Slovenci pozivaju na ostavku Tajanija, političari ne vjeruju u ispriku – Dnevni list\nSlovenci pozivaju na ostavku Tajanija, političari ne vjeruju u ispriku\nSloveniji ni danas ne prestaju ogorčene reakcije na izjavu predsjednika Europskog parlamenta Antonija Tajanija o “talijanskoj Istri i Dalmaciji”, a izražavaju se i otvorene sumnje u iskrenost njegove isprike te pozivi na njegovu ostavku.\nTajani je naknadno izrazio žaljenje ako je bio “krivo shvaćen” i rekao je da nije želio “nikoga uvrijediti” svojim govorom na Danu sjećanja u Basovizzi te da se nije radilo o izražavanju teritorijalnih pretenzija nego “poruci mira” da se tragična povijest više nikad ne ponovi.\nTajanijev istup, koji je u nedjelju bio upućen potomicima esula – Talijana koji su nakon Drugog svjetskog rata otišli iz krajeva koji su pripali Sloveniji i Hrvatskoj, osudio je i eurozastupnik Lojze Peterle, bivši slovenski premijer i nekadašnji ministar vanjskih poslova čija demokršćanska Nova Slovenija pripada grupaciji europskih pučkih stranaka u Europskom parlamentu, u kojoj djeluje i Tajanijeva stranka.\nPeterle je rekao u utorak slovenskim medijima da Tajanijeva naknada isprika i nije prava isprika, odnosno da se Tajani ispričao “samo na pola”, posumnjavši u iskrenost njegova žaljenja zbog navodnog nerazumijevanja konteksta kome se i zašto obraćao, prenosi Hina.\n“Tajani je u svom nastupu spominjao nacizam i komunizam, ali ne i talijanski fašizam koji su uz Talijane na svojoj koži najbolje osjetili baš Slovenci i Hrvati”, kazao je Peterle.\n“Svako opravdanje je dobrodošlo, ali iz njega mora biti jasno da je ono izrečeno s obećanjem da se takve izjave više neće ponoviti”, kazao je u izjavi za Slovenski radio Cerar, najavljujući da će ovih dana Taianiju poslati pismo u kojemu će ga na to upozoriti.\nStranka Ljevica (L), koja iz oporbe podržava koalicijsku vladu Marjana Šarca, priopćila je u utorak u izjavi za javnost da od vlade Slovenije zahtijeva da talijanskoj vladi odmah pošalje prosvjednu notu te “osudi revizionizam i relativizaciju povijesnih događaja”, ne samo zbog Tajanijeva i Salvinijeva govora kod Trsta nego i zbog uskraćivanja manjinskih prava Slovencima u Italiji, te protuslovenskih parola i neofašističkih tendencija u pograničnim dijelovima Italije.\n← Turska policija uhapsila 641 osobu zbog navodnih veza s Gulenom\nOperativna saznanja dovela do uhićenja poznatog dilera →


Kako su poručili, riječ je o aktu koji utiče na živote svih njenih građana i ukoliko se planiraju njegove izmjene one se nikako ne bi trebale donositi bez široke rasprave\nBogdanić: Nova bolnica u Istočnom Sarajevu do 2018. godine\n28.04.2016. / 15:36\nISTOČNO SARAJEVO, Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić upoznao je danas rukovodstvo Bolnice Istočno Sarajevo o odluci Vlade Srpske o izgradnji nove bolnice koja bi trebalo da bude završena do 2018. godine.\nISTOČNO SARAJEVO, Načelnik opštine Istočno Novo Sarajevo Ljubiša Ćosić rekao je da snosi dio odgovornosti iako nije kriv kada je riječ o bivšim radnicima preduzeća “Energoinvest – Rasklopna oprema” /RAOP/ u Istočnom Sarajevu, koji su se jutros opet okupili da


Haradinaj protiv demarkacije granice s Crnom Gorom | Kodex.ME\nProtivio se i dok je bio u opoziciji\nHaradinaj protiv demarkacije granice s Crnom Gorom\n04. 01. 2018 - 17:51 Autor: Kodex\nHaradinaj je u Đakovici gdje je razgovarao sa gradonačelnikom Ardianom Djinijem kazao da se sporazumu o demarkaciji granice protivio i dok je bio u opoziciji, prenosi Beta.\n"Takav stav imam i kao predsjednik Vlade, ne prilagođavam se dnevnim potrebama. Mi smo prilagođavanjem došli u situaciju da nas tretiraju kao monetu za potkusurivanje. Time nikada nećemo postati nezavisna i suverena država koja donosi odluke", kazao je Haradinaj. Kosovski premijer je demantovao navode prištinskih medija da je njegov sedmodnevni odmor u jednom skijaškom centru u Švajcarskoj koštao gradjane 80.000 eura.\n"Na odmoru sam bio samo tri dana, što me je koštalo 7.000 eura i sve sam platio svojim parama", kazao je Haradinaj i dodao da neće da polemiše s medijima.\n21. 10. 2018 - 20:25 | Region\nHusović: Dobri odnosi Crne Gore i Kosova bice dodatno unaprijeđeni\n17. 10. 2018 - 16:46 | Politika


O nama - Montažne kuće Bošković\n“Naša Misija je da Zajedno sa Vama Ostvarimo Vaše Snove”\nPreduzeće “BOŠKOVIĆ J.S.M” se bavi građevinskim poslovima: izgradnjom objekata i završnim radovima. Osnovna delatnost preduzeća je izgradnja unikatnih montažnih kuća po proverenoj tehnologiji koja se primenjuje u Kanadi, SAD i zapadnoj Evropi.\nU okviru preduzeća godinama posluje kvalitetan i iskusan tim ljudi: građevinskih inžinjera, elektro inžinjera, arhitekata, dizajnera eksterijera i enterijera, kao i vrsnih majstora završnih radova u građevini. Naš zadatak je da Vam obezbedimo kompletnu i kvalitetnu uslugu, kako bi uz pouzdanog izvođača, na jednom mestu našli rešenje za sve što poželite da gradite, od projekta, preko temelja, do useljenja.\nOsnovni cilj našeg postojanja jeste kreiranje ekološkog i ekonomičnog životnog i radnog prostora. Budite uvereni da ćemo u svaki novi m² ugraditi dugogodišnje iskustvo, umeće obučenog radnog kadra, kao i najsavremenije, proverene tehnologije i ekološke materijale. Vi ćete izabrati unikatni projekat, raspored i izgled kuće: prizemlje, potkrovlje, mansarda, sprat, a mi ćemo je za Vas izgraditi po sistemu “Ključ u ruke”. Sve ćemo sklapati pred Vama kako bi bili sigurni u sastav i zaštitu objekta.\nNaša najveća nagrada jeste preporuka, više od 100 zadovoljnih porodica koje su toplinu svog doma pronašle u svojim novim, modernim kućama u okolini Novog Sada.\nIzgradnja u roku\nPo principu “Ključ u ruke”\nBrinemo o našem okruženju\nPogledajte neke od Naših Izgrađenih Kuća


5 razloga za stručno osposobljavanje za zanimanja medicinske struke, Sveti Arhangel Novi Sad\nBlog 5 razloga za stručno osposobljavanje za zanimanja medicinske struke\nI dok ima onih koji su praktični, te razmišljaju odmah o tome koliko će zarađivati, dotle ima i onih kojima je humanost na prvom mestu, pa se fokusiraju na zanimanja u oblasti medicine najpre.\nMoramo priznati da su brojni razlozi za stručno osposobljavanje za zanimanja u oblasti medicinske struke, a mi smo ovom prilikom izdvojili tek pet njih, kako bismo svima koji se i dalje dvoume olakšali donošenje odluke.\nPored svega toga moramo odmah naglasiti da srednja škola Sveti Arhangel u Novom Sadu ne nudi samo mogućnost redovnog i vanrednog školovanja za zanimanja medicinske struke, već i mnoge druge programe, koji pomažu zainteresovanima da relativno lako i brzo postanu vlasnici diplome za odabrani obrazovni profil.\nNaime, ova sertifikovana obrazovna institucija nudi mogućnost svim pojedincima da izvrše stručno osposobljavanje za zanimanje medicinska sestra - tehničar, na primer ili da pristupe programu dokvalifikacije za obrazovni profil medicinska sestra - vaspitač. A izuzev toga, na raspolaganju je zainteresovanima i opcija da pristupe programu prekvalifikacije za obrazovni profil IV stepena ginekološko - akušerska sestra, ali i za mnoga druga zanimanja koja su vezana za medicinsku struku.\nKao što smo već naveli, razlozi za sticanje diplome za bilo koje zanimanje u oblasti medicine su brojni, a ovom prilikom pominjemo tek neke od njih.\nUkoliko želite da ostavite neki dobar trag za sobom i da pomažete ljudima, kojima je pomoć potrebna, onda ne postoji bolji način nego da se kvalifikujete za neko od zanimanja u oblasti medicine.\nNiko ne govori o tome da je u pitanju jednostavan i malo zahtevan posao, naprotiv, ali je činjenica da ćete pomoći mnogima dovoljna da razmislite o sticanju diplome za neko od zanimanja u medicinskoj struci.\n2. Lako do zaposlenja\nU gotovo svakoj zemlji, a ne samo u našoj, postoji prisutan deficit kvalifikovanih medicinskih stručnjaka.\nZato se i pretpostavlja da će svako nakon sticanja diplome za zanimanje medicinska sestra - tehničar ili za bilo koje drugo zanimanje u oblasti medicine, moći relativno brzo i lako da pronađe u toj struci zaposlenje.\n3. Neprekidna edukacija\nAko želite da svoj posao obavljate maksimalno i profesionalno i kvalitetno, te da zaista pomažete ljudima u najvećoj mogućoj meri, onda ćete biti u obavezi i da neprekidno ulažete u svoje obrazovanje.\nA na taj način će se svaki pojedinac razvijati i u profesionalnom i u ličnom smislu, što će svakako uticati i na kvalitet njegovog života uopšte.\n4. Mogućnost zaposlenja u inostranstvu\nNaveli smo već da je deficit kvalifikovanih radnika u oblasti medicine prisutan u gotovo svakoj zemlji širom sveta.\nNeke od njih nude bolje, neke lošije uslove rada nego u našoj zemlji, ali je činjenica da sa diplomom za zanimanje iz oblasti medicine, možete prilično lako da se zaposlite i u inostranstvu.\nPodrazumeva se da ćete biti u obavezi da izvršite nostrifikaciju stečene diplome, a uz maksimalno poštovanje pravila zemlje, u kojoj želite da se zaposlite.\n5. Prilično dobra zarada\nOvu informaciju smo ostavili za kraj, jer ona ne bi trebalo da bude presudna prilikom odabira posla, kojim neko želi da se bavi u budućnosti, a posebno ukoliko je u pitanju neko od zanimanja medicinske struke, budući da je humanost na prvom mestu u toj oblasti.\nMeđutim, činjenica da se stručnjaci sa diplomom za različite obrazovne profile u oblasti medicine traže i o našoj zemlji i u celom svetu dovodi do toga da je njihova zarada pristojna, što svakako ima uticaja i na kvalitet njihovog života.\nNe bi trebalo ni da razmišljate dalje, ukoliko ste makar malo zainteresovani za neko zanimanje iz oblasti medicinske struke, jer gotovo je sigurno da ste humano biće, koje želi da pomaže ljudima na najbolji mogući način.\nČinjenica da je školski program osmišljen tako da je zastupljen i teorijski praktični deo umnogome utiče na njegov kvalitet, jer svaki učenik biva osposobljen u potpunosti da se tim poslom bavi na najbolji mogući način.


Dogovoren nastavak dijaloga – Balkanekspresrb.rs\nDogovoren nastavak dijaloga\n15/10/2020 Off By BERB\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo je danas da je u razgovoru sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog, Miroslavom Lajčakom, dogovoren nastavak dijaloga i potvrđena posvećenost Srbije nastavku tog procesa i želji da se dođe do kompromisnog rešenja.\nVučić je istakao da je Srbija spremna za nastavak dijaloga sa Prištinom kada god Lajčak zakaže sastanak.\nPlan primene: ZSO i pravni okvir trebalo da budu još 2013…\nPredsednik Aleksandar Vučić ukazao je večeras na Plan primene sporazuma o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, kojim je, u prilog argumentaciji Beograda o neophodnosti formiranja Zajednice srpskih opština, bilo predviđeno da sve tačke tog dokumenta, i ZSO, budu ispunjene još tokom 2013. godine.\nImplementaciju Briselskog sporazuma će, kako se navodi u pomenutom dokumentu iz 2013., činiti šest glavnih elemenata: prilagođavanje pravnih okvira, asocijacija/zajednica, policija, pravosuđe, lokalni izbori i opšte odredbe.\nPutin želi u SRB, ali sa 300 žrtava korone ne žuri baš u posetu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da predsednik Rusije Vladimir Putin jedva čeka da dođe u Srbiju i raduje se tome, ali da sa 15.000 obolelih od korone i 300 mrtvih dnevno nije trenutak, niti je video, kaže, da je u bilo koju zemlju otišao u poslednje vreme.\nVučić je rekao da je više puta razgovarao sa predsednikom Rusije i da se čeka njegov odgovor povodom najavljenog dolaska u Beograd 20. oktobra, te istakao da Srbija ima odlične odnose sa Rusijom.\nSrbija će insistirati na ZSO sa izvršnim ovlašćenjima\nSrbija će insistirati na ispunjavanju Briselskog sporazuma, odnosno na formiranju Zajednice srpskih opština, ali ne kao nevladine organizacije, što bi bilo u skladu sa sadašnjim kosovskim ustavom, poručio je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n“Ako je sada teza ”sve u skladu sa ustavom”, što smo onda pregovarali? Moglo bi desetoro Srba da napravi jednu nevladinu organizaciju u skladu sa kosovskim ustavom. Što smo onda vodili pregovore?”, zapitao je predsednik Vučić na pres konferenciji sa evropskim predstavnikom za dijalog, Miroslavom Lajčakom.\nDijalog se nastavlja, mora da se ispuni sve što je dogovoreno\nSpecijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak izjavio je danas, nakon sastanka sa presednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, da je zaključak njegovih razgovora u Beogradu i Prištini da se proces dijaloga nastavlja i da sve mora da se ispuni što je bilo dogovreno i kako je bilo dogovoreno.\n“Ključno pitanje ili princip celog ovog procesa je da ne treba na kraju da postoji nijedno otvoreno ili nerešeno pitanje. Bavimo se pitanjima koja nisu bila do sada u pregovorima i onima koja su bila, ali nisu ispunjena”, rekao je Lajčak na konferenciji za medije.\nУзми рачун и победи 2020 – од данас креће слање коверата!\nNovozaraženih 265, dve osobe preminule


Rezultati - Help Net\nCiljevi Help Net-a su ambiciozni ali realistični, s obzirom na to da smo se dokazali kao održiv akter sa značajnim kapacitetima u vođenju projekata, sa iskusnim i veoma veštim timom eksperata koji konstantno uče, iako su aktivni u pomenutim oblastima više od 15 godina.\nPoslednje četiri godine radimo na umerežavanju na svim nivoima, što smo postavili kao primaran put u postizanju svojih ciljeva. Sarađujemo sa velikim brojem vladinih i nevladinih organizacija, institucijama na lokalnom i državnom nivou, kao i međunarodnim organizacijama.\nPružili smo tehničku pomoć UNICEF-u i Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u razvijanju nacionalne strategije za prevenciju i zaštitu dece od nasilja i za manje od četiri godine implementirali više od 12 projekata. Ovo demonstrira naš kapacitet u ukrštanju programa i projekata i predlaganju održivih rešenja\n⇒ Centar za podršku i inkluziju Help net je licencirani pružalac usluge Pomoć u kući. HELP NET poseduje licencu za pružanje usluge socijalne zaštite Pomoć u kući broj 0247 dobijenu od strane Ministartsva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\n⇒ Help Net je akreditovao Integralni program obuke gerontodomaćica/gerontodomaćina za pružanje usluge Pomoć u kući za stara i invalidna lica\n⇒ Help Net je akreditovao program obuke “Program osnovne obuke za pružanje usluga SOS telefona za žene žrtve rodno zasnovanog nasilja“\nProjekti i realizacija aktivnosti u okviru javnih nabavki\nNaziv projekta: Usluge socijalne zaštite za ranjive grupe (Social Services for Vulnerable Groups“)\nOpis aktivnosti: Podrška Radnoj grupi Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja za reviziju Pravilnika o licenciranju organizacija socijalne zaštite i Pravilnika o bližim standardima za pružanje usluga socijalne zaštite.\nPeriod realizacije: Jul 2020 – April 2021. godine\nFinansijska podrška: Nemačka organizacija za tehničku saradnji GIZ – Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH\nNaziv projekta: Realizacija istraživanja o uticaju epidemije virusa COVID 19 na poziciju vulnerabilnih društvenih grupa u Republici Srbiji i priprema preporuka o merama u postkriznom periodu\nKratak opis projekta: Centar za podršku i inkluziju Help net je konsultant na projektu koji ima zadatak da sprovede istraživanje o uticaju epidemije korona virusa na položaj ranjivih grupa – populacije starijih; osoba sa invaliditetom i LGBT u Republici Srbije, i na osnovu toga izradi preporuke o merama za saniranje posledica izazvane korona virusom, konkretno kod ove tri ranjive grupe.\nPeriod realizacije: jun 2020 – avgust 2020. godine\nFinansijska podrška: Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije\nNaziv projekta: Zajedno smo jaki\nKratak opis projekta: Uključivanje srednjoškolaca i studenata u pružanje online vršnjačke psihosocijalne pomoći i podrške tokom perioda vanrednog stanja i pandemije novog korona virusa.\nPeriod realizacije: 1.5 – 1.9.2020. godine\nFinansijska podrška: Fondacija za otvoreno društvo Srbija\nNaziv projekta: Romska kulturno istorijska baština\nKratak opis projekta: Projekat ima za cilj da poveže znanja mladih o poreklu, istoriji i kulturi Roma u Srbiji, kao i da mladi steknu opšte ili unaprede već postojeće znanje sa fokusom na bitne događaje od 20. veka pa do danas.\nPeriod realizacije: jun 2020 – decembar 2020. godine\nFinansijska podrška: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave\nNaziv projekta: Istraživanje o diskriminaciji Roma i izrada baze socijalnih karata za Rome\nKratak opis projekta: Sprovođenje istraživanja koje ima za cilj da ispita stepen diskriminacije Roma, i na osnovu toga se izradi Baza socijalnih karata za Rome. Ovo istraživanje je deo projekta “Obrazovanje najmladjih generacija kao pokretača osnova EGAL protiv diskriminacije“ („EU SUPPORT TO ROMA INCLUSION – Strengthening Local CommunitiesTowards Roma Inclusion – Education of youngest Generations as Anti-discriminatory Lever – EGAL“) koji podržava EU, a sprovodi opština Smederevska Palanka. Opšti cilj projekta je sprovođenje aktivnosti koje dugoročno imaju za cilj unapređenje sveukupnih dostignuća dece pripadnika romske nacionalnosti kroz omogućavanje boljih uslova za lični razvoj, edukaciju i socijalnu inkluziju.\nPeriod realizacije: tokom 2020. godine\nNaziv projekta: „Percepcija rodnih uloga i društveno prihvatljivih obrazaca ponašanja od strane adolescenata muškog pola“\nKratak opis projekta: Cilj projekta je ispitivanje percepcije dečaka adolescentnnog uzrasta u odnosu na rodne uloge i društveno prihvatljive (prema sebi i zajednici odgovorne) obrasce ponašanja, te u skladu sa tim kreirati preporuke i zaključke koji predstavljaju osnovu za budući rad sa adolescentima u pravcu njihovog osnaživanja.\nPeriod realizacije: februar 2020 – jun 2020. godine\nFinansijska podrška: Kabinet ministra bez portfelja zaduženog za demografiju i populacionu politiku\nPublikacija: Istraživanje “Percepcija rodnih uloga i društveno prihvatljivih obrazaca ponašanja od strane adolescenata muškog pola“\nNaziv projekta: Delikatesni ponedeljak\nKratak opis: Projekat ima za cilj da poveže žene pripadnice četiri nacionalne manjine sa ženama srpske nacionalnosti a u svrhu očuvanja kulturne baštine i to putem iskazivanja kulinarskih umeća i međusobnom razmenom recepata o pravljenju domaćih specijaliteta. Kao rezultat toga, biće izrađen i Kuvarski rečnik, dostupan pripadnicima nacionalnih manjina, i šire.\nPeriod realizacije: Septembar 2019 – februar 2020. godine\nFinansijska podrška: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave Vlade Republike Srbije\nPublikacija: “Kuhinje nacionalnih manjina”\nNaziv projekta: Sprovođenje istraživanja o potrebama neformalnih negovatelja u Republici Srbiji\nKratak opis: Cilj ovog projekta je da istraži potrebe neformalnih negovatelja (oni koji se zaposleni i oni koji nisu zaposleni) koji brinu o nemoćnim članovima porodice (deci, odraslima i starijima) i da se na osnovu rezultata daju preporuke za razvoj javnih politika koje bi pomogle da se uvećaju kompetencije, znanja i veštine neformalnih negovatelja, ali i preporuke za kreirale usluga namenjenih neformalnim negovateljima.\nPeriod realizacije: Tokom 2019. godine\n→ Publikacija “Unapređenje položaja neformalnih negovatelja u Republici Srbiji –\n– istraživanje sveobuhvatnih potreba u cilju kreiranja preporuka za javne politike”\n→ Priručnik “Ja, neformalni negovatelj”\nRealizacija usluge Pomoć u kući za stara lica na teritoriji autonomne pokrajine Kosovo i Metohija\nKratak opis: Udruženje Centar za podršku i inkluziju Help net započelo je pružanje usluge socijalne zaštite Pomoć u kući na teritoriji AP Kosovo i Metohija u junu 2019. godine i u okviru prvobitne javne nabavke je usluga je trajala do juna 2020. godine. Tada je i nastavljeno sa pružanjem usluge u okviru nove javne nabavke, što znači da će Help net uslugu Pomoć u kući pružati do juna naredne, 2021. godine. Usluga se pruža prevashodno starijem stanovništvu na Kosovu i Metohiji.\n*** Angažovanje gerontodomaćica u uslovima COVID-19\n*** ŽIVOT POD KORONOM NA KOSOVU I METOHIJI Gerontodomaćice – nekima jedina pomoć u pandemiji i van nje\nPeriod realizacije: 14.05.2019 – 14.05.2020; 09.06.2020 – 09.06.2021.\nFinansijska podrška: Kancelarija za Kosovo i Metohiju\nNaziv projekta: Unapređenje međugeneracijskog dijaloga\nKratak opis: Centar za podršku i inkluziju Help net u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti, a uz podršku Višegrad Fonda sprovodi projekat pod nazivom »Unapređenje Međugeneracijskog dijaloga«. Projekat ima internacionalan karakter, sprovodi se u partnerstvu sa udruženjima »90 decibela« iz Mađarske, »Evropskom grupacijom za teritorijalnu saradnju TRITIA« iz Poljske, kao i lokalnom samoupravom »Valašské Meziříčí« iz Češke. Ima za cilj podsticanje međusobne saradnje, razumevanja i suživota generacija.\nPeriod realizacije: Februar 2019 – novembar 2019. godine\nFinansijska podrška: Međunarodni Višegrad fond\n→ Publikacija: Kako unaprediti međugeneracijski dijalog u Srbiji\nIzrada Studije slučaja koja se odnosi na analizu efekata i procenu održivosti usluge na projektu “Nevidljiva deca” a koji je integralni deo projekta IPA 2013 “Development of Effective Community Services in the Area of Education and Social Welfare at the Local Level”\nKratak opis: Izrada studije slučaja Analiza usluga i troškova predstvalja analizu efekata i procenu održivosti usluga na projektu “Nevidljiva deca”. Ova studija je rad koji predstavlja nezavisnu procenu efekata pruženih usluga i utvrđivanje kriterijuma za uspostavljanje nove usluge porodični saradnik. Istraživanje je realizovano na teritoriji grada Valjeva.\nPeriod realizacije: 09.11.2018 – 01.01.2019. godine\nNaziv projekta: Kako do efikasnije zaštite starih lica od nasilja u Beogradu\nKratak opis: Realizacija društvenog istraživanja “ Kako do efikasnije zaštite starih lica od nasilja u Beogradu”\nPeriod realizacije: 01.10.2018 – 31.03.2019.\nFinansijska podrška: Grad Beograd\nNaziv projekta: Unapređenje rada centara za socijalni rad na teritoriji Republike Srbije\nKratak opis: Izrada izveštaja za unapređenje postojećih podzakonskih akata kojima se unapređuje oblast upravljanja ljudskim resursima u centrima za socijalni rad\nPeriod realizacije: 15.05.2018 – 11.03.2019.\nFinansijska podrška: Edge d.o.o. Beograd\nNaziv projekta: Suočavanje sa nasiljem i diskriminacijom LGBT osoba – uspostavljanje sistema praćenja i izveštavanja\nKratak opis: Cilj projekta je obuka urgentog tima DROP IN Centra i elaboracija protokola DPC servisa u Beogradu.\nPeriod realizacije: počev od 05.03.2018.\nFinansijska podrška: Udruženje građana EGAL\nNaziv projekta: Sprovođenje istraživanja i analiza rezultata o stavovima poslodavaca i zaposlenih lica o usklađivanju rada i roditeljstva\nKratak opis: Realizacija istraživanja i analiza rezultata o stavovima poslodavaca i zaposlenih lica o usklađivanju rada i roditeljstva.\nPeriod realizacije: 12.10.2018. do 31.01.2019.\nFinansijska podrška: Kabinet Ministarstva bez portfelja zaduženog za demografiju i populacionu politiku\n→ Publikacija “Usklađivanje rada i roditeljstva”\nNaziv projekta: Unapređenje kvaliteta neformalne nege na teritoriji opština Štrpce, Gračanica i na teritoriji Kosovskog pomoravlja\nKratak opis: Organizacija treninga za neformalne negovatelje na teritoriji opština Štrpce, Gračanica i na teriroriji Kosovskog pomoravlja\nPeriod realizacije: 26.11.2018. do 31.01.2019.\nNaziv projekta: Socijalna inkluzija starih lica\nKratak opis: Razvoj programa za obuku gerantodomaćica i neformalnih negovatelja\nPeriod realizacije: 29.11.2017. do 01.07.2018.\nNaziv projekta: Podržavanje unapređenja strateškog okvira za zaštitu dece od nasilja u Srbiji\nKratak opis: Razvoj Nacionalne strategije za zaštitu dece od nasilja i Akcionog plana za implementaciju strategije, kao i definisanje preporuka za implementaciju postojećih generalnih protokola za zaštitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja. Ovaj projekta je integralni deo IPA II projekta “Zaštita dece od nasilja i promocija socijalne inkluzije u zemljama Zapadnog Balkana i Turskoj” koji u Srbiji sprovode Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, i UNICEF, uz finansijsku podršku Evropske unije.\nPeriod realizacije: 31.03.2017. do 30.06.2018.\nFinansijska podrška: Evropska unija, UNICEF\nNaziv projekta: Uspostavljanje usluge Pomoć u kući za stara lica i osobe sa invaliditetom, kroz redovno angažovanje gerantodomaćica iz društevno osetljivih kategorija (sa posebnim fokusom na žene romske nacionalne pripadnosti )\nKratak opis: Cilj projekta je razvoj elaborata za licenciranje usluga Pomoć u kući\nPeriod realizacije: 29.12.2017. do 15.02.2018.\nFinansijska podrška: Opština Mladenovac (GIZ projekat)\nNaziv projekta: Izgradnja i rad servisa Pomoć u kući\nKratak opis: Realizacija stručnog osposobljavanja nezaposlenih žena za obavljanje poslova u servisu Pomoć u kući\nPeriod realizacije: od 11.12.2017. do 11.02.2018.


Dizajneri interijera građevinske škole izradili adventske svijeće za humanitarnu akciju – Hercegovina.in\nUčenici smjera dizajn interijera Srednje građevinske škole Jurja Dalmatinca Mostar bili su aktivni i ove godine – marljivo su radili na dekorativnom oblikovanju adventa unutar svoje škole. Dizajnirali su i izradili adventske vijence uz pomoć svojih profesora, te time obilježili blagdansko darivanje i učinili dobro djelo.\nSvi radovi učenika izloženi su unutar škole i izloženi su za prodaju, a sav prikupljeni prihod biti će doniran u humanitarne svrhe. Njihovi vijenci su raznovrsni, puni boja, borovih grančica, mahovine, šišarika, različitih svijeća, božićnih i zimskih ukrasa.\nUčenici su jako sretni što su mogli učiniti ovako djelo spajajući edukaciju i humanitarni čin. Inače Srednja građevinska škola Jurja Dalmatinca iz Mostara pokrenula je u školskoj 2015./2016. godini smjer dizajn interijera, te je u kratkom razdoblju uspjela zainteresirati veliki broj mladih ljudi za ovo zanimanje.\nTrajanje programa je četiri godine, a tijekom školovanja učenici stječu osjećaj za prostor, njegovu funkciju, namjenu i estetiku.\nČetverogodišnjim obrazovanjem u ovom zanimanju učenici se osposobljavaju za samostalno projektiranje i izradu projektne dokumentacije za uređenje interijera, kako prostoručno tako i u računalnim programima(AutoCad, ArchiCad, SketchUp…), uključujući i dizajniranje dekorativno – funkcionalnih predmeta (ogledala,lampi, satova, vazni…) kao i svih predmeta koji su u službi ugodnijeg i funkcionalnijeg prostora.\nIzmeđu ostalog, učenici stječu potrebno znanje za uređenje interijera upoznavajući odgovarajuće materijale, boje, povijesni razvoj uređenja interijera, stilove i kompletno dekorativno oblikovanje prostora. Također dizajniraju i izrađuju unikatni namještaj kako bi se upoznali s procesom izrade, dizajnom i funkcionalnošću, a posebno s njegovim uklapanjem u interijer.\nNakon završetka školovanja učenici mogu nastaviti obrazovanje na fakultetima arhitekture, dizajna interijera, grafičkog dizajna, industrijskog dizajna, modnog dizajna, dizajna vizualnih komunikacija, fotografije, akademiji likovnih umjetnosti, povijest likovne umjetnosti i njima srodnim fakultetima ili bilo kojoj drugoj visokoobrazovnoj instituciji.\nSrednje građevinske škole Jurja Dalmatinca Mostar\nPrethodni članakAmerička influenserica pronađena mrtva na cesti\nSljedeći članakRibari pozvani na izlov štuke na području Čapjine


IMATE LI POVERENJA U VASPITAČICE U VRTIĆIMA? | Kerefeke\nHome Svaštara IMATE LI POVERENJA U VASPITAČICE U VRTIĆIMA?\nS polaskom u vrtić, vaspitačica dobijaju važno mesto u životu vašeg deteta, a vi se možda pitate kakve će one biti prema njemu, hoće li ga dobro čuvati i brinuti se o svim njegovim potrebama…\nKako biste izbegli ili riješili probleme s vaspitačicama, o kojima pišu i mame u našem forumu (https://klokanica.24sata.hr/forum/tema/tete-u-vrticu-86), pročitajte šta savetuje vaspitačica Maša Basara, predsednica rečkog Udruženja vaspitačica „Osmijeh“\nJedna mama u forumu, u temi Tete u vrtiću podelila je svoju zabrinutost:\n„Čula sam svakakve priče i o super vaspitačicama koje klinci obožavaju, ali i o lošim vaspitačicama, koje se ne bave decom i samo piju kafu, viču na decu, kažnjavaju ih na svakakve načine. Čak sam čula za jednu vaspitačicu iz vrtića u koji će ići moje dete da po „zaslugama“ deli čvrge… Ako je to zaista istina, ne želim da je moj sin dobije. Mame s iskustvom, da li se uopšte mogu promeniti vaspitačice, odnosno vrtićke grupe, ako iz nekog razloga nismo zadovoljni i kako na to reagiraju u vrtiću?“, pitala je Katarina V.\nDruga čitateljka, korisničkog imena „suncemamino“ opisala je svoje iskustvo:\n„Mi smo u početku bili zadovoljni s vaspitačicama sve dok jedna nije otišla na porodiljsko, pa onda druga i tu počinju problemi. U grupi u koju je išlo moje dete stalno su se menjale vaspitačice raznih osobina, karaktera pa čak i granica, ono što je jednoj bilo prihvatljivo, drugoj je bilo neprihvatljivo i dete mi je bilo totalno zbunjeno i više nije htjela u vrtić. Jedno vreme kada sam dolazila po malu u vrtić, pitala bih koliko je jela, spavala, jedna vaspitačica bi mi rekla da super jede i spava, a druga, sutradan, da u poslednje vreme i ne jede baš i da kasno zaspi i prva se probudi.\nPitala sam se šta se događa i izgubila poverenje u njih. Uglavnom, moja mala više nije u toj grupi, nismo razgovarali s vaspitačicama jer mislim da time ne bi ništa dobili, već smo „potegli vezu“ a kao razlog smo naveli menjanje vaspitačica. Sada smo zadovoljni, u novoj grupi sa stalnim i dobrim vaspitačicama.“\nMnogi su roditelji ipak dobro sarađuju sa roditeljima, kao mama korisničkog imena PeggySue, koja kaže: „Mi smo jako zadovoljni s vaspitačicama i mislim da je moj sin dobio dve najbolje vaspitačice u vrtiću“, ili mama Rozalija koja je na našoj Facebook stranici napisala: „Moje dete ima tri godine, sada kreće s jednom vaspitačicom iz jaslica i dolazi druga nova koju još nije video. Svi su super i stvarno im se divim na svemu što rade, najviše na pomoći roditeljima.“\nDRUGA STRANA: ŠTA JE VAŽNO VASPITAČICAMA?\nBudući da su iskustva roditelja različita, zanimalo nas je kako na sve to gledaju vaspitačice, koji su problemi s kojima se one suočavaju i šta smatraju ključnim za dobre odnose s roditeljima.\nVaspitačica u Dečijem vrtiću „Rijeka“, Maša Basara, koja je ujedno predsednica Udruženja vaspitačica „Osmijeh“, istakla je kako su u tom odnosu najvažniji poverenje, strpljenje i komunikacija.\n„Kada pomislimo na odnos roditelja i vaspitačica, ključni pojam koji se nameće je poverenje. Naravno, ono se gradi s vremenom, obostranim trudom, otvorenošću i zalaganjem. Ponekad u taj odnos već u startu uđemo oprezno i s predrasudama, jer smo čuli ili pročitali nečija negativna iskustva. Pokušajte to izbeći i krenuti optimistično zajedno s vašim detetom u novu zajedničku pustolovinu. Kao i porodice, tako su i vrtići, ali i grupe, različiti i potrebno je vreme za međusobno upoznavanje i prihvatanje. Budite otvoreni i verujte da će vaspitačice učiniti sve da se vaše dete što pre prilagodi novoj situaciji koja je na dobrobit njegovog razvoja i učenja“, poručuje Maša Basara.\nDodaje kako u tom procesu roditelji trebaju da budu strpljivi, jer je vaspitačicama tokom prvih mesec dana najvažnije da upoznaju dete, prepoznaju njegove specifičnosti i potrebe. „Možete nam i pomoći ukazujući nam na omiljene igre i aktivnosti svoga deteta, posebnosti kod hranjenja ili uspavljivanja i slično. Nemojte se ljutiti ako smo zamenili pantalonice ili ne možemo pronaći omiljenu igračku. I to se može sprečiti tako da na primer označite odeću, obuću i sve što vam je važno. Dečija sigurnost i socioemocionalna stabilnost su nam u početku prioriteti“, objašnjava vaspitačica.\nKao najveći i najčešći problem, posebno u razdoblju prilagođavanja, ističe nedovoljno jasnu komunikaciju između roditelja i vaspitačica. To ipak ne smatra neobičnim, jer je normalno da prvi dani prođu u atmosferi uzbuđenja, nesigurnosti i straha od nepoznatog. Roditelji tada imaju puno pitanja, a vaspitačice malo vremena za kvalitetne razgovore, posebno prilikom dolaska i odlaska iz vrtića.\nMaša Basara zato roditeljima savetuje da unapred pripreme što konkretnija pitanja i izbegnu ona opšita, poput ‘Kako je bilo danas?’.\nUmesto toga, bolje je da se usmere na ono što ih najviše zanima: osnovne biološke potrebe, samostalnost, odnos s drugom decom, igru i slično.\nA šta kada se ipak pojave problemi, kada roditelji nečim nisu zadovoljni?\n„Ako ste zbog nečega zabrinuti ili nezadovoljni nemojte to potiskivati“, poručuje vaspitačica iz Rijeke, „obratite se vaspitačici, ukažite joj na to i zamolite za pojašnjenje ili savet.\nSlobodno iznesite svoja očekivanja, a vaspitačica će vam pojasniti koliko su ona realna ili nerealna u određenom periodu. Održavajte nivo komunikacije u kojoj se problemi rešavaju otvoreno i bez zameranja. U svim vrtićima postoje individualne informacije s roditeljima van neposrednog rada s decom na kojima možete podrobnije i puno mirnije saznati od vaspitačice sve što vas zanima.“\nPrevious articlePAS NAŠ PRIJATELJ – PREDAVANJE ĐACIMA OŠ „VUK KARADŽIĆ“ IZ NOVOG SADA\nNext articleKEREFEKE POEZIJA SARE MALETIĆ, UČENICE IZ VALJEVA


Širli Meklejn: Tajna dugog braka je...\nŠirli Meklejn: Tajna dugog braka je…\nŠirli Meklejn (81) u nedavnom intervjuu je rekla da je tajna dugog i srećnog braka u preljubi.\nGlumica je bila u braku s preduzetnikom Stivenom Parkerom od 1954. do 1982. Rastali su se nakon što je ona shvatila da Stiv njen novac prebacuje na bankovni račun jedne od svojih ljubavnica.\nDok je bila u braku sa Stivom, Širli je imala afere sa mnogim zvezdama, kao što su Robert Mičam, Iv Montan, Deni Kej i bivši australijski premijer Endru Pekok.\nŠirli i Stiv imali su ‘brak na daljinu’, otkrila je. On je puno vremena provodio u Japanu zbog posla, a ona u SAD-u.\n– Nalazili bi se i bili bi super prijatelji, a nekad bi zajedno otišli na put – kazala je zvezda serije ‘Downton Abbey’, koja kaže da je jedina veza koju održava ona sa njena tri psa.\nStiv i Širli imaju kći Sašu Parker (59) koja je odrasla sa ocem, dok bi praznicima i letima posećivala majku.\nŠirli je posljednjih nekoliko godina u medijima zbog svojih neverovatnih ‘otkrića’ i izjava. Jednom prilikom je rekla da je imala bliski susret sa vanzemaljcima, a prošle godine razljutila je jevrejsku zajednicu, jer je rekla da su žrtve Holokausta doživele tragediju jer su je svojim delovanjem iz prošlih života zaslužile.\nOvo je izvesno: samo je ona nevina koju niko ne zatraži. Đovani Bokačo, italijanski pisac\t(1313-1365)\tJoš misli poznatih...\tDa li ste znali


Gradonačelnik Osijeka u prvoj poseti HNV-u\nRTV Subotica • Sanda Mileusnić • 19. maj 2022. • 13:45 •\nSaradnja između grada Osijeka i hrvatske nacionalne zajednice u Subotici na visokom je niovu, a u narednom periodu biće preduzeti koraci kako bi se ona dodatno produbila na svim poljima, od kulture do obrazovanja - zaključak je posete gradonačelnika Osijeka Ivana Radića Hrvatskom nacionalnom veću u Srbiji.\nHrvatsko nacionalno veće pozvalo je novog gradonačelnika Osijeka u prvu zvaničnu posetu institucijama hrvatske zajednice u Srbiji jer je svaka podrška iz Hrvatske veoma značajna, istakla je predsednica HNV-a, Jasna Vojnić.\nMost saradnje između Osijeka i Subotice su Hrvati koji tu žive, te treba raditi na njihovoj kulturi i obrazovanju, poručio je gradonačelnik Osijeka Ivan Radić. On je istakao i da je dogovoreno da će se saradnja u budućnosti intenzivirati, a prvi korak zakazan je za septembar.\nRadić je podsetio da je saradnja dva grada ozvaničena prijateljstvom 2010.godine, nakog čega su usledili brojni projekti prekogranične saradnje. Osijek je kao i Subotica multinacionalni grad u kojem žive pripadnici 22 nacionalne manjine, što je najviše u Hrvatskoj.


! /Legendarni borac Prve proleterske brigade: Četnici i ustaše su sarađivali / Radio Sarajevo\nFoto: PrtScr/Zdenko Duplančić\n! / Legendarni borac Prve proleterske brigade: Četnici i ustaše su sarađivali\n22. 09. 2019. u 18:37:00 Radiosarajevo.ba\nRođen 1929. u Splitu, u bogatoj građanskoj porodici, Zdenko Duplančić već 1941, kao 12-godišnjak, ulazi u SKOJ.\nNakon pada Italije 1943. odlazi u partizane i s 14 godina postaje jedan od najmlađih boraca legendarne Prve proleterske brigade, s kojom prolazi cijelu Bosnu i Srbiju, učestvuje u borbama za oslobođenje Beograda (oktobar 1944.) i Zagreba (maj 1945.), a ratni put okončava u Trstu.\nNakon rata završava visoke vojne škole u SSSR-u i SAD-u, postaje vazduhoplovni oficir.\nKrajem 1970-ih je u vojnoj misiji u Moskvi, a 1980-ih u Saveznoj direkciji za rezerve i promet specijalnih proizvoda, zadužen za prodaju oružja nesvrstanima. Penzionisan je 1988. dok je imao čin pukovnika, tri godine prije rata.\nU svojoj 90. godini predsjednik je Udruženja boraca Prve proleterske brigade, gdje održava sjećanje na ovu elitnu partizansku jedinicu. Živi u Beogradu, a svako ljeto dođe u rodnu kuću u splitskoj Radunici, piše "Slobodna Dalmacija".\nDuplančić je odrastao u Splitu 30-ih godina, otac mu je bio trgovac, tapetar i dekorater. Iako dolazi iz bogate porodice, odlučio je 1941. da uđe u SKOJ, jer je prema njegovim riječima znao šta rade Italijani i ustaše.\n"Imali smo sluškinju koja je bila članica Partije i pričala mi o italijanskom sistemu, i tako sam od nje saznavao o zlu fašizma. A majka mi je bila u Antifašističkom frontu žena. Partija je našu kuću koristila za ilegalni rad. Iz naše se kuće odlazilo u partizane", kaže Duplančić.\n"Tada sam bio u Bolu na Braču, u gimnaziji kod dominikanaca (rimokatolički crkveni red), to su mi roditelji plaćali. I stvara se NDH, a gimnazijalci su morali biti u Ustaškoj mladeži, jer je Brač bio NDH, dok je Split bio pod Italijom. Stariji su nam govorili da ne idemo u tu Ustašku mladež, to mi je govorio i direktor gimnazije Anđelko Rabadan, prefekt dominikanskog reda. Pa sam se vratio u Split i postao skojevac. Ti dominikanci su bili antifašisti, Rabadan je poslije rata dobio odlikovanje od nas. I onda i danas među sveštenicima je bilo i ima naprednih ljudi.\nNakon proglašenja NDH, vratio se u Split gdje ga je primio SKOJ. Proučavao je zajedno sa saborcima marksizam i izvodili su akcije po Splitu.\n"Mogu reći šta je radila moja skojevska ćelija. Split je bio pun slika Musolinija i fašističkih parola, pa smo ih prefarbavali. Bacali smo letke za Prvi maj i za godišnjicu Oktobarske revolucije. Na bunde i kapute prostitutki koje su se družile s Italijanima bacali smo kiselinu. Split je bio potpuno crveni grad, to danas mnogi ne znaju.\n"Uspjeli smo da prikupimo puno italijanskog oružja, i ja sam učestvovao u tome. Držali smo položaje u Dugopolju, Nijemci su nas bombardovali svaki dan. Uoči dolaska Nijemaca svi koji su bili kompromitovani kao skojevci morali su u partizane, i tako sam i ja otišao".\nDuplančić je u jednom intervjuu rekao da su u ratu četnicima po Bosni pjevali: "Vi ste sluge Ante Pavelića!", ali kaže da je pjevao i četnicima i ustašama.\n"A to konkretno smo pevali četnicima. Četnici i ustaše su sarađivali svo vrijeme. Kao što su ustaše klali po Hrvatskoj i Bosni, tako su četnici klali i po Srbiji i po Bosni i po Hrvatskoj. S tim da su četnici izgubili svoju moć na Neretvi, tamo ih je bilo 20.000 i razbili smo ih. Otad više nisu predstavljali snagu zapadno od Drine", ispričao je Duplančić.\nNa konstataciju da mladi u Hrvatskoj misle da su ustaše bili "borci za slobodu hrvatskog naroda", ističe da nema komentar i "da djeca nisu kriva što uče iz lažnih udžbenika".\nNovinar "Slobodne Dalmacije" je konstatovao da je slično i s druge strane: da je Prva proleterska osnovana u Rudom, koji je danas u bh. entitetu RS - i da su se nekad glavna ulica koja vodi do partizanskog groblja i škola u Rudom zvali po brigadi Duplančića, a da danas ta ulica nosi ime Draže Mihailovića?\n"I ulica i škola. Pisali smo protestna pisma u RS, ali ništa nismo postigli. Isto je to kao u Hrvatskoj, nisu oni ništa bolji ili gori od ovih u Hrvatskoj", rekao je Duplančić.\n"Pri formiranju brigade bilo je par Hrvata, to su oni šta su živjeli u Srbiji. Ali kasnije je došlo puno Dalmatinaca, najviše iz Šibenika, Splita i s Biokova. Već od 1942. počinju popune Prve proleterske s Dalmatincima. Mi smo u brigadu unijeli pjesmu, veselje, zajebanciju", kazao je Duplančić.\n"Kad smo ušli u Srbiju, na Zlatiboru, tukli smo se tri dana s Bugarima, a Bugari se tukli kao da brane Sofiju. Tu smo razbili njih i četnike, i onda je došla moja najteža bitka u ratu, na Ubu – protiv Nijemaca i četnika. Dva puta sam trebao da poginem – tu i u Vrbovcu, pri oslobađanju Zagreba. U Beogradu smo vodili ulične borbe, tu sam proslavio 15. rođendan. Nakon toga je došao Sremski front, Ilok, Šarengrad, oslobodili smo i Vukovar. I onda pravac Zagreb, a potom Trst, gdje sam dočekao kraj rata.\nNa pitanje gdje je bilo najteže, Duplančić odgovara da su se namučili u Bosni.\n"To je pasji život bio, taj partizanski život. Kasnije je bilo lakše, imali smo pozadinu, ali prije toga – go, bos, gladan, spavaš u sijenu ili na zemlji... Kad danas gledam, nije mi jasno kako smo uspjeli da preživimo. Mladost plus ideologija, to je jedino objašnjenje", dodao je Duplančić.\nGodine 1988. odlazi u penziju, a na pitanje kako je doživio krvavi raspad Jugoslavije i pretvaranje JNA u srpsku vojsku, kaže da bi "volio da je umro prije toga".\n"Ovo moj rat nije bio. Ni ta vojska nije bila moja, ona je izdala petokraku. Sve je moglo drugačije. Mogli smo se dogovoriti oko konfederacije ili se razići kao Česi i Slovaci. Mi smo pukli po nacionalnom ključu, a ja preferiram klasno pitanje. Nemam ništa protiv ni nacija ni religija, i danas znam da molim Boga na latinskom. Ali i nacija i religija su danas postali biznis. Prazna su sela i u Hrvatskoj i u Srbiji, a i gradovi se prazne: što onda vredi vikati da si Hrvat ili Srbin?", zaključio je Duplančić.\nTagovi: partizani Josip Broz Tito Split Beograd Drugi svjetski rat\nEx-Yu / Od Vardara do Triglava: Kako se Jugonostalgija može pretvoriti u biznis\nHistorija / Crni 1. septembar: Dan kada je počeo Drugi svjetski rat


Analiza | 00:00 Aurora - Wilsterman Tip: Over (2.5) | Kladionica | Tipodrom.com\nSvi tipovi (W-D-L): 80-6-79, U igri: 0\nUkupan profit: -89.76 Unita\nPostotak / ROI: 50.31% / 92.1%\nObjavljeno: 2021-12-01 21:31:01\nDuel 28og kola nam donosi jedan od derbija gdje domaca Aurora docekuje Vilsterman.\nDomacini se nalaze na poziciji 12 sa 32 boda i gol razlikom 34-43,dok su gosti na sedmom mjestu sa 42 boda i gol razlikom 57-47.\nObje ekipe su na poslednjih pet meceva cak cetri puta presli ovu granicu. I poslednji medjusobni duel je zavrsen sa tri gola na utakmici.\nKod domacina, najbolji strijelac ekipe je Alderete sa 10 golova, dok sa druge strane Rodrigez ima 11,Serzinjo 10 a Osorio 9 golova na svom kontu. Liga Bolivije je inace poznata po veoma efikasnim mecevima, sto smo se uvjerili dosta puta do sada. Prosjek golova na mecevima Aurore iznosi 2,75,a na mecevima Vilstermana cak 3,71.Ova granica bi mogla biti predjena i u prvom poluvremenu, tako da srecno svima.\nPočetak: 02.12. 00:00h\nGostiju 396,Članova 10 (Sakriveni 2 Korisnici koji su u podesili svoj status kao sakriven.)\nAktivni članovi: pedjasan, Hugh, konspirator, thenotorious, zur100ur, dubocica, meto22, Bull7, Tabela tipstera.


Koji su bili neradni dani u Srbiji pre 120 godina? - Ozonpress :: internet portal\nKoji su bili neradni dani u Srbiji pre 120 godina?\nU Kraljevini Srbiji pre 120 godina bilo je ukupno deset neradnih dana povodom praznika, navodi se u Državnom kalendaru koji je objavljen 1. januara 1898. godine.\nPraznični dani u koje se “radnje i dućani zatvaraju ceo dan” bili su Bogojavljenje (6. januara), Sveti Sava (14. januara), Proglas Kraljevine (22. februara), Veliki Petak, Spasovdan, Vidovdan (15. juna), Dan rođenja Kraljeva (2. avgusta), Preobratenje (6. avgusta), Vavedenje (21. novembra), Prvi dan Božića (25. decembra).\n“U ostale praznične dane, koji su u ovom kalendaru crvenim slovima-obeleženi, radnje i dućani zatvaraju se samo za vreme službe Božje”, navodi se u kalendaru.\nKraljevina Srbija je, prema ovom dokumentu, proslavljala i četiri državne svetkovine. To su 2. avgust kao dan rođenja Njegovog Veličanstva Kralja Aleksandra I, Cveti kao dan kada je Knez Miloš ustao na Turke, 22. februar, kao dan stupanja na presto Njegovog Veličanstva Kralja Aleksandra I i što je toga dana proglašena Srbija za Kraljevinu, i 15. jun kao dan kada se čini pomen srpskim borcima izginulim za veru i otadžbinu.\nBadnje veče na Ljubiću (FOTO)\nRadoš 08/01/2018 u 18:04 Odgovorite


Kristal za odbranu od stresa: Koral za Ovna, smaragd za Blizance…\nNeki zodijački znaci su manje, neki više podložni stresu. Istočnjačke astrologije, kineska i indijska nude mogućnosti koje mogu biti korisne, a nemaju štetnih posledica.\n02.09.2014. - 09:53h\nTako indijska ayurveda nudi lečenje kristalima u obliku praha, dok zapadna kristaloterapija podrazumeva nošenje kristala, njihovo delovanje na prostor, ili prečišćavanje vode kristalima. Da to nije samo praznoverica, potvrđuje i nauka kojoj je poznato da struktura kristala ima svoje polje delovanja.\nKoji kristal odabrati? Po znaku rođenja i vladajućoj planeti, svakako. Osim kristala koji zaista deluju na smanjanje stresa i povećanje samopouzdanja, za svaki znak ćemo reći i koji način opuštanja je najdelotvorniji ( meditacija, joga, rekreacija)a i koje situacije su najveći izazovi.\nNajstresnije im je čekanje i odlaganje. Sve bi hteli da reše sada i odmah. Impulsivni i zbog vadajuće planete Marsa, najizloženiji stresu. Njihov smirujući kristal je koral, do 40. godine beli, a posle crveni koji treba da počnu da nose utorkom, jer je Marsov dan. Preko im je potreban sport, a najviše im prijaju odbrambene borilačke veštine kao aikido, ili tai či.\nNajteže podnose materijalnu nesigurnost, gubitak posla ili nemogućnost da izdržavaju porodicu. Vladajuća planeta je Venera, njihov kristal su dijamanti, povoljnija varijanta je beli turmalin, safir ili cirkon. Treba da započnu da nose kristal petkom. Odlično im prija terapija Bahovim cvetnim kapima, opuštajuća ambijentalna, ili duhovna muzika i šetnje po poljima, ili šumama.\nOni pate i kada nije tako. Žele stalnu potvrdu ljubavi od svih koje vole, ponekad su nesigurni, pa žive u strahu od samoće i napuštanja. Njihov kristal je ako su u pitanju žene, biser bele boje, ili mesečav kamen, a ako su muškarci žad i kvarc. Treba da ga nabave ponedeljkom-Mesečevim danom. Prija im meditacija sa zvukomokeana, plivanje i šetnje pored vode, makar i potoka.\nNajveći stres im stvara strah od neuspeha, jer se osećaju nesposobno i nesigurno. Kristal koji ih štiti, ako su muškarci je rubin, a ako su žene, crveni safir, ili granit. Treba da ih počnu koristiti nedeljom-Sunčevim danom. Opušta ih rekreacija u većem društvu prijatelja, organizacija turnira u malom fudbalu, košarci, ili bilo kojem timskom sportu,čak i meditacija u grupi je vrlo korisna.\nNered, haos i dezorganizovanost ljudi iz njihovog okruženja im stvara najveći stres. Ne podnose neodgovornost porodice i saradnika. Trebalo bi da sredom nabave lapis lazuli i redovno ga nose. Meditacija čini čuda za njih, a kako su perfekcionisti u izgledu, dobro im može činiti i aerobik, body forming, čak i trčanje u društvu najboljih prijatelja.\nNepravda i nefer odnosi su njihov najčešći uzrok stresa. Gubitak bračnog, ili emotivnog partnera je drugi važan stresogeni faktor. Petkom treba da započnu nošenje roze kvarca, ili citrina, a odličan je i ametrin. Njaviše im prija klasična i duhovn amuzika za opuštanje i meditiranje, a joga za njih učini čuda. Dobar izbor su i Bahove cvetne kapi, zbog vladajuće Venere.\nIntuitivni su i tačno znaju kada ih neko laže i kada je licemeran, ako su u okruženju rakvih osoba, stalno su pod stresom. Pluton im je vladajuća planeta, pa bi trebalo da nose oniks, ili ametist u što tamnijoj boji i da ga nabave utorkom. Oni su sposobni za duboku stručnu meditaciju, pod nadzorom dokazanog stručnjaka, a prijaju im i tibetanske vežbe-pet tibetanaca.\nOsujećene ambicije i planovi su najveći izvor stresa i na to vrlo loše reaguju. Često su zabrinuti za budućnost svoje porodice. Subotom treba da nabave plavi safir ili crni biser. Opuša ih čitanje isrotijske literature, a od svih sportova planinarenje i boravak u planinskim krajevima, naročito onim za koje ih veže poreklo, ili koreni. Molitva na način predaka je lekovita za njih.\nAko izgube svoju osobenost i porodica i poslovno okruženje počen od njih nešto da zahteva, osetiće snažan stres. Subotom treba da nabave tigrovo oko koga ima u žutoj, beloj, crnoj, ili zelenoj boji. Letenje je tehnika koja ih može privlačiti i opuštati, pri tom mislimo na aero-klub, ili skakanje padobranom. Odlično reaguju na new age muziku, kao i molitve svih tradicija.\nČim od njih nešto počne da se zahteva u određenom roku, imaćete osećaj da beže u nepoznatom pravcu, jer je to njihova reakcija na stres.Četvrtkom treba da nabave hesonit i da ga stalno nose. Najbolja tehnika je savladavanja stresa je dubok san koji ih leči, pa bi i stručna hipnoza bila dobra. Plivanje i boravak na moru ima savršeno delovanje na njih.\nhoroskopski znacistresodbrana od stresakristali


Novosti.RS | Tag | Tema | saobraćajka u Nišu\nTag saobraćajka u Nišu\nNAČELNIK NIŠKE POLICIJE PORUČIO GRAĐANIMA: Niš je bezbedan grad, a biće još bezbedniji!\nDANAS je u Nišu održan novi skup nezadovoljnih građana zbog nesreće koja se pre nekoliko dana dogodila u ovom gradu.\n09. 01. 2021. u 21:15\n"AUDIJEM" USMRTIO ANDREJA I DEJANA: Na saslušanju odlučio da se brani ćutanjem\nN.S. (19) koji je 4. januara izazvao tešku saobraćajnu nesreću na Bulevaru Medijana u Nišu, kada su su stradale dve osobe, Andrej P. (12) i Dejan Ilić (48), saslušan je danas pred Osnovnim javnim tužilaštvom.\n06. 01. 2021. u 15:09\nTEŽAK DAN ZA NIŠ: Juče tri saobraćajne nesreće, čak osmoro povređenih\nU TRI saobraćajne nezgode koje su se u sredu dogodile u Nišu, povređeno je čak osam osoba .\n05. 11. 2020. u 11:03


UMETNOST PUTOVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . The ART of TRAVEL: BJR MAKEDONIJA / Ohridsko jezero\nBJR MAKEDONIJA / Ohridsko jezero\n*Tekst i fotografije na blogu deo su publikovanog teksta o Ohridskom jezeru, zaštićeni Zakonom o autorskim i srodnim pravima: Službeni glasnik RS, br. 104/2009 i 99/2011.\n*The text and photographs on the blog are parts of the published article on Lake Ohrid, protected by copyright and related rights: Official Gazette of the Republic of Serbia, Nos. 104/2009 and 99/2011.\nCrkva Svetog Jovana - Kaneo, na Ohridskom jezeru (nadmorska visina: 693 m) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nJednog julskog predvečerja kiša je lila kao iz kabla, dok smo iz severozapadnog, planinskog dela Grčke, preko Prespanskog jezera i pitomijeg dela planine Galičice kolima pristizali u Ohrid... Mnogo toga ispričano je o ovom gradu na jezeru, ipak prvi utisak je bio nekako sumoran - pljusak i novi deo Ohrida, kraj sa soliterima i novogradnjom u stilu 70-tih. Kada se ujutro iznad jezera razvedrilo, a oblaci ostali da sede samo na vrhovima planina koje ga okružuju, doživljaj je bio potpuno drugačiji...\nGazda apartmana koji smo iznajmili, rekao je da ga uglavnom izdaje Beograđanima, jer “zna tačno šta oni žele”. Stančić sa terasom, prostran i čist, nalazi se u novom delu Ohrida, u modernijoj novogradnji i košta 10 evra dnevno, po osobi. Odatle, do ohridskog “korzoa" u starom delu grada, nema ni 10 minuta pešice.\nOhridski muzej - Kuća braće Robev / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nZbog velikog broja izuzetno vrednih srednjovekovnih crkvi i manastira, stari grad Lihnidos, sada Ohrid, 1979. godine našao se na listi UNESCO-ve svetske kulturne, a zatim i pririodne baštine (1980). Iako jedni od drugih nisu tako daleko, za obilazak najvažnijih crkava i manastira u gradu, izdvojte barem jedan dan. S obzirom da (stari) grad Ohrid leži na obronku brda, a ulice su često uzane i strme, računajte i na šetnju uzbrdo-nizbrdo. Uprkos tome, čini se da nema te ulice kroz koju ohridski taksisti ne uspevaju da prođu - tamo gde realno ne očekujete da funkcioniše bilo kakav saobraćaj, moraćete da se sklanjate od automobila!\nObilazak Ohrida možete započeti od trga sa platanom (prema jednoj verziji starog 1100 godina, a prema drugoj oko 300 godina manje). Zbog vremešnosti, stablo platana rascepilo se na dva dela, a pre desetak godina je izbetonirano kako se ne bi srušilo do kraja. Iako nije naročito interesantan, platan može da posluži kao dobar orijentir, jer odatle ka jugozapadu počinje ohridski “korzo”, pešačka ulica koja velikim delom okružuje podnožje brda oko starog grada.\nDuž korzoa, naročito u centralnom delu ulice nalazi se nekoliko radnji sa suvenirima i interesantnim srebrnim nakitom ukrašenim poludragim kamenjem, ili ohridskim biserima (cenkanje je poželjno). U jednom delu šetalište prolazi blizu jezera, a onda naglo skreće na desno, ulazi u deo sa kafićima, ponekim restoranom i sve više počinje da liči na autentični, stari Ohrid.\nOhrid, Crkva Svete Bogorodice Perivlepte / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nCrkva Svete Bogorodice Perivlepte / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nOpasane kamenim zidom, u maloj ulici koja vodi ka jezeru jedna preko puta druge nalaze se dve stare crkve: Sveti Nikola Bolnički i Sveta Bogorodica Bolnička. Jednostavne, majušne jednobrodne crkve, ujedno su služile i kao prve ohridske bolnice (muška i ženska) u kojima i danas mogu da se vide predivne freske iz XIV veka. Kapije ovih crkvi su inače zaključane, ali potražite "ključaricu" (ulaz se simbolično naplaćuje strancima, kao i u većini ohridskih crkvi). Jedan meštanin, Makedonac, skrenuo nam je pažnju da u delu jedne od ove dve crkve postoji freska loze Nemanjića.\nCrkva Svete Bogorodice Bolničke / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNešto dalje, na strmoj nizbrdici pre nekoliko decenija otkriven je antički rimski amfiteatar, danas stišnjen među kućama. Pronađen je sasvim slučajno, kada je jedan meštanin poverovavši u stare priče krenuo da kopa ispod svog podruma u potrazi za blagom. Blago nije našao, ali je njegovu potragu zaustavio zid iz rimskog perioda što je ubrzo do njegove kuće dovelo gradske čelnike i arheologe. Kada je otkriveno o čemu je reč, jedna po jedna kuća je rušena, ne bi li se amfiteatar iskopao u celini. Ovaj proces, sa više ili manje uspeha, još uvek traje jer neki meštani rušenje i prodaju svojih kuća uslovljavaju previsokim cenama, koje država često ne želi da plati.\nOhrid, rimski amfiteatar / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nOhrid, Crkva Svetog Pantelejmona / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nU Ohridu posetite još nekoliko starih crkvi, podignutih i oslikanih u periodu između IX i XV veka, na primer Svetu Sofiju (XI vek), centralnu ohridsku crkvu u kojoj se popevši se na gornji nivo pružaju pogledi na čitavu njenu unutrašnjost.\nU gornjem delu starog grada nalazi se Crkva Svete Bogorodice Perivlepte iz XIII veka (stari Sveti Kliment iz X veka) u čijem se dvorištu nalazi i Muzej ikona. Tu je i Crkva Svetog Pantelejmona (Novi Sveti Kliment, prvi univerzitet na Balkanu) nedavno kompletno obnovljena na temeljima starije crkve. U njoj možete videti izložene detalje fresaka originalne crkve, koji su pronađeni u ruševinama. U crkvi se čuvaju mošti Svetog Klimenta, koji je kao i Sveti Naum, živeo na Ohridskom jezeru tokom IX i X veka. U neposrednoj blizini Crkve Svetog Pantelejmona postoje brižljivo natkriveni temelji stare bazilike iz V veka, sa delovima krstionice i mozaikom u središnjem delu.\nNajlepši položaj od svih ohridskih crkvi pripada Crkvi Svetog Jovana Bogoslova – Kaneo iz XIII veka, smeštenoj visoko na rtu nadomak zapadnog dela grada, u kraju koji nosi naziv Kaneo. Iz njenog dvorišta ukrašenog cvećem, panoramski pogled na jezero je kao sa razglednice.\nOhrid, Crkva Svetog Jovana - Kaneo / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nOhridsko jezero / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nU srcu starog Ohrida, u nivou jezera primetićete preuređene dve velike stare kuće, u tipičnom istočnjačkom (osmanlijskom) stilu. Sa isturenim spratovima, ofarbane u belo, i prozorima oivičenim smeđim linijama, danas čine Zavod za zaštitu spomenika kulture i Kuću braće Robev - Ohridski muzej. U muzeju možete videti predmete pronađene na području Ohridskog jezera, počev od praistorije sve do XIX veka.\nDoživljaj je i samo razgledanje prostorija stare kuće, sa gipsanim radovima na plafonu i u istočnjačkom stilu ugrađenim drvenim nišama, policama i ormarima. Imućnoj porodici Robev ova kuća je nacionalizovana nakon Drugog svetskog rata (na jednom zidu muzeja možete pogledati i njihovo geneološko stablo od XVII veka, do danas). U muzeju su nam rekli da potomci braće Robev još uvek postoje, jedan živi u Bugarskoj, a drugi u Beogradu.\nOdmah pored muzeja nalazi se radionica za izradu papira na starinski način. Ljubazni domaćini neće imati ništa protiv da vam pokažu čitav proces: od mešanja piljevine sa vodom, upotrebe uramljenog sita (za oblikovanje papira), sušenja papira na filcu i ceđenja na presi, gde suvišna voda odlazi u đum-đum (posudu nalik ibriku). U istoj prostoriji, pokazaće vam jednu od dve kopije Gutenbergove štamparske prese (druga je na Bledu, u Sloveniji, a original u Nemačkoj), na kojoj će (na papiru koji su napravili) odštampati jedan od motiva iz starih spisa. Na kraju, ne preostaje vam ništa drugo nego da i kupite neku od reprodukcija, na kojoj će vam utisnuti i voštani žig, i tako dobiti autentičan suvenir.\nOhrid, radionica za izradu papira, kopija Gutenbergove prese / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nOhrid / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nAko volite starine, a nije vam teško da se cenjkate, iz Ohrida kući možete poneti već pomenuti đum-đum. Vrsta visokog, ćoškastog ibrika od metala, kao da je zaštitni znak ovog grada. U poslednjih nekoliko vekova, sve do pre samo par decenija đum-đum je bio deo miraza ili svadbenih poklona u doba kada se po vodu išlo do najbližeg izvora. Meštani tvrde da su podrumi ohridskih kuća prepuni starih đum-đum-ova za koje niko ne mari, pa se stiče utisak da ćete u slučaju kupovine jeftino proći. Međutim, čim ohridski trgovac primeti da ste zainteresovani, započeće priču o velikoj vrednosti istih i značajno povisiti cenu.\nNa vrhu brda na čijim se obroncima nalazi stari Ohrid, stoje ostaci Samuilove tvrđave, iz X veka. Samuilo je bio makedonski car u doba Vizantije, ali je posle njegove smrti carstvo propalo. Po simboličnoj ceni ulaznice možete se popeti na zidine i obići ih skroz u krug, jer se sa ove najviše tačke Ohrida grad i jezero vide kao na dlanu.\nOhrid, pogled sa Samuilove trvđave / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nUtisak o jednom gradu nikada nije potpun bez posete lokalnoj pijaci. Ako se u Ohridu zateknete leti, na tezgama pijace naići ćete na nizove crvenih sušenih paprika i - ogromne trešnje. Ohridske trešnje kasno zriju, ali veličinom daleko nadmašuju one standardne - veće su oko tri puta (otprilike veličine osrednje kajsije), dok je ukus i oblik isti.\nDo suprotnog dela jezera - Svetog Nauma, možete otići u okviru celodnevne ture brodićem, ili putem 29 km južno od Ohrida. Na samom kraju puta, na par stotina metara od granice sa Albanijom nalazi se Crkva Svetog Nauma iz X veka, sa kompleksom manastirskih odaja oko nje. Pre desetak godina, manastirske zgrade prešle su u privatno vlasništvo, preuređene u rustičan butik-hotel u kojem noćenje sa doručkom košta oko 70 evra. Na dvorišnom platou oko crkve, na rtu iznad južne obale jezera stoji stari bunar, dva crkvena zvona, a po platou slobodno šetaju paunovi.\nPar stotina metara pre manastirskog kompleksa, na 695 m nadmorske visine nalazi se ušće Crnog Drima u Ohridsko jezero. Tok ove reke veoma je neobičan. Izvire u blizini Prespanskog jezera, “prolazi” ispod planine Galičice koja deli dva jezera, i "izvire" iz peskovitog rečnog dna kod stotinak metara od Crkve Svetog Nauma. Nalik malo dubljoj močvari sa trskom koja raste iz vode (dubina nije veća od 2 - 3 m), neobična reka je do ulaska u Ohridsko jezero duga samo par stotina metara. Možete iznajmiti čamac (i čamdžiju), koji će vas veslajući odvesti do same prirodne granice sa Albanijom, i u kristalno čistoj, ledenoj zelenoj vodi pokazati mesta u pesku iz kojih se vidi kako bućka - izvire Crni Drim.\nCrkva Svetog Nauma / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nSveti Naum, izvor Crnog Drima na albanskoj granici (koja se nalazi na polovini vodene površine, na slici) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nPo ulivanju u Ohridsko jezero, reka se na drugom kraju “izliva” iz njega kod gradića Struge. Uz huk i u slapove kojima juri iz jezera u kopno (dalje ka Kosovu i Albaniji), usput pravi nevidljivu granicu u samoj Strugi, podelivši gradić i etnički na dva dela - makedonski i albanski. Na nekoliko mesta u Strugi, na obalama reke napravljene su metalne merdevine za silazak u vodu. Meštani se ovde kupaju u reci i pecaju. Sama Struga nije preterano zanimljivo mesto, osim što se nalazi u neposrednoj blizini Ohrida (17 km). Na pijaci u Strugi, osim uobičajenih stvari na tezgi jednog Albanca prodaje se “testo” za istočnjačku poslasticu - kadaif. Od Struge, putem ka zapadu, na obali jezera postoji nekoliko starih crkvi u steni (crkve - pećine), od kojih su najpoznatije one u selu Radoždi i Kalištama.\nStruga, Crni Drim uliva se iz jezera, i nastavlja put u kopnu / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nUkoliko iz Svetog Nauma krećete nazad ka Ohridu, na delu puta koji vodi visoko iznad jezera, proći ćete kraj sela Trpejce. Selo naizgled ne deluje naročito zanimljivo, osim ukoliko ste gladni. Skrenite u selo, parkirajte na vrhu (jer dalje nema puta) i pešice pratite ulicu koja pretvorivši se u strmo stepenište, završava kraj jezera. Na samom kraju stepenica, na obali jezera nalazi se odličan Restoran “Ribar” za koji smo prethodno dobili preporuke.\nU bašti restorana postoji mesto za roštilj, gde možete posmatrati hranu kako se priprema i peče. Osim uobičajenog, svojevrstan gurmanluk predstavlja specijalitet kuće - Ohridska pastrmka na ohridski način.\nSelo Trpejce kraj obala Ohridskog jezera / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nOhridska pastrmka, punjena: belim lukom, paprikom, paradajzom i patlidžanom\nOhridska pastrmka razlikuje se od uobičajene rečne vrste po tome što joj treba 7 godina da dostigne punu veličinu. “Na ohridski način” podrazumeva da iz pastmke izvade iznutrice i kosti, i napuni sosom od paradajza, paprike, patlidžana, belog luka i začina. Nemojte propustiti “makedonsku salatu”, sličnu šopskoj, ali umesto krastavaca ima komadiće pečene paprike. Dok čekate da se jelo pripremi, glad utolite sa umućenim sosom od belog luka, na prepečenom hlebu. Sve preporuke!\nNa polovini puta između Svetog Nauma i Ohrida, naići ćete i na račvanje na putu i veliku tablu: Nacionalni park Galičica. Ako skrenete ka strmoj planini i upustite se u vožnju serpentinama, posle tridesetak kilometara ugledaćete Prespansko jezero. Iako turistički manje posećeno od Ohridskog, na njemu možete čamcem doploviti do ostrva “Golem grad” (na samoj tromeđi: Grčke, Albanije i Makedonije), ili u određeno doba godine posmatrati pelikane.\nIako je Ohridsko jezero poznato i po kupanju, u toku leta posle kiše voda može da bude prilično hladna. Poželite li da se okupate, najpoznatije plaže na jezeru su: Sveti Naum, Ljubanište i plaža kod hotela Gorica.\nNacionalni park - planina Galičica / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nObjavio/la Umetnost putovanja u 10/26/2014\nOznake: Crkva Svetog Jovana Bogoslova - Kaneo, Crkva Svetog Nauma, Crni Drim, Drim, Kuća braće Robev, Makedonija, Ohrid, ohridska pastrmka, Ohridsko jezero, Samuilova tvrđava, Struga, Sveti Naum\nLokacija: Ohrid, Macedonia (FYROM)


ВИДЕО који ће АЛЕКСАНДРА ВУЧИЋА заувек ЗБАЦИТИ С ВЛАСТИ (видео)\nНасловна/Србија/ВИДЕО који ће АЛЕКСАНДРА ВУЧИЋА заувек ЗБАЦИТИ С ВЛАСТИ (видео)\nНАТО злочинац, Герхард Шредер, на Митингу СНСа у Арени даје подршку Александру Вучићу.\nОзнакеВучић злочинци Шредер\nПретходно НОВИ НАМЕТ ЗА ВОЗАЧЕ На првој следећој регистрацији чека вас НЕПРИЈАТНО ИЗНЕНАЂЕЊЕ\nПосле Новинар Предраг Поповић за УЈЕДИЊЕЊЕ: Срби не могу ниже да падну, време је за устанак\n25. марта 2017. at 20:54\nOVOG TREBA UDAVITI TAMO GDE SU BABHE PISALE\nЦрно без имало белог\n25. марта 2017. at 20:57\nЧовек који пре подне оде на помен жртвама, а после тога доживљава похвале од џелата којег је сам позвао као подршку на изборима и чији су авиони направили оне жртве, а има имало стида, морала, памети, требао би да се распита колико кошта један добар конопац.\nКад свако умисли да је човек.\nmir i spokoj svim zrtvama\n28. марта 2017. at 12:18\nGledajuci sve ovo da ima smalo stida i srama zbig zvug zrtava u dividhebhe dzelata na njihove grobove odustao bi od predsednicke kandidature i napustio zauvek vlast. Ali taj obraza nema jos taj nije oprao krvave ruke do lakata kada je onom prljavom jezicinom pozivao i huskao na rat.\n28. марта 2017. at 12:23\nizvinjavam se zbog slovnih gresaka jer u pitanju je slabovidost a slova su toliko sitna.\n25. марта 2017. at 21:23\nParanija, kao da us Srbiji ne šivi niko živ, zlotvora na binu osle 18 godina, sramora\n25. марта 2017. at 21:34\nUbica uvek dolazi na mesto zločina!\n25. марта 2017. at 22:00\nSrbija je poludela ovo ponizavanje gradjana je nepojmljivo za bilo koju drugu naciju na svetu ali zaludeli clanovi sns aplaudiraju zlocincu koga je dovukao tezak psihopata i sizofrenik i sto je jos neverovatnije Srbija CUTI .\n26. марта 2017. at 04:29\nЕ па гласајте за издајице своје земље. Ко год подржава белосветске злочинце не треба да добије подршку народа. Је л’ ви људи имате пилеће памћење?\n26. марта 2017. at 04:34\nŠreder nije smeo da kroči na tlu Srbije, jer je naneo ogromnu štetu Srbiji i srpskom narodu. Radi se o osvedočenom neprijatelju Srbije i srpskog naroda, pa je njegovo pozivanje u Srbiju od strane Aleksandra Vučića učenjen akt protiv Srbije i srpskog naroda, ogromno poniženje Srbije i srpskog naroda, svakog pojedinačnog gradjanina Srbije, što je neoprostivo. Takvim svojim postupkom Aleksandar Vučić je kod srpskog naroda izgubio kredibilitet za sva vremena, jer mu narod to nikada neće oprostiti. Sa ovakvim bremenom na ledjima Vučić nikada neće uživati ugled i autoritet, što će ga skupo koštati, jer narod nikada ne zaboravlja loša dela svojih vladalaca, već ih u datom trenutku žestoko kažnjava.\n26. марта 2017. at 20:29\nSve ste rekli! O zamljo Srbijo, o narode moj, sta se vo desava?\n28. марта 2017. at 12:20\nDa je vucic imao obraza uhapsio bi sredera cim je stupio na tlo Srbije kao sto su Francusi Haradinaja.\n26. марта 2017. at 04:48\nSRAMOTA, NEVIDJENA SRAMOTA U DUGOJ I SLAVNOJ SRPSKOJ ISTORIJI. ZLOČINCA PRIMITI I DOČEKATI KAO NAJDRAŽEG PRIJATELJA., MOŽE SAMO NEKO KO JE RASČISTIO SA REALNOŠĆU, KOJI DOGADJAJE VIDI KAO SLIKU U SVOM ISKRIVLJENOM OGLEDALU, KOGA NE BOLE RANE SVOG NARODA, KOJI JE OTUPEO NA SVE BOLOVE, JAUKE I STRADANJA SVOG NARODA, KOJI JE IZGUBIO POVERENJE KOD SVOG NARODA PA LJUBAV, POŠTOVANJE I HVALE TRAŽI OD NEPRIJATELJA SVOG NARODA, ČIME SE I SAM SVRSTAVA U ISTI TABOR. KAKO DRUGAČIJE RAZUMETI OVAJ NERAZUMAN POSTUPAK VUČIĆA DA ZLOČINCA DOVODI U SRBIJU.\nPUK'O JE i GOTOV JE\n28. марта 2017. at 12:31\nPotpuno se slazem sa komentarom. Zato cemo mu mi na izborima kao i uciteljica Nada reci reci u cosak i tisina tamo ni rec vise tvoju necemo da cujemo…. ODLAZI ZAUVEK GOTOV SI.\n27. марта 2017. at 14:13\nNe može se čuti da li su mu SNS-botovi aplaudirali i time saučestvovali u zločinu !!


eKapija | Za modernizaciju železničkog "Koridora 10" 4,6 milijardi EUR\nIzvor: Danas | Četvrtak, 11.12.2008.| 11:10\nZa modernizaciju železničkog "Koridora 10" 4,6 milijardi EUR\nNacionalni investicioni savet i Vlada Srbije odlučili su da od 4,6 milijardi EUR neophodnih za izgradnju i modernizaciju železničkog "Koridora 10", u naredne četiri godine obezbede 1,1 milijardu EUR, koliko je potrebno za projektnu dokumentaciju i za početak radova na magistralnoj pruzi od Subotice, preko Novog Sada, Beograda i Niša do Dimitrovgrada, kao i za pravac od Niša do Vranja.\nSrbija, inače, ima obavezu da u narednih sedam godina na železničkom "Koridoru 10" uspostavi dvokolosečnu prugu za mešoviti saobraćaj na kojoj će moći da se razviju brzine od 160 do 250 kilometara na čas. Da je reč o značajnom projektu, svedoči i veliko interesovanje međunarodnih banaka koje su spremne da kreditiraju ove poslove. Kredite koji ove godine budu odobreni, u 2009. ćemo iskoristiti za projektnu dokumentaciju, a prvi objekat na kome će početi radovi biće beogradski železnički čvor - izjavio je juče (10. decembar 2008. godine) na panel diskusiji "Železnički Koridor 10" ministar za infrastrukturu Milutin Mrkonjić.\nUčesnici ovog skupa upozorili su da ukoliko Srbija ne započne modernizaciju železničke infrastrukture, kompletan putnički i teretni saobraćaj mogao bi da se preseli u Rumuniju i Bugarsku koje uz izgradnju autoputa na "Koridoru 4" ubrzano rade i revitalizaciju pruga.\nOni su podsetili da su od ukupno 769 km pruge na "Koridoru 10", samo jednim kolosekom pokrivena 522 km, dok je dvokolosečni saobraćaj moguć samo od Beograda do Šida (110 km) i od Beograda do Niša (138 km). Osim toga, elektrotehnička oprema je zastarela, dok deonica od Niša do Dimitrovgrada, u dužini od 104 km nije elektrificirana. Prosečna brzina koju naši vozovi mogu da ostvare na prugama izgrađenim krajem 19. veka, kreće se oko 50 km na čas.\n- O tome da je železnički saobraćaj u lošem stanju, svedoči podatak da samo 9% putnika koristi taj vid prevoza, dok u transportu roba železnica učestvuje sa 11%, uprkos činjenici da je posle rečnog, to najjeftiniji način prevoza. Istovremeno, srpska železnica izgubila je konkurentnost na regionalnom tržištu, pa su u prošloj godini prihodi od transportnih usluga za inostrane partnere iznosili 1,7, a u domaćem prevozu 8,8 milijardi dinara. U ukupnom bilansu plaćanja, Srbija je više deviza potrošila na plaćanje transportnih usluga u inostranstvu nego što je po tom osnovu zaradila - istakao je Milan R. Kovačević konsultant za strana ulaganja i dodao da je bilans nekada bio pozitivan.\nOn je naglasio da je modernizacija i održanje železnice težak posao za svaku državu, i dodao da je kod nas taj problem veći, jer osim značajnih sredstava koje bi sada trebalo uložiti, vlada ima suviše komplikovan mehanizam upravljanja javnim preduzećem, koje pokriva pet ministarskih resora - NIP, infrastrukturu, ekonomiju, usluge i finansije.


Stravičan slučaj u Zenici: Pas napao dječaka i odgrizao mu penis! — Sarajevo Grad\nNakon teškog operativnog zahvata, on je hospitalizovan na Odjelu za urološke bolesti, a prema riječima dežurnog ljekara Urologije, dječak je, sedam dana nakon operacije, stabilnog zdravstvenog stanja…\n“Njemu su konstatovane povrede u predjelu p***sa, i to na završnoj trećini. To je odmah po prijemu izgledalo dosta teško, ali nakon intervencija ljekara i operacije, možemo kazati da su rane dosta sanirane”, pojašnjava ljekar.\nRedakcija | Bosna i Hercegovina, Crna hronika, Slider, Vijesti | Oktobar 21, 2018 17:04


Corbin Kaczperski (Rochester Americans) - Profil igrača - Rezultati.com\nCorbin Kaczperski - SAD / Rochester Americans\nPomoć: Nalazite se na profiu igrača Corbin Kaczperski, Rochester Americans. Pogledajte statistiku (nastupi, golovi, asistencije, bodovi/ liga, reprezentacija) i povijest transfera. Pregledajte profile igrača (npr. Corbin Kaczperski profil), stranice momčadi (npr. Rochester Americans) i stranice natjecanja (NHL, KHL i više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova diljem svijeta) na Rezultati.com stranici!


Educentar - edukacija - tečajevi, seminari i ostali edukativni programi Turistički i hotelski menadžment - diplomski stručni studij\nStručni specijalist za turistički i hotelski menadžment, (struč. spec. oec)\nStudij omogućuje nastavak obrazovanja i specijalizacije nakon završetka trogodišnjeg stručnog studija Turističkog i hotelskog menadžmenta na Sveučilištu Libertas, ili nakon završetka srodnih preddiplomskih odnosno stručnih studija na drugim visokim učilištima. Ovim specijalističkim diplomskim stručnim studijem upotpunjava se globalna i lokalna slika okruženja u kojem se odvija turistički promet i razvijaju sektori gospodarstva povezani s turizmom i njegovim razvojem. Studente se osposobljava za obavljanje poslova organizacije, pripreme, planiranja i rukovođenja iz područja turizma i hotelijerstva.\nposlove izrade programa i planova promocije domaćeg turističkog proizvoda\nposlove upravljanja ljudskim resursima i organizacije rada u turističkim destinacijma, organizacijama orijentiranim na\nzabavu, sport i rekreaciju, kulturu i ostale poslove u turističkoj destinaciji i ugostiteljskim objektima\nPoštovani, molim vas da mi dostavite više informacija o edukaciji - Turistički i hotelski menadžment - diplomski stručni studij: 1. cijena 2. mogućnost plaćanja 3. datum početka nastave/predavanja 4. osobni podaci - ostavljanjem osobnih podataka (ime i broj telefona) olakšat ćete edukativnoj ustanovi da Vas kontaktira Lijep pozdrav


Renoviranje i adaptacija Male sale u Kulturno Sportskom Centru Bugojno | Bugojno Danas\nPočetna Bugojno Renoviranje i adaptacija Male sale u Kulturno Sportskom Centru Bugojno\nRenoviranje i adaptacija Male sale u Kulturno Sportskom Centru Bugojno\nU proteklih mjesec dana u JU Kulturno Sportski Centar Bugojno pokrenut je niz značajnih infrastrukturnih projekata. Nakon realizacije projekta modernizacije Gradske biblioteke i opremanja prostorija, pokrenuti su radovi renoviranja Male Sale. Radovi su obuhvatili : izmjenu i toplifikaciju stropa sale, postavljanje novih Led rasvjetnih tijela, ugradnju novog zvučnog sistema, instalaciju sistema za grijanje i hlađenje sale, oblaganje zidnih površina kako bi se postigla bolja akustičnost prostorije, adaptacija bine, izmjena dijela stolarije radi bolje energetske efikasnosti kao i bolje zvučne izolacije.\nCilj ovih radova je da se omuguće kvalitetniji uslovi za korištenje i realizaciju različitih kulturnih sadržaja. Smatramo da će prije svega građani mnogo više uživati u sadržajima koje nudimo prilikom boravka u renoviranoj Maloj Sali.\nUspješna realizacija svakog projekta ogroman je motiv da nastavimo dalje sa unapređenjem uslova i uljepšavanjem Kulturno Sportskog Centra Bugojno. Ovom prilikom zainteresovane pokrovitelje pozivam da nas podrže u realizaciji predstojećih projekata.\nVrijednost ovog projekta je 13.700,00 KM.\nZahvalio bi se prije svega Potpredsjednici FBiH Meliki Mahmutbegović na podršci u svakom projektu koji radimo, Općini Bugojno kao generalnom pokrovitelju, a posebna zahvala ide našim lokalnim privrednicima za nesebičnu podršku i medijima koji prate naš rad i sadržaj koji nudimo. Veliko hvala Tidži Čaušević koja daje nemjerljiv doprinos u pripremi i realizaciji svakog projekta koji radimo.\nPrethodni članakZukan Helez: Ljudi koji su razbijali socijaldemokratiju ne mogu je praviti\nSljedeći članakPoznati učesnici, grupe i raspored turnira “Rukomet je moja budućnost” koji počinje za 20 dana


Studentske ekskurzije – deo studentskog života\nStudentske ekskurzije organizuje svaki fakultet posebno i to najčešće savez studenata određenog fakulteta ili neko slično udruženje mladih. Ove eksurzije ujedno i nose naziv fakulteta koji ih organizuje pa tako imamo Filozofijadu za Filozofski fakultet, Ekonomijadu za ekonomski, Višijade u organizaciji visokih škola itd.\nDestinacije su često iste za više fakulteta pa tako studenti mogu da upoznaju i kolege sa drugih fakulteta. Najčešće se ide u zemlje iz regiona poput Bugarske, Grčke, Makedonije, Mađarske itd. Neka od popularnih mesta su Ohrid, Sunčev Breg, Plavi Horizonti, Balaton, Halkidiki i slična mesta sa izlazom na more ili jezero.\nEkskurzije za studente iz cele Srbije\nStudentske ekskurzije predstavljaju nezaboravan deo iskustva jednog studentskog života. Na njima se studenti bolje upoznaju, razmenjuju iskustva i zabavljaju. Organizuju se i brojne aktivnosti poput takmičenja iz fudbala, košarke, stonog tenisa, odbojke i šaha. Pored sportskih, tu su i druga takmičenja poput debate, kviza znanja i slično.\nStudenti su smešteni u luksuznim hotelima, najčešće sa punim pansionom. Kao primer ćemo navesti hotel Delta (4 zvezdice) u Sunčevom Bregu u Bugarskoj, koji je 2011. godine okupio nekoliko stotina studenata širom Srbije. Ovaj hotel ima 2 restorana, konferencijsku salu, 1 veliki otvoreni bazen sa barom, diskoteku, teren za fudbal i sportsku salu. Sobe sadrže TV, klimu, telefon i fen za kosu.\nOve godine, studenti iz Srbije su se sastali na ekskurziji u Halkidikiju. Njihova iskustva možete pogledati u ovom klipu:\nZa prijavu na eksurziju se obratite studentskom savezu vašeg fakulteta. Takođe se može ići i preko turističkih agencija, s tim što su te ekskurzije obično skuplje.


‘MALA ĐAVOLJA DRŽAVA’: Kakve veze ima ova zemlja na obali Jadrana s velikim svjetskim sukobom? Zašto se boje odmazde Irana? – Net.hr\nAutor: Danas.hr 17:48 21.01.2020\nNakon eskalacije sukoba između SAD i Irana, članica NATO-a Albanija zabrinuta je za svoju sigurnost\n“Postoji mala, ali đavolja europska zemlja u kojoj su se Amerikanci zajedno s izdajnicima Irana urotili protiv Islamske Republike.” Te riječi je izgovorio nitko drugi do duhovni i državni vođa Islamske Republike Iran, ajatolah Ali Khamenei ubrzo nakon što je iranski general Kasem Sulejmani ubijen u napadu američke bespilotne letjelice početkom siječnja, javlja Deutsche Welle.\nProšle godine je Albanija uz veliku pompu slavila deset godina članstva u NATO-u\nSAD i Albanija – “nepokolebljiv savez”\nAli, kakve veze ima mala država na obali Jadrana s velikim svjetskim sukobima? Priča traje već nekoliko godina i povezana je s članovima Mojahedin-e-Khal (MEK). Ova iranska organizacija, koju nazivaju “Narodni mudžahedini”, dugo je djelovala iz susjednog Iraka protiv vlasti u Iranu.\nNakon svrgavanja režima Sadama Husseina životi članova MEK-a su sve više bili ugroženi iranskim raketnim napadima jer je MEK za Teheran teroristička organizacija. Irački mudžahedini su uz pomoć protivnika iranske vlasti i svojih saveznika Amerikanaca pokušavali naći mjesto gdje mogu prebjeći. Nakon dugotrajnih pregovora, članica NATO-a Albanija, kao najvjerniji saveznik Sjedinjenih Država na Balkanu, pristala je prihvatiti više od 3.000 pristaša MEK-a.\nNakon sporazuma u humanitarne svrhe, postignutog između albanske i američke vlade 2013. godine, oni su preseljeni u Albaniju. Njihov prihvat je bio dio „nepokolebljivog saveza sa Sjedinjenim Državama“, rekao je albanski premijer Edi Rama reagirajući na Khameneijeve riječi prošlog tjedna.\nRama i sam ocjenjuje prihvat „narodnih mudžahedina” kao rizik za svoju zemlju, ali je to “rizik koji služi Albaniji na čast” i predstavlja „kontinuitet u albanskoj tradiciji”. Pod kontinuitetom Rama je mislio na zaštitu Židova u Albaniji tokom Drugog svjetskog rata, od kojih nijedan nije predat nacistima.\nGodinama u bijegu: Prije dolaska u Albaniju su pripadnici Narodnih mudžahedina iz Iraka bili smješteni u Camp Libertyu pored Bagdada\nNarodni mudžahedini nigdje se ne osjećaju sigurno\nNarodni mudžahidi žive u velikom i dobro osiguranom kampu u blizini albanskog grada Drača na obali Jadranskog mora, oko 30 kilometara udaljenom od Tirane. Oni su se uplašili za svoje živote kada je Iran zaprijetio odmazdom zbog ubojstva Sulejmanija. Mjere sigurnosti u kampu značajno su pooštrene. Pravni savjetnik MEK-a u Albaniji Behzad Saffari kaže za Deutsche Welle da se narodni mudžahedini nigdje ne mogu osjećati sigurno.\n“Širom svijeta nam prijeti teror i odmazda režima u Teheranu. Iransko veleposlanstvo u Tirani i veleposlanstva u drugim europskim glavnim gradovima su središta terorističkih operacija iranskog režima”, tvrdi Saffari. Njemačke sigurnosne službe također su potvrdile da je njegova organizacija na meti iranske špijunaže.\nPredstavnici MEK-a pozdravili su korak vlade u Tirani i protjerivanje iranskih diplomata iz glavnog grada Albanije. “To je hrabar i dostojanstven korak u borbi protiv terorizma ali i zaštiti Albanije i njene nacionalne sigurnosti. On predstavlja i zaštitu iranskih disidenata u egzilu”, rekao je Saffari.\nPrihvat „narodnih mudžahedina” nekoliko je puta posljednjih godina izazivao napetosti između Albanije i Irana. Tako je primjerice u listopadu prošle godine albanska policija otkrila navodnu terorističku ćeliju, za koju se tvrdi da je njome upravljao režim u Teheranu. Cilj ove ćelije je po tvrdnji albanskih vlasti bilo organiziranje terorističkih napada protiv pripadnika MEK-a na Balkanu. Albanska policija tu grupu doživljava kao dio “Qudsa” (arapski naziv za Jeruzalem) – elitnih postrojbi iranske Revolucionarne garde.\nAlbanski premijer Edi Rama (desno) i glavni tajnik NATO-a Jens Stoltenberg u lipnju 2019. u Tirani\n“Postoji konkretna prijetnja Albaniji od strane iranskog režima, posebno kroz pojedinačne cyber i terorističke napade”, kaže albanski stručnjak za sigurnost Redion Qiriazi. Iran s tim u vezi ima dokazane i oprobane kapacitete. Ovi napadi mogli bi se izvesti na albanskoj teritoriji, ali i u drugim zemljama u kojima su albanski vojnici dio međunarodnih trupa, posebno na Bliskom Istoku ili Srednjoj Aziji “, rekao je Qiriazi za Deutsche Welle.\nOvakve akcije prijetnja su ne samo Albaniji već i cijelom Balkanu, kaže savjetnik MEK-a Saffari: “U dugoročnoj strategiji Irana, Balkan predstavlja ulazna vrata za prodor islamskog fundamentalizma i terorizma u Europu.” Američki general Michael Barbero je na sigurnosnoj konferenciji u Tirani početkom siječnja upozorio Albaniju i rekao da mora biti budna, jer, tvrdi, svakom američkom savezniku prijeti opasnost da postane meta Irana. On je obećao ovoj zemlji bezrezervnu podršku SAD-a i NATO-a rekavši: „Savez će reagirati na svaki napad koji bude izveden na neku našu članicu.”\nalbanija dw iran


Informacije za IT9HUM-ND – Google Maps APRS\nAPRS objekt IT9HUM-ND - pokaži grafikon\n430.250MHz TOFF +500 - WIRES-X NODE - www.wires-x-italia.it\n38°06.08' N 13°29.53' E - lokator JM68RC94BH - pokaži mapu - statičke karte\n2.5 km Sjeveroistok smjer 59° od Ficarazzi, Provincia di Palermo, Sicily, Italy [?]\n2.9 km Sjeverozapad smjer 328° od Bagheria, Provincia di Palermo, Sicily, Italy\n11.7 km Istok smjer 98° od Palermo, Provincia di Palermo, Sicily, Italy\n98.6 km Istok smjer 70° od Marsala, Provincia di Trapani, Sicily, Italy\n2021-08-03 15:12:43 UTC (298d 5h28m prije)\n2021-08-03 17:12:43 CEST lokalno vrijeme Ficarazzi, Italy [?]\n9A3FIK-RP I3YBD-ND- I4OYU-ND- I7HEB-ND- I8HUZ-ND- I8HUZ-ND2 I8HUZ-ND4 I8WWH-ND- IC8UOH-ND IK0NGL-ND IK1NAF-ND IK1ZVH-ND IK2CMI-N2 IK2YDG-ND IK3ITI-ND IK5BZH-ND IK8NIF-ND IK8PPG-ND IK8PXU-ND IK8RIK-ND IN3EXL-RP IN3GID-ND IN3LOY-ND IQ1GE-ND- IQ1MN-RP- IQ1SV-ND- IQ4JO-ND- IQ5DY-RP- IQ6DH-ND- IQ7OK-ND- IQ8CS-RP- IQ8CZ-ND- IQ8CZ-ND0 IQ8JQ-RP- IR0CZ-RP- IR0UHX-RP IR0UX-RP- IR1BK-RP- IR1DT-RP- IR1UDP-RP IR1UEK-RP IR1UFB-RP IR1UJH-RP IR1UJL-RP IR1UV-RP- IR2AT-RP- IR2UEF-RP IR2UFK-RP IR2UGN-RP IR2UGO-RP IR2UGW-RP IR3ED-ND- IR3UGQ-RP IR4AU-RP- IR4UBN-RP IR4UCA-RP IR4UM-RP- IR5UBY-RP IR6BC-RP- IR6UCX-RP IR7UCG-RP IR7UJ-RP- IR8UCO-RP IR8UDA-RP IR9BW-RP- IR9XVU-RP IS0GQX-ND IT9BZF-ND IT9ELT-ND IT9FKM-ND IT9FZC-ND IT9GHW-ND IT9GQO-ND IT9HLC-RP IT9IJI-ND IT9INU-ND IT9IRS-ND IT9IWD-ND IT9SWH-ND IT9VJO-ND IT9ZEC-ND IU0MUN-ND IU1DXU-ND IU2BOD-ND IU2BYL-ND IU2CGB-ND IU2DWL-ND IU2KUL-ND IU3GQH-RP IU3IMN-ND IU3MKA-ND IU5HIQ-ND IU5HKK-ND IU5NXG-ND IU6IBX-ND IU7IGQ-ND IU8MHJ-ND IV3CUJ-ND IV3FGX-ND IV3JDV-ND IV3MTU-ND IW0DGQ-ND IW1DGK-ND IW1GGS-ND IW1PPB-ND IW1PUK-ND IW1QBR-ND IW2EPA-ND IW2GBJ-ND IW2GHD-ND IW2KIS-ND IW2KNH-ND IW2KPM-ND IW2LGC-N2 IW2MZS-ND IW3BVG-ND IW4ELZ-ND IW5EIA-ND IW5EKI-ND IW6PJO-ND IW8FCL-ND IW8RC-ND- IW8RRB-ND IW8ZDI-ND IW9BZW-ND IW9CTR-ND IW9FRA-ND IW9HJD-ND IW9HMQ-ND IX1VGS-ND IZ0CTL-ND IZ0FYM-ND IZ0RTP-ND IZ0VXL-ND IZ0VZR-ND IZ1BCJ-ND IZ1DMA-ND IZ1KGH-ND IZ1MKB-ND IZ1TTU-RP IZ2EVE-ND IZ2NBD-ND IZ2ZRJ-ND IZ3HKN-ND IZ3LBC-ND IZ3VDA-ND IZ5FYC-ND IZ5ILD-ND IZ5ZCY-ND IZ6MPV-ND IZ6OUF-ND IZ6PWG-ND IZ7DOZ-ND IZ7FMJ-RP IZ7NQR-ND IZ7SGQ-ND IZ7SHN-ND IZ7UIT-ND IZ7UJZ-RP IZ7ZKN-ND IZ8ALA-ND IZ8DPJ-ND IZ8FEX-RP IZ8IQC-ND IZ8IZJ-RP IZ8STJ-ND IZ8UZK-ND IZ8WMQ-ND IZ8ZKT-ND\nIT9HUM IT9HUM-1 IT9HUM-10 IT9HUM-N IT9HUM-Y


07.01.2019 23:12 sportdc.net\nFA Kup: Vukovi ''pojeli'' Liverpul\nFudbaleri Vulverhemptona poslednji su učesnici četvrte runde FA Kupa. Oni su sa 2-1 savladali Liverpul na svom terenu u derbiju treće runde. Liveerpul je izašao u jednom kombinovanom sastavu a Vulvsi su od starta bili silno motivisani. Igrali su dobro i u 38. minuti poveli preko Raula Himeneza. Liverpul bolje ulazi u drugo poluvrijeme i pogotkom Origija dolazi do izjednačenja. Par...\n07.01.2019 20:02 sportdc.net\nIgokea je u Podgorici doživjela najteži poraz u sezon (96:70), a Aleksandrovčani su odigrali dva potpuno različita poluvremena, prvo u kojem je sve funkcionisalo kao pod konac i drugo u kojem se nije znalo “ni ko pije ni ko plaća”. Nezadovoljan izdanjem svojih igrača trener Igokee Dragan Nikolić je imao svoj šou, u kojem je neodoljivo podsjetio na jednog bivšeg...\n07.01.2019 19:10 sportdc.net\nKina i Koreja na mišiće, Iran silan\nUtakmicama grupe C i D danas je nastavljeno Prvenstvo Azije, koje je prva dva obilovalo iznenađenjima, od kojih je najveće priredila reprezentacija Jordana koja je porazila Australiju. Prvu utakmicu dana odigrali su Kina i Kirgistan, a Kinezi su teže nego što se očekivalo slavili 2:1. Kirgistan je poveo u finišu prvog poluvremena, pogotkom Israilova. U nastavku Kinezi uspjevaju stići...\n07.01.2019 10:54 FK Napredak\nFudbalski klub Napredak potpisao je ugovor o transferu našeg desnoga bek Nikole Boranijaševića sa švajcarskim Fudbalskim klubom Lozanom. Boranijašević će u sredu 9. januara u 12:30 biti promovisan kao novi igrač ovog švajcarskog kluba. Samo u ovoj sezoni odigrao je 20 prvenstvenih utakmica i 2 kup utakmice, postigao dva pogotka a na terenu je...\n07.01.2019 08:11 sportdc.net\nPraznična euforija sve sportiste koji su daleko od kuće sa setom podseti na porodični dom, majčinu trpezu, prijatan i bezbrižan ambijent. Baš tako i košarkaša Miloša Teodosića, koji Božić ove godine provodi u Americi, gde drugu godinu brani boje L. A. Klipersa. "Bilo je mnogo realnije dok sam bio u Moskvi nego na temperaturi od 20 i više...


Na koji način komuniciraš i kako da se bolje razumeš sa drugačijim tipovima - WANNABE MAGAZINE\nNa koji način komuniciraš i kako da se bolje razumeš sa drugačijim tipovima\nPsiholozi izdvajaju tri osnovna tipa komunikacije, u koje spada najveći broj ljudi, a to su vizuelni, auditivni i kinestetički tip. Dobro je da znaš kom tipu pripradaš i da prepoznaš tip komunikacije svog sagovornika, da bi postigla bolje razumevanje.\nNačin komunikacije je zapravo način percepcije – ono kako vidimo, doživljavamo i shvatamo svet oko sebe, kako primamo i obrađujemo utiske, određuje to i kako ćemo ih razmenjivati. Koliko različito doživljavamo realnost, najjasnije je kad se nađemo u situaciji u kojoj druga osoba opisuje neku scenu ili događaj kojoj ste zajedno prisustvovali, ili učestvovali – njen doživljaj je ponekad potpuno različit od tvog, toliko da počneš da sumnjaš u sebe i zapitaš se šta bi rekla neka treća osoba, koliko bi njena verzija bila različita, od vaše dve. A radi se o tome na koji način je neko prikupio i obradio informacije iz neposredne situacije, šta je zapazio, a šta nije, iz kog ugla posmatra stvari, kako tumači ono što se dogodilo i koliko ga je to emotivno i intelektualno angažovalo.\nJe veux acheter une baguette. 🌹 @marcjacobs #MarcJacobs Anzeige\nVizuelni tip, kome pripada najveći broj ljudi (oko 45 procenata), odlikuje se brzim govorom – misli naviru, reči prestižu jedna drugu, osoba živo gestikulira (pokreće ruke u predelu grudi). Dok vode razgovor, oni takođe uočavaju i sve oko sebe, ono što se dešava okolo stalno im skreće pažnju, a kad razmišljaju o onome što će reći, gledaju na gore, kao da pregledaju i biraju slike koje treba da opišu. Vizuelni tipovi zaista razmišljaju u slikama, oni će svoja osećanja i stavove često opisivati metaforično, sa puno detalja, kao da pokušavaju da prenesu atmosferu i boje neke posebno tmurne, ili vedre, ili uznemirujuće slike, koju oni jasno vide pred svojim duhovnim okom.


Težak put do uknjiženja objekta bez upotrebne dozvole - Gradjevinarstvo.rs\n25.04.2016. | Olivera Vukosavljević | RTS\nOd početka godine izdato je 725 elektronskih građevinskih dozvola ali, sve dok se ne dobije upotrebna dozvola, objekat je nepostojeći ili se smatra da je u izgradnji. Zakon o planiranju i izgradnji iz 2009. godine precizira da svaki investitor, posle pet godina od dobijanja građevinske dozvole, mora da pribavi i upotrebnu dozvolu. Međutim, do danas se ne zna koliko investitora to nije učinilo jer nijedna nadležna ustanova ne vodi evidenciju.\nU svom dvorištu u naselju Jevremovac, kod Šapca, pre tri decenije, Vladimir Gladović ozidao je kuću. Međutim, kad je rešio da se upiše kao njen vlasnik, to nije mogao da učini.\n- Imam građevinsku dozvolu, sve papire, lokaciju, sve i za kuću i pomoćne zgrade, ali nemam tu upotrebnu dozvolu – kaže Dragoljub Gladović.\n- Kupci stanova mogu biti sigurni da je izvršen tehnički pregled, da je nezavisna komisija pregledala zgradu i utvrdila da je izvedena u skladu i sa projektom – kaže direktor „Građevinske direkcije Srbije“ Nebojša Šurlan.\n- „Sekretarijat za urbanizam“ ne može po službenoj dužnosti da naloži investitoru da on izvrši tehnički pregled i niko od investitora ne bi smeo da useli kupce stanova u objekat za koji nije dobio upotrebnu dozvolu – kaže Tomislav Ćosović iz „Sekretarijata za urbanizam“ Beograda.\n- Mora u Zakon o planiranju i izgradnji da uđe jedan podzakonski akt ili prosto dodatak da bez upotrebne dozvole kao krovnog dokumenta stanari ne mogu da se usele u stanove, da to ne bude stvar dobre volje investitora nego obaveza koja podleže sankcijama – ističe profesorka Eva Vaništa Lazarević sa Arhitektonskog fakulteta u Beogradu.\n- Jedan način je davanje bankarske garancije od strane investitora da će isplatiti sve obaveze, drugi način je da se upotrebna dozvola uslovi izmirivanjem svih obaveza prema državi s jedne strane, a da sa druge strane ukoliko objekat ne dobije upotrebnu dozvolu, jednostavno svi priključci koji se tiču infrastrukture blokiraju za dati objekat – objašnjava profesor Nebojša Pušara iz Beogradske poslovne škole.\nZakon o planiranju i izgradnji precizira da, bez upotrebne dozvole, nije moguće uknjižiti zgradu i stan, ali ni podići stambeni kredit. Da bi se ona dobila, objekat mora da bude izgrađen u skladu sa urbanističkim uslovima i građevinskom dozvolom, da ga pregledaju protivpožarna komisija i „'Elektrodistribucija“, pa tek, kada se oni saglase, dobija se upotrebna dozvola.


Preduzeće „Niskogradnja“, prema odluci komandanta Štaba za vanredne situacije u Smederevskoj Palanci, predsednika opštine Nikole Vučena, započelo je juče dezinfekciju svih zgrada u Smederevskoj Palanci.\n- Doneli smo odluku da se, narednih dana, izvrši dezinfekcija ulaza svih zgrada u gradu. Dve ekipe su od juče na terenu i dezinfikuju stepeništa, hodnike, gelendere, liftove, prekidače i prilaze do ulaza u stan. Dezinfekcija se vrši hlorom, u razmeri koja je predviđena za zatvorene stambene prostore, rekao je Vučen.\nVučen dodaje da, ukoliko stanari osete miris, ne treba da se brinu, jer se koriste sredstva koja ne štete ljudima i okolini.\n- S obzirom na vremenske prilike i da su kolovozi mokri, nema svrhe vršiti dezinfekciju ulica. Zato smo sve resurse usmerili na dezinfekciju unutrašnjih prostora. Tretiranje se vrši ručnim pumpama, odnosno prskalicama za voće. Atomizere koje imamo, zbog izduvnih gasova, ne smemo da koristimo u zatvorenom prostoru. U naredna tri do četiri dana, biće dezinfikovani svi ulazi zgrada u Smederevskoj Palanci, objasnio je Vučen.\nOn je, takođe, istakao da lokalna samouprava i Štab za vanredne situacije rade sve kako bi sprečili širenje korona virusa.\n« I palanački pčelari, donacijom, u borbi protiv Covid-19 Pohvala i volonterima iz Azanje »


U planu promena dizajna Evro novčanica - Report.rs\nBy redakcija 12/08/2021 Najnovije, Zanimljivosti\nProces redizajniranja započeće formiranjem fokus grupa, čiji je zadatak da prikupe mišljenja ljudi širom evrozone o mogućim lajtmotivima na budućim evro novčanicama, objavljeno je na zvaničnoj internet straninci ECB-a.\n„Novčanice evra su tu da ostanu. One su opipljiv i vidljiv simbol našeg zajedništva u Evropi, posebno u vremenima krize, i još uvek postoji velika potražnja za njima. Posle 20 godina, vreme je da preispitamo izgled naših novčanica kako bi one nalikovale Evropljanima svih uzrasta i porekla“, rekla je predsednica ECB Kristin Lagard.\nbanka centralna ECB Euro evro evropska novcanice redizajn zanimljivosti\nEvro danas u usponu, investitori počeli da prodaju dolare