeg osnovnog obrazovanja paket za nastavnike obuhvata resurse za:\nVaspitače i učitelje koji učestvuju u pripremnom programu za polazak dece u školu,\nUčitelje razredne nastave,\nPrema potrebama svake od navedenih grupa korisnika, struktuirani su i resursi za pretragu i korišćenje.\nPored paketa za nastavnike, korporativni nalog obezbeđuje pristup resursima za direktore osnovnih škola. Uzimajući u obzir svu složenost upravljanja i rukovođenja školama, pripremljen je i veliki broj korisnih sadržaja.\nObzirom da se osnovno obrazovanje ne može zamisliti bez stručne podrške školskih pedagoga i psihologa, ovim paketom su obuhvaćeni i resursi koji će stručnim službama pomoći u kvalitetnijem i efikasnijem vršenju vaspitno-obrazovnih funkcija.\nUčenici osnovnih škola ovim paketom dobijaju mogućnost korišćenja velikog broja multimedijalnih obrazovnih sadržaja.\nZa uslove prijave na sistem pogledajte stranu Licenciranje ili kliknite ovde.\nUkoliko želite da se registrujete i postanete novi korisnik kliknite ovde.