Loznica napada srpski "Drim Tim" u polufinalu KUP-a -\nLoznica napada srpski “Drim Tim” u polufinalu KUP-a\nDa nema kovid pandemije, dvorana Lagator bi u sredu od 19:30 (večeras direktan prenos) bila ispunjena do poslednjeg mesta. U polufinalu KUP-a Srbije sastaju se dve ekipe koje imaju neverovatne rezultate u uzastopnim pobedama. KMF Fon iz Beograda u kojem igra nekoliko standardnih reprezentativaca Srbije napravio je seriju od 13 uzastopnih pobeda dve u KUPu i 11 u prvenstvu Prve lige Srbije. Sa druge strane KMF Loznica Grad, drugoligaš koji ima 12 uzatopnih pobeda, 3 u KUPu i 9 u prvenstvu.\nUlogu favorita na ovom meču ima sigurno “Drim Tim” iz Beograda koju će predvoditi standardni reprezentativac Srbije Marko Pršić. Na klupi Beograđana sedeće jedan Lozničanin, Đorđe Pantelić. Trener za koga je Loznica bila zainteresovana i bio je njen prvi pik ulaskom u Drugu ligu. Nije došlo do saradnje ali Pantelić je veoma poštovan u Loznici i svojim savetima pomogao je mnogo klubu.\nLoznica nema šta da izgubi, igraće svoju igru i pokušati da napravi istorijski podvig koji naš grad nije zabeležio u ekipnom sportu a to je osvajanje KUPa Srbije. Bilo bi to upisano u anale srpskog futsala jer nikada ni jedan drugoligaš nije osvojio ovaj vredan trofej.\nLoznici je takmičenje u prvenstvu bitinije, međutim ukazala se šansa da naprave podvig u KUPu zašto ne pokušati. Loznica ima ogromne šanse da uđe u Prvu ligu kao prva ili kroz baraž. Videćemo koliko je na igrače Stefana Despotovića uticala teška utakmica u Bečeju, koliko će svežine imati a hendikepirani su neigranjem Stefana Krstića zbog crvenog kartona. Sa druge strane FON je imao lagan posao protiv Crvene Zvezde koju je savladao rezultatom 14:2.\nPredrag Osećanski KMF Loznica\nOgroman teret u klubu nosi Predrag Osećanski koji je tu od osnivanja kluba:\n-Da nam je pre tri godine neko pričao da možemo stići dovde ne bih verovao. Ogromna posvećenost klubu svih nas iz rukovodstva, donela je rezultate. Imamo sjajnu ekipu momaka na terenu koje predvodi kapiten Maksimović. Verujem da mogu egal igrati sa favoritom i stići do pobede koja nas vodi u finale. I polufinale je uspeh i ako nam je prioritet ulazak u Prvu ligu, svi imamo želju da igramo u finalu. Možemo da žalimo što nema publike jer bi uz 3000 gledalaca sve bilo mnogo lakše – kazao je za InfoLo Predrag Osećanski\nPred ovaj meč ogromnu podršku futsalerima poslali su fudbaleri Loznice Dragiša Komarčević, Nikola Milinković i Goran Matić. Takođe iz Lučana javio se Vladimir Radivojević pružjući podršku svom kumu Maksimoviću. Podrška stiže sa svih strana od navijača Solunaca, sportskih radnika i drugih koji žale što na licu mesta ne mogu sa svojim mađioničarima.\nUtakmica se igra u sredu 31.03.2021. u Lagatoru sa početkom u 19:30. Utakmicu će suditi najblji srpski arbitar, internacionalac Petar Radojčić. Direktan prenos biće na svim platformama InfoLo portala. PREUZMITE INFOLO APLIKACIJU\nTags: fon, Kup, Lagator, Loznica, polufinale, srbija\nPrevious Srbija ponovo igra fudbal! Maestralni Mitrović sa 2 gola srušio Azerbejdžan (video)\nNext Devojčice dominirale, 16 novih beba u Loznici


Pre roka završeni nadvožnjaci kod Pančevačkog mosta – od večeras normalizacija drumskog saobraćaja – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nPre roka završeni nadvožnjaci kod Pančevačkog mosta – od večeras normalizacija drumskog saobraćaja\nObjavljeno 31. oktobra 2016. 14:46 1. novembra 2016. 11:52\nRadovi na rekonstrukciji nadvožnjaka preko Zrenjaninskog i Pančevačkog puta, u blizini Pančevačkog mosta, koji su otpočeli 6. maja 2016. godine, završeni su pre roka.\nRekonstrukcija se odvijala u tri faze radova, a tokom trajanja poslednje, iz bezbednosnih razloga, drumski saobraćaj je bio potpuno obustavljen na rampi petlje iz smera Pančeva ka Beogradu i Zrenjaninu.\nIako je rok za kompletan završetak bio 75 dana, zahvaljujući neprekidnom angažovanju radnika u dve smene, radovi su završeni 10 dana ranije. Umesto najavljenog 10. novembra, od noćas, 31. 10 / 01. 11. 2016. godine, u intervalu od 24:00 do 04:00 časova, biće normalizovan drumski saobraćaj.\nBeograd, 31.oktobar 2016.g.\n„Infrastruktura železnice Srbije“ a.d.


(VIDEO) Mercedes CLS300 „zaribao“ posle 10 km, diler odbio refundaciju, a to nije sve! - AUTOMOBILI\nNASLOVNA / VESTI / (VIDEO) Mercedes CLS300 „zaribao“ posle 10 km, diler odbio refundaciju, a to nije sve!\n(VIDEO) Mercedes CLS300 „zaribao“ posle 10 km, diler odbio refundaciju, a to nije sve!\nNikola Petrovic 01/05/2019\tVESTI, VIDEO\nTržišna inspekcija u kineskom gradu Ksijan je naložila dileru vozila Mercedes-Benz da izvrši refundaciju iznosa od približno 98.500 američkih dolara, koji je kupac uplatio na ime kupovine modela Mercedes-Benz CLS300, a koji se pokvario istog dana kada je i preuzet.\nGospođa koja se radovala prinovi na četiri točka je potpisala ugovor sa ovlašćenim distributerom nemačke luksuzne marke Xi’an Lizhixing Co na dan 25. februar, o kupoprodaji navedenog premijum modela putem odloženog plaćanja, a izjavila je da se problem sa motorom pojavio nakon samo deset kilometara vožnje, na isti dan kada je vozilo preuzela iz salona, odnosno 27. marta.\nIme dame nije navedeno, ali su lokalni mediji objavila da je ona zatražila od prodavca da joj se izvrši povraćaj novca ili da joj se isporuči drugi, ispravan automobil. Zahtevi su joj glatko odbijeni.\nNa dan 9. aprila, ona je uložila žalbu regionalnoj tržišnoj inspekciji putem telefonskog poziva, insistirajući na povraćaju novca. Reakcija tržišne inspekcije je obuhvatila trenutni poziv ka distributeru, uz sugestiju da trgovac reši problem onako kako zakon nalaže.\nSada je tržišna inspekcija otvorila istragu poslovanja trgovačke kuće zbog sumnje na nepoštovanje procedura kontrole kvaliteta, a pored toga je naložila angažman sudskih veštaka koji će pregledati sporno vozilo.\nDržavna administracija je dobila osam novih zahteva oštećene strane u subotu, a to je ishodovalo da distributer prihvati sastanak sa nezadovoljnim kupcem, na kom joj je ponuđena momentalna naknada plaćenog iznosa za automobil, uz sve prateće zakonom predviđene odštete. Međutim, gospođa je ponudu odbila, naglasivši da želi da sačeka nalaze istrage.\nRegulatorna tela su navela da će se poneti pošteno u konkretnom slučaju, obezbeđujući zaštitu interesa potrošača, ali i čuvajući povoljan poslovni ambijent, generalno.\nOgorčena gospođa je navela da joj se instrument tabli uključila crvena lampica nakon samo deset kilometara, nakon čega je diler utvrdio da iz motora curi ulje. U tom trenutku, diler je prihvatio samo da izvrši zamenu defektnog motora, ali ne i da isporuči novo vozilo ili da izvrši povraćaj novca.\nVideo klip koji prikazuje nesrećnu ženu kako sedi na poklopcu motora crvenog Mercedesa u izložbeno-prodajnom salonu ovlašćenog dilera, izražavajući ogorčenost, za kratko vreme je postao viralan, a nemačka marka trpi novi udar na imidž građen decenijama.\nSubotnji zahtevi gospođe obuhvatuju prezentaciju rezultat istrage povodom konkretnog problema, izvinjenje od strane kompanije Mercedes-Benz, kao i refundaciju plaćenog iznosa, a tu je i neizbežan zahtev za naknadu za pretprljenu duševnu bol izvestio je lokalni list Shaanxi Broadcasting Co.\nPovrh svega, gospođa je izjavila da je zaposlenom licu u salonu platila naknadu od 2.235 američkih dolara na ime „ni sama ne zna čega“. Sledstveno, zatražila je istragu i po ovom pitanju, a koja može biti sprovedena i preslušavanjem zvučnog zapisa toka njenih pregovora sa prodavcem.\nU subotu je stiglo pismo iz pekinškog ogranka Mercedes-Benza, uz izjavu da je istraga već pokrenuta, a centrala je do okončanja istrage suspendovala ugovor o distribuciji sa predmetnim dilerom.\nYoutube: People’s Daily, China\nPrethodno Mercedesova glavobolja zvana AMG One\nSledeće U kompaniju Rimac Automobili stiže investicija od 150 miliona evra


SPORT NA O2 - O TITULAMA SE ODLUČUJE NA NACIONALNOJ FREKVENCIJI!\nNaslovna / SPORT+ / Ostali sportovi / SPORT NA O2 - O TITULAMA SE ODLUČUJE NA NACIONALNOJ FREKVENCIJI!\n2019-04-11 17:11 > 17:11\nFulam ispada a Mitrović među najvrednijim igračima u Premijer ligi!\nOsim toga, O2 TV nastavlja i sa prenosima mečeva italijanske Serije A. U petak je na programu košarka, u subotu derbi sezone u Superligi Srbije, a u nedelju italijanski fudbal.\nPetak 19.00 ABA liga finale 1. utakmica Crvena zvezda – Budućnost\nPosle uzbudljivog polufinala "večitih rivala" i finalna serija ABA lige na O2. U reprizi prošlogodišnjeg finala C. zvezda i Budućnost boriće se za titulu i plasman u Evroligu, koji od sledeće sezone garantuje 34 utakmice sa najboljim klubovima Evrope. Zvezda je u ligaškom delu sezone imala samo jedan poraz, osvojila je prvu poziciju i imaće prednost domaćeg terena. Budućnost je bila četvrta, ali je to nije sporečilo da u majstorici pobedili Cedevitu u Zagrebu i zakaže novo finale.\nProšle sezone timovi su bili u istoj situaciji. Podogirčani su uspeli da slave u Beogradu i sačuvaju domaći teren, i tako dođu do prve titule u ABA ligi. Zvezda želi revanš, ali pitaće se i Budućnost. Crveno beli i dalje bez Reglanda, a Budućnost bez Ivanovića. Legije stranaca na obe strane, ali po pravilu odlučuju domaći igrači. Prvi meč igra se u hali "A. Nikolić" pred punim tribinama, direktan prenos je na O2 tv. Studio u kome će gost biti bivši reprezentacivac Srbije Duško Savanović počinje pola sata ranije.\nSubota 18.00 Superliga Crvena zvezda – Radnički Niš\nPočinje plej of Superlige Srbije, a već u prvom kolu imamo duel koji bi mogao da odluči šampiona. Zvezda ima iza sebe impresivnu sezonu, što na domaćoj sceni, što u Evropi, a jedini tim koji može da im pokvari tu sliku je niški Radnički. Crveno beli su u poslednjih sedam kola ušli sa četiri boda prednosti u odnosu na Nišlije i trijumf bi po svemu sudeći značio i odbranu šampionske titule.\nMeđutim, tim Nenada Lalatovića ima samo jedan poraz ove sezone i to još u drugom kolu upravo od Zvezde. U fantastičnoj su seriji: od poslednjih 13 mečeva dobili su 12. Međutim šta reći o Zvezdinoj rekordnoj seriji bez poraza koja traje još od 1. oktobra 2017. godine. Zvezda je najefikasniji tim šampionata - a Radnički ima najboljeg strelca lige Ermina Haskića sa 20 golova. Subota 18 časova , stadion Rajko Mitić - da li titula ostaje na Marakani ili se seli iz Beograda ?\nNedelja 12.30 Serija A Torino – Kaljari\nTorino hvata poslednji voz za Ligu Evrope, ima dva boda manje od Rome koja je na pozicjji broj 6. i koja vodi u evropska takmičenja. Međutim tu je i Lacio koji ima isto bodova kao Torino, pa je pobeda imperativ za domaćina. Kaljari je u mirnoj luci, daleko od Evrope, ali ni blizu zone ispadanja. Tradicionalno su ovo mečevi sa puno golova. Na poslednjih deset je bilo više od tri po meču.\nKosta ga preterao - Zbog vređanja majke suspenzija do kraja sezone!\nPrethodna Nađa Higl opljačkana! Odneto 300 medalja!


SAOPŠTENJE ZA JAVNOST: 8. Forum civilnog društva Zapadnog Balkana - Top Vijesti\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST: 8. Forum civilnog društva Zapadnog Balkana\nPredsjednik Saveza samostalnih sindikata Bosne i Hercegovine Selvedin Šatorović jedan je od panelista na 8. Forumu civilnog društva Zapadnog Balkana, a koji se održava 30. septembra- 2. oktobra u Skopju. Panel na kojem će se obratiti učesnicima Foruma posvećen je stanju socijalnog dijaloga na Zapadnom Balkanu.\nOve godine se Forum fokusira na tri teme: kako poboljšati proces pristupanja-kredibilna EU perspektiva za Zapadni Balkan, doprinos organizacija civilnog društva Zelenoj agendi i održivom razvoju Zapadnog Balkana kao dio procesa pristupanja EU, te stanje socijalnog dijaloga i omogućavanje građanskog prostora na Zapadnom Balkanu.\nUčesnici su premijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev, predsjednica Evropskog ekonomskog i socijalnog komiteta Christa Schweng, generalni sekretar Regionalnog vijeća za saradnju Majlinda Bregu, državni sekretar Ministarstva vanjskih poslova Republike Slovenije Gašpar Dovžan, član Evropskog parlamenta Vladimir Bilčik, te predstavnici sindikata i poslodavaca iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Sjeverne Makedonije i Crne Gore, predstavnici glavnih međunarodnih i evropskih krovnih organizacija civilnog društva i predstavnici iz EU delegacija iz zemalja Zapadnog Balkana.\nForum se od 2006. godine u saradnji sa Evropskom komisijom i Regionalnim vijećem za saradnju organizuje svake dvije godine. Predstavlja prostor za razmjenu mišljenja o trenutnom stanju civilnog društva u regionu, njegovim potrebama i budućem razvoju. Učesnici Foruma usvajaju deklaraciju koja se upućuje nacionalnim vlastima i evropskim institucijama.\nTagsbih civilnog društva eu regija selvedin satorovic sindikat Zapadni Balkan Zenica


Aleksandra Star Polihrono\nVila Aleksandra Star Polihrono se nalazi na oko 70 metara udaljenosti od plaže u letovalištu Polihrono, blizu glavne ulice. Studiji i apartmani u kojima može boraviti 3-6 osoba se nalaze u prizemlju i kompletno su renovirani 2015. godine.\nSve smeštajne jedinice u ponudi su kompletno renovirane 2015. godine i nalaze se u prizemlju. Namenjene su za smeštaj od 3 do 6 osoba i imaju opremljenu kuhinju, kupatilo/wc, terasu, TV, wifi internet i klima uredjaj (uz doplatu na licu mesta, od 5€ dnevno). Vila poseduje privatan parking i svaki apartman ima obezbedjeno po jedno parking mesto.


Juve odustao od Francuza, razlog krajnje jednostavan! - Sportske.net\nJuve odustao od Francuza, razlog krajnje jednostavan!\nBilo je priče da su spremni da aktiviraju klauzulu u njegovom ugovoru, to se ipak neće dogoditi.\nTevez prelomio!Dobra vest za Juventine - Pao potpis u Vinovu!Gotovo - Juve plaća klauzulu i dovodi francuskog vezistu!Gotovo - Juve plaća klauzulu i dovodi francuskog vezistu!Derbi već prvog dana osmine finala Lige šampiona (raspored)\nJuče smo preneli da je Juventus spreman da plati klauzulu i u svoje redove dovede vezistu Sevilje Stivena N'Zonzija.\nNove informacije ukazuju da to toga ipak neće doći, jer Juventus prosto i jednostavno ne želi da da toliki novac za igrača koji ove sezone ne može da im pomogne u Ligi Šampiona.\nFrancuz je već branio boje Sevilje u tom takmičenju, odigrao je i svih šest mečeva u grupnoj fazi, dva protiv Juventusa, stoga nema pravo nastupa u ovom takmičenju za bilo koju ekipu sem Andlužana do kraja ovosezonskog takmičenja.\nUmesto njega, Juve će svim snagama krenuti na Aksela Vitsela, veruje se da bi "Stara dama" iskusnog Belgijanca mogla da dovede i za znatno manje novca.\nNavodno će šest miliona evra zadovoljiti upravu Zenita u januaru, kako bivšem igraču Benfike ističe ugovor sa klubom na kraju sezone.\nZenit nije igrao Ligu Šampiona ove godine, tako da bi Vitsel mogao i u tom takmičenju da pomogne "Bjankonerima".\nU upravi italijanskog šampiona rade i na transferu Franka Kesija iz Atalante. Timu iz Bergama su spremni da ponude 20 miliona evropskih novčanica i bonuse, ali Atalanta traži pet do deset miliona više.\nProblem u slučaju angažovanja talentovanog Kesija predstavlja i to što su za njega interesovanje pokazali i bogati timovi iz Premijer lige.


Evropa najavljuje ulazak u novu vojnu eru: Može li “Strateški kompas” ugroziti NATO savez? – Gluporije\nPolicijaci osumnjičeni za posjedovanje lažnih PVT potvrda\nTokom prethodnih dana ministri vanjskih poslova EU, kao i ministri odbrane zemalja članica u Briselu su raspravljali o brojnim pitanjima koja se tiču budućnosti bloka, a jedno od njih bilo je i pitanje vezano za vojnu sigurnost i eventualno uspostavljanje evropskih vojnih snaga.\nIako je cijela ideja u povoju, čini se kako je visoki predstavnik za vanjske poslove EU istrajan u namjeri da Evropska unija postane vojno nezavisna organizacija, koja bi, prema njegovim riječima, na taj način ojačala i sam NATO savez. Borrell nije naveo na koji način bi se takvo jačanje tačno i realizovalo.\nTokom zajedničke sjednice ministara vanjskih poslova i ministara odbrane zemalja članica, Borrell je predstavio tzv. Strateški kompas Evropske unije, odnosno plan koji bi u narednim godinama trebao dovesti do uspostavljanja evropskih trupa sposobnih za brzo reagovanje.\n“To nije obični dokument, nego vodič za akciju s konkretnim mjerama. Želimo pričati o odbrani, izazovima i prijetnjama. Svjedočimo nestabilnosti, sukobima, međunarodnim prijetnjama koje ugrožavaju i našu sigurnost. Naročito se to odnosi na hibridne taktike kao što je ona koja se trenutno koristi na granici Bjelorusije i Poljske”, rekao je Borrell okupljenim novinarima.\nŠta je Strateški kompas i šta tačno želi Evropa?\nStrateški kompas još uvijek nije usvojen, ali Borrell je naglasio kako su ministri zemalja članica reagovali “dobro” na nacrt dokumenta te da bi se tokom decembra i početkom naredne godine trebalo razgovarati o detaljima, što bi trebalo biti uvod u njegovo konačno usvajanje u martu 2022. godine, od kada bi Evropska unija trebala ući u novu vojnu eru.\n“Analizirali smo četiri dimenzije Strateškog kompasa, koje se odnose na djelovanje, sigurnost, investicije i partnerstva. Evropska unija mora biti spremna djelovati mnogo brže, agresivnije i odlučnije prema krizama. Odluke moramo donositi brže i fleksibilnije“, poručio je Borrell.\nŠef evropske diplomatije je naglasio da bi prema planu vojska Evropske unije trebala imati do 5.000 vojnika, što je Borrell ocijenio kao optimalan broj koji bi trebao odgovoriti na brojne izazove današnjice.\nUprkos Borrellovim izjavama, gdje se naglašava kako 5.000 vojnika predstavlja zadovoljavajući broj, mnogi ističu kako su ovakvi planovi znatno manje ambiciozni nego što je to bio slučaj tokom devedesetih godina, kada su evropski zvaničnici razgovarali o formiranju vojske koja bi imala 60.000 vojnika.\nVisoki predstavnik za vanjske poslove je tokom razgovora s medijima naglasio kako Evropa nema potrebe za gomilanjem vojnih snaga, ali brojni evropski analitičari ističu kako razlog “smanjenih evropskih ambicija” leži u tome što bi eventualno veći broj snaga zahtijevao i jednoglasnu podršku za njihovo angažovanje na određenom prostoru.\nU trenutnom odnosu snaga, kada su članice Evropske unije podijeljene u vezi s mnogim manje rizičnim pitanjima, jednoglasnu podršku za ovakva djelovanja bilo bi gotovo pa nemoguće osigurati.\nSigurnosne prijetnje – Rusija, Kina


Destruktivni vjerski kultovi i kriminalitet « Defendology centre for Security, Sociological and Criminological Research of Montenegro\nPočetak » Fecris -Defendologija » Destruktivni vjerski kultovi i kriminalitet\nDestruktivni vjerski kultovi i kriminalitet\tStart here\tČasopis: Defendologija – MNE\nPoznato je da Mikrosocijalni faktori kriminaliteta obuhvataju nekoliko najznačajnijih egzogenih faktora kojima se objašnjava kriminalno ponašanje. Među njima svakako treba izdvojiti destruktivne religijske grupe, kultove i neke sekte (ali ne i sve) gdje pojedine religijske grupe sektno-manipulativnog karaktera imaju značajan procenat u odnosu na broj i strukturu izvršenih krivičnih djela. Iako istraživanje ovih organizacija sa aspekta kriminologije nije zastupljeno u značajnoj mjeri ipak se sa sigurnošću može reći da je ono postojalo ali ne u obimu koji je to ovaj problem zasluživao. Raduje činjenica da se sve veći broj organizacija i pojedinaca bavi informisanjem i prevencijom nedozvoljenog djelovanja vjerskih organizacija i njihovih apologeta na značajnim državnim funkcijama. Jedna od značajnih organizacija međunarodnog karaktera je FECRIS. Evropska federacija centara za istraživanje i informisanje o sektama. FECRIS Federacija je međunarodna nevladina organizacija osnovana 1994 godine u Parizu sa participativnim statusom u Vijeću Evrope i Ujedinjenim Narodima. Temelji se na francuskom zakonu iz 1901 godine s laičkim pristupom, bez obzira na vjersko, filozofsko ili političko opredjeljenje članova. Federacija danas ima 54 centara u 30 zemalja Evrope i svijeta. (FECRIS-( www.fecris.org website http://griess.st1.at/gsk/fecris ). Crnogorska defendologija je za sada jedini korespondent ove internacionalne organizacije iz Crne Gore. U krimonologiji se izdvajaju nekolika shvatanja o odnosu religije i kriminaliteta. Prema jednom od njih religija propagira poštovanje zakona države i crkve i zbog toga djeluje antikriminalno. Prema ovom shvatanju vjerski postulati zasnovani na Božijim zapovijestima djelovali su preventivno protiv kriminaliteta. Ipak, neka druga shvatanja negiraju bilo kakav uticaj religije na kriminalitet ili pak određuju religiju kao kriminogeni faktor u nekim posebnim slučajevima vjerskog fanatizma i sličnih vjerskih fenomena. Religija kao jedan od oblika društvene svijesti, vrši veoma značajan uticaj na ponašanje ljudi. Svaka religija se sastoji iz manjeg ili većeg broja stavova prema određenim vrijednostima i odnosima ljudi kao što su život, brak, zdravlje, porodica. Osnovni postulat svake religije je vjerovanje u određene religijske zapovijesti i dogme. Međutim, mali broj istraživanja o religiji kao kriminalnom faktoru ne daje dovoljno osnova da bi se između religije i kriminaliteta uspostavio kauzalan odnos. Ranija istraživanja u razvijenim zemljama bez obzira na rezultate koji su tada dobijeni nije do kraja mogao da definiše i uspostavi sa sigurnošću taj odnos. Neka istraživanja u ranijem periodu u Njemačkoj određene vjerske pripadnike klasifikovali su u najzastupljenije npr. Katolike, Protestante, Jevreje…) ali kao što se može zaključiti, svakako je nemoguće objasniti da određeni vjerske pripadnici imaju povećan stepen kriminalnog ponašanja zbog vjerske opredijeljenosti ili pripadnosti određenoj zajednici u vjeri. Na kriminalitet utiču brojni uzajamno povezani faktori od kojih se posebno mogu izdvojiti ekonomski i drugi socijalni faktori. Koliko je teško objasniti u Kriminologiji ovakve pojave kauzalnosti odnosa religije i kriminaliteta najbolje pokazuje činjenica da uz određena zakonska ograničenja i sve prisutniju slobodu u izražavanju vjere, pa makar ona bila i destruktivna, prate druge činjenice da dejstvo religije na prevenciju kriminalnog ponašanja svakako se ne može ne negirati. Tako da svako pozitivno preventivno djelovanje religije na kriminalitet je veoma važno. Inače, ne smiju se zanemariti činjenice da jedan broj delinkvenata koji je vjerski opredijeljen, ne posjećuje religiozne službe i obrede, jedan broj je pripadnik tajnih sekti totalitarnog ustrojstva sa elementima destruktivnosti a jedan broj je vjerski fanatičan i u apsolutnoj pokornosti dogmama svoje religije i duhovnoj netrpeljivosti prema drugim religijama. Religija prema stavovima određenih kriminologa ne djeluje na javljanje kriminaliteta neposredno i nezavisno od društvene sredine, uloge crkve i mjesta religije u toj sredini, ekonomskih uslova i drugih kriminogenih faktora. Međutim, treba imati u vidu činjenicu da nekada ta zavisnost direktno i ne zavisi od ovih kriminogenih faktora posebno u slučajevima vjerskog fanatizma i nekih drugih oblika socijalno patoloških pojava.\nUz postojeće vjerske zajednice sa dugom tradicijom i složenom hijerarhijom (pravoslavna, katolička i islamska crkva) kojima mnogi ljudi pripadaju činom rođenja i prije sopstvene odluke, jačaju posljednjih decenija vjerske sekte/kultovi/. Za razliku od vjerskih zajednica, vjerske sekte su neformalne grupe, odvojene od zvanične crkve i čije je ustrojstvo i organizacija u značajnom dijelu ne poznata javnosti. Odlukuje ih stroga hijerarhija, zatvorenost kohezivne sredine, upućenost i posvećenost jednih drugima uz pojačanu potrebu grupnog identiteta i odbacivanje normi i vrijednosti šireg društva, strogih obrazaca ponašanja, lojalnost i odanost uz frakciju dokazivanja odanosti guruima.\nOblici kriminalnog ponašanja su veoma raznoliki. Modus izvršenja krivičnih djela ogleda se u dovođenju u zabludu, mržnju, agresiju, nasilje u svim oblicima, netrpeljivost i izdvajanje prema drugima kao i negacija postojanja života a kod nekih sekti i najekstrmniji nihilistični ispadi. Dovođenje u zabludu u sve češći tradicionalizam u prisustvu sektama kod određenih porodica čije višegeneracijsko prisustvo u sektama posebna je opasnost za djecu. Mržnja i agresija ispoljava se prema drugima a posebno prema onima koji pokušavaju ili se usuđuju ukazati na njihovu destruktivnost. Tim prije služe se ucjenama, prijetnjama, tužbama, sve češćim apologetisanjem sa najvećih državnih funkcija pozivajući se na slobodu vjere, milosrđe i humanost. Upravo iz tog razloga Ustav i predviđa kao ustavnu kategoriju – slobodu vjere i vjeroispovijesti ali i ne dozvoljava sektama kroz svoje niže pravne akte tu „slobodu“- kroz kršenje zakonskih normi, ograničavanje ljudskih prava i sloboda, manipulacije i sve druge oblike destruktivnosti, koje čine pojedine vjerske sekte. U svom djelovanju vjerske sekte koriste još i različite metode mentalne kontrole, sredstva masovne komunikacije, podmićivanje, vrbovanje i slično.\nDjelovanje vjerskih kultova, u svakom slučaju, sve više uzima danak u psihičkom zdravlju svojih sledbenika, a često dovodi i do toliko visokog stepena destrukcije, koja uzrokuje brojne posljedice, počev od asocijalnog ponašanja, ugrožavanja javnog reda i mira, skrnavljenja sakralnih objekata, svetilišta, groblja, pa zatim i autoagresije – samoranjavanja, samoubistva; seksualne izopačenosti i brojnih i raznovrsnih krivičnih dela, sve od onih najtežih kao što su ubistva, otmice, razbojništva i silovanja.\nVerske sekte novog doba, nijesu samo jeretički pravci izdvojeni od matice religije, nego i komercijalno-profitabilne organizacije, grupe sa političkim, pseudo-naučnim i psihoterapeutskim, čak negde kriminalnim pa i vojnim pretenzijama. Sektama se više ne bave samo mjesne, matične vjerske zajednice, nego i zdravstveni radnici, pedagozi, pripadnici organa bezbednosti, sociolozi. Dok svojim manipulisanim vjernicima, sugerišu slijepu poslušnost i skromnost, oni se basnosnovno bogate. Druga kategorija harizmatskih lidera sugerišu bekstvo „iz ovog svijeta“ te svoje sledbenike podučavaju različitim tehnikama, kojima se izlazi iz „nesrećne“ realnosti i dolazi u stanje blaženstva (razne vrste meditacije, vizuelizacije, diskrecije…). Neki ekstremni lideri, „iz nesrećne realnosti“, svoje sljedbenike odvode u smrt – činom samoubistva. Osim jednog broja prijavljenih, postoji i značajan broj organizacija prikrivenih pod različitim imenima, kao što su psihoterapeutske, humanitarne, sportske, zatim razna udruženja – misionara kod nas. Takodje je primjetan povećan broj pojedinaca, samozvanih iscelitelja, proroka, vidovnjaka, čudotvoraca.\nPiše: mr.sci. Slavko Milić, Defendologija centar Crne Gore\nOznake: Kriminalitet vjerskih sekti, kultova i grupa, kultovi, vjerske sekte u Crnoj GoriBy defendologija in Fecris -Defendologija on 6. juna 2014..\t← Zbornik radova sa naučnog skupa „Balkansko raskršće“\tKonferencija „Destruktivne grupe i mladi“ O4.OKTOBAR 2014 godine. →\tOstavite odgovor Odustani od odgovora\tUnesite svoj komentar ovde...


Zašto je Erdogan odustao od konferencije u Glazgovu i iznenada se vratio u Tursku - 01.11.2021, Sputnik Srbija\nZašto je Erdogan odustao od konferencije u Glazgovu i iznenada se vratio u Tursku\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan otkazao je planove da prisustvuje klimatskoj konferenciji COP26 u Glazgovu i vratio se rano jutros u Tursku nakon što... 01.11.2021, Sputnik Srbija\nErdogan se vratio u Tursku sa samita G20 u Rimu umesto da putuje na samit o klimi u Glazgovu, objavila je državna agencija Anadolija. Tursko predsedništvo nije objavilo razlog Erdoganovog neplaniranog povratka u zemlju.Jedan zvaničnik, koji je želeo da ostane anoniman, rekao je da postoje problemi sa protokolom u vezi sa planiranim prisustvom predsednika Turske sastanku u Glazgovu. Drugi turski zvaničnik rekao je da britanske vlasti nisu ispunile zahteve Turske u vezi sa protokolom i bezbednosnim merama.Ranije se očekivalo da će se Erdogan u Glazgovu sastati sa američkim predsednikom Džozefom Bajdenom, ali su se dvojica predsednika sastala u Rimu u nedelju.\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan otkazao je planove da prisustvuje klimatskoj konferenciji COP26 u Glazgovu i vratio se rano jutros u Tursku nakon što Velika Britanija nije ispunila zahteve Ankare o bezbednosnim protokolima, izjavila su dva turska zvaničnika za Rojters.\nErdogan se vratio u Tursku sa samita G20 u Rimu umesto da putuje na samit o klimi u Glazgovu, objavila je državna agencija Anadolija. Tursko predsedništvo nije objavilo razlog Erdoganovog neplaniranog povratka u zemlju.\nJedan zvaničnik, koji je želeo da ostane anoniman, rekao je da postoje problemi sa protokolom u vezi sa planiranim prisustvom predsednika Turske sastanku u Glazgovu. Drugi turski zvaničnik rekao je da britanske vlasti nisu ispunile zahteve Turske u vezi sa protokolom i bezbednosnim merama.\n„Predsednik je doneo takvu odluku jer naši zahtevi u vezi sa brojem vozila za obezbeđenje i neki drugi bezbednosni zahtevi nisu u potpunosti ispunjeni“, rekao je neimenovani visoki zvaničnik Rojtersu.\nRanije se očekivalo da će se Erdogan u Glazgovu sastati sa američkim predsednikom Džozefom Bajdenom, ali su se dvojica predsednika sastala u Rimu u nedelju.\nErdogan krenuo ka Glazgovu i odmah se vratio u Tursku\n1 Novembar, 09:46


IVANA STAMENKOVIĆ SINDI: Danas sve ide preko kreveta! | Video\n12.04.2021. / 18:24\nUpravo gledate Anketa: Šta turisti u Budvi misle o novim mjerama crnogorske vlade? 0 Video Pre 11 min Nove mjere koje su stupile na snagu u sred ljetnje sezone izazvale su reakcije i kod građana i kod privrednika, a mi...


Mjenjačnice u Srbiji kršile propise\n21.08.2012. / 18:00\nBEOGRAD, U obavljenih 425 kontrola poslovanja mjenjačnica, utvrđeno je 47 slučajeva kršenja propisa kao što su rad na crno i nepravilna primjena kursa, prenosi EurAktiv.\nDevizni inspektorat Ministarstva finansija i privrede Srbije je od 1. januara do 16. avgusta kontrolisao mjenjače u 37 mjesta u Srbiji.\nPrema evidenciji Inspektorata, mjenjačnice su kršile propise tako što strankama nisu izdavale potvrdu o transkaciji kupovine ili prodaje novca.\nKod nekih je uočen višak ili manjak novca u blagajni, nedostatak opreme za video nadzor, a povredom propisa se smatra i to što zaposleni u mjenjačnici nije uzeo lične podatke o osobi koja mijenja dolare.\nKako je EurAktivu rečeno u Deviznom inspektoratu, od jednog ovlašćenog mjenjača je oduzeto oko 120.000 dinara koji su bili višak u blagajni.\nInspektori su, naime, posumnjali da nije izdavao potvrdu o prodaji deviza što znači da je “radio na crno”.\nU slučaju kontrole drugog ovlašćenog mjenjača se posumnjalo na pranje novca jer je za manje od dva minuta otkupio novac i izdao nekoliko potvrda o pojedinačnoj transakciji.\nTaj mjenjač je u deset slučajeva otkupio efektivu u iznosu preko 230.000 evra i izdao 41 potvrdu o otkupu o čemu nije obavijestio Upravu za sprječavanje pranja novca.\nPrema zakonu o sprječavanju pranja novca, mjenjač je dužan da za transakcije preko 15.000 evra obavjesti Upravu za sprječavanje pranja novca Srbije , bez obzira da li je riječ o jednoj ili više međusobno povezanih transakcija.\nU registru ovlašćenih mjenjača na sajtu Deviznog inspektorata nalazi se blizu 2.500 mjenjačnica. Beta\nTagovi: devizni inspektoratkursmjenjacniceposlovanje\n06.09.2020 | 12:40\nSlobodna zona dobar put ka još boljem razvoju privrede


Preduzeće koje ima obavezu da zaposli OSI - Kaspev.net\nPreduzeće koje ima obavezu da zaposli OSI\nSaradnja preduzeće koje ima obavezu da zaposli OSI sa preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom\nUkoliko preduzeće ne želi da zaposli osobu/e sa invaliditetom, a zakonom je u obavezi, saradnjom sa preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom i kupovinom asortimana proizvoda ili usluga od preduzeća članica Klastera socijalnog preduzetništva Vojvodine, preduzeće može da ispuni zakonsku obavezu zapošljavanja osobe sa invaliditetom na godišljem nivou.\nZakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom (Sl. glasnik RS br.36/2009), članom 24. propisuje da:\n– poslodavac koji ima od 20 do 49 zaposlenih dužan je da u radnom odnosu ima najmanje jednu osobu sa invaliditetom\n– Poslodavac koji ima 50 i više zaposlenih dužan je da ima u radnom odnosu najmanje dve osobe sa invalditetom i na svakih narednih započetih 50 po jednu osobu sa invaliditetom.\nObavezu zapošljavanja osoba sa invaliditetom, poslodavac može da reguliše na više načina:\n1. Da zaposli osobu sa invaliditetom u skladu sa zakonom\n2. Da uplati iznos od 50% prosečne zarade u Republici Srbiji, prema poslednjem objavljenom podatku republičkog organa nadležnog za poslove statistike za svaku osobu sa invaliditetom koju nije zaposlio (iznos se kreće u rasponu od 450.000 do 500.000 dinara po obavezi zapošljavanja jedne osobe sa invalidtetom).\n3. Saradnjom i kupovinom proizvoda i usluga od preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju u vrednosti od 20 prosečnih zarada u privredi Republike Srbije prema poslednjem objavljenom podatku republičkog organa nadležnog za poslove statistike u momentu zaključenja ugovora, oslobađa se obaveze zapošljavanja jedne osobe sa invaliditetom za period od 12 meseci od dana izvršenja obaveze (izuzev obaveza nastalih u realizaciji ugovora iz oblasti trgovine na veliko).\nKroz web aplikaciju “Responsible” preduzeće koje je u zakonskoj obavezi zapošljavanja osoba sa invaliditetom, može da ispuni zakonsku obavezu kupovimom proizvoda i usluga vrhunskog kvaliteta, od članica Klastera socijalnog preduzetništva Vojvoidne. Platforma “Responsible” omogućava da preduzeće može kupiti različite proizvode i usluge od različitih članica Klastera socijalnog preduzetništva Vojvodine, kako bi preduzeće što lakše i efikasnije moglo ispuniti zakonsku obavezu. Kvalitet proizvoda i usluga članica Klastera garantuju standardi ISO 9001, ISO 14001 i ISO 18001 koje ima sertifikovano više od 80% članica Klastera socijalnog preduzetništva Vojvodine.\nProjekat će kroz razvoj i promociju usluga i metodologija namenjenih indirektnom osnaživanju zapošljivosti osobama sa invaliditetom kao grupi teže zapošljivih omogućiti širenje ovih metodologija i na druge ranjive kategorije kroz proširivanje usluga promocija primera dobre prakse teže zapošljivh kategorija.\nPreko linka možete ostavariti saradnju sa preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osi u cilju regulisanja obaveze zapošljavanja OSI https://responsible.kaspev.net/\n© Sva prava zadržava Kaspev.net 2018-2022- Veb dizajn i programiranje - PopArt Studio.


July 19, 2021 - Gradski Magazin\nAustralijanski umetnik koji je studirao na Queensland College of Art, Dean West, najpoznatiji je po svojim kompleksnim i visoko cenjenim fotografijama koje svakodnevne pojave verno prikazuju van područja prirodne stvarnosti. U nedavnom intervjuu pohvalio je Samsung The Frame televizore na kojima su, od sada, dostupna njegova dela. Poznati australijanski umetnik …


POSLEDNJE INFORMACIJE: Duško Vujošević hitno prebačen u bolnicu! - Košarka, Vesti\nHotSport»Košarka»Vesti»POSLEDNJE INFORMACIJE: Duško Vujošević hitno prebačen u bolnicu!\nPOSLEDNJE INFORMACIJE: Duško Vujošević hitno prebačen u bolnicu!\nPetar Lazić| 2017-08-17T23:46:03+01:00\t17. avg 2017. 23:10|2 Comments|HotSport\nKako HotSport saznaje, selektor Bosne i Hercegovine ponovo ima većih zdravstvenih problema.\nDuško Vujošević je danas prebačen u bolnicu zbog još uvek neproverenih razloga.\nU nekoliko navrata je kao trener Partizana Vujošević morao na odsustvo zbog problema sa bubrezima i bolničkom lečenju. U poslednjoj sezoni sa crno-belima je drastično izgubio kilažu, što se takođe dovodilo u vezu sa njegovim zdravstvenim stanjem.\nVujoševiću je pozlilo, zbog čega je prebačen u Beograd.\n– Sa žaljenjem obavještavamo javnost koja prati košarku u Bosni i Heregovini da selektor, gospodin Duško Vujošević iz zdravstvenih razloga nije mogao otputovati u Armeniju sa ekipom na najvažniju i odlučujuću utakmicu. Konzilijum lekara, u telefonskom kontaktu, iz Sarajeva, Beograda i Bratislave je jednoglasno preporučio da je levoj nozi potreban hitan tretman u hiperbaričnoj komori, kako ne bi došlo do teških posledica, piše u saopštenju Košarkaške federacije BIH.\nMrznja je podcenjen osecaj-prema bivsem fk-MIHAJLO RISTIC 17.08.2017. at 23:15- Odgovori\t (0)\t (0)\n…Drzi se crveno&beli tamanitelju il’ se pravilno kaze saranitelju ………………………………………………………………………….\nhm 18.08.2017. at 01:14- Odgovori\t (0)\t (0)\nGdc sine ti si bas u ozbiljnom problemu.Puno zdravlja zava DV.\nMIODRAG GEMOVIĆ: Oprez protiv Napretka, udariće na nas sa boka!\nDok ljubitelji fudbala u našoj zemlji iščekuju nastavak takmičenja u Super ligi Srbije, fudbaleri Vojvodine vredno treniraju u FC „Vujadin Boškov“...


Najavljena smena čelnika mađarske Drame u Subotici | Autonomija\nNajavljena smena čelnika mađarske Drame u Subotici\nOd 1. juna v.d. umetničkog rukovodioca biće Kata Đarmati\nPredsednik Mađarskog nacionalnog saveta Jene Hajnal saopštio je da će 31. maja Atila Andraši biti smenjen sa čela Drame na mađarskom jeziku subotičkog Narodnog pozorišta, preneo je danas portal Vajdasag Ma.\nHajnal je napomenuo da to ne saopštava kao „donosilac odluke“, jer je o smeni umetničkog rukovodioca odluku donela direktorka Narodnog pozorišta Ljubica Ristovski. On je dodao da je Mađarski nacionalni savet usaglasio stavove sa direktorkom i da je pri donošenju odluka neće zaobilaziti.\nGlumac Narodnog pozorišta Arpad Černik izjavio je za Vajdasag Ma da su glumci za ovu odluku saznali nekoliko sati pre konferencije za novinare i to od direktorke pozorišta. On je naglasio da su članovi Drame na mađarskom svoje zahteve uputili javno kada su u decembru tražili smenu Andrašija, te je stoga njihov stav poznat.\nPredsednik Mađarskog nacionalnog saveta je na konferenciji saopštio i da će od 1. juna v.d. umetničkog rukovodioca biti Kata Đarmati. Hajnal je rekao da je Đarmati prihvatila buduće imenovanje.\nOn je situaciju u mađarskoj Drami subotičkog Narodnog pozorišta nazvao neodrživom, dodavši da to što se dešava unutar mađarskog glumačkog ansambla „nema veze s umetnošću, sa izazovima koje znači forma rada jednog narodnog pozorišta“.\n„To treba promeniti. Umetnicima koji rade u mađarskoj Drami Narodnog pozorišta treba dati šansu da mogu da se koncentrišu na svoje zadatke, da se stvore moralne i umetničke okolnosti u koje može da stupi novi umetnički direktor, a sve to može da stvori samo glumački ansambl. Ako je cena toga to da Atila Andraši ne ostane umetnički rukovodilac, onda će tu cenu donosioci odluka platiti“, rekao je Hajnal, dodavši da osuđuje kampanju „koja se vodi“ protiv Andrašija.\nKata Đarmati se pre više od godinu dana našla u centru afere oko izbora direktora Novosadskog pozorišta kada su gradske vlasti – uprkos tome što je većina glumaca podržala Đarmati – na predlog Mađarskog nacionalnog saveta izabrale Valentina Vencela. Formalna prepreka za izbor Đarmati je bio to što do raspisivanja konkursa nije nostrifikovala svoju diplomu stečenu u Mađarskoj.


Skupština opštine Bela Crkva usvojila prvi rebalans, smenjen jedan član Opštinskog veća - eVršac\nSkupština opštine Bela Crkva, na sednici kojom je predsedavao predsednik SO Marjan Aleksić, posle sprovedenog postupka tajnog glasanja, razrešili Sašu Branisavljevića sa mesta člana Opštinskog veća.\nNa Dnevnom redu našao se predlog Odluke o izmenama i dopunama Odluke o budžetu opštine Bela Crkva za 2021. godinu – prvi rebalans, čije je obrazloženje dala predsednica opštine Bela Crkva Violeta Simić.\nOvim rebalansom raspoređujemo suficit iz 2020 godine. U iznosu od 3,5 miliona finansiraćemo turistički vozić, čime ćemo poboljšati turističku ponudu naše opštine. Predvideli smo 3 miliona dinara za uređenje vidikovca „Tri krsta“, za rasvetu, klupe i postavljenje teleskopa. U okviru projekta rekonstrukcije Glavne ulice, opredelili smo 3 miliona dinara za projekat uređenje Jaruge na reci Neri, kojim ćemo u tri faze završiti projekat odvođenja atmosferskih voda istočnog sliva. Za konkurs namenjen crkvama i verskim zajednica opredeljeno je 1,5 miliona dinara, za sanaciju, rekonstrukciju i tekuće održavanje objekata. Poseban konkurs za sportska udruženje i klubove povećali smo za 500 hiljada dinara, kako bi nagradili njihove posebne rezultate u ovoj godini. Za projekat kanalizacije u industrijskoj zoni izdvojeno je 2,5 miliona dinara, čime stvaramo preduslov za izgradnju fabrike češkog investitora „Spel“, čija je izgradnja u najavi ove godine. Za uređenje svih opštinskih objekata koje koriste Mesne zajednice na teritoriji opštine Bela Crkva, opredeljeno je 5 miliona dinara. Tekuću budžetsku rezervu uvećali smo na 13 miliona dinara, tako da smo iz tog dela planirali da izdvojimo sve ono što je nepohodno za poboljšanje uslova života naših sugrađana“ – rekla je predsednica opštine Violeta Simić.\nOdbornici su jednoglasno uvojili prvi rebalans budžeta naše opštine, a nakon toga usvojena je Odluka o pristupanju otuđenju nepokretnosti iz javne svojine opštine Bela Crkva putem javnog nadmetanja.\nData je saglasnost na izmene i dopune Plana poslovanja za 2021. godinu Javnog autotransportnog preduzeća „Bela Crkva“.\nPosle obrazloženja Miloša Stojanovića, koordinatora za romska pitanja opštine Bela Crkva, usvojen je Lokalni akcioni plan za unapređenje položaja Roma na teritoriji opštine Bela Crkva. Lokalni akcioni plan koji će se realizovati od 2021. do 2025. godine, obuhvataće stanovanje, obrazovanje, zdravstvo, socijalnu zaštitu, kulturu i tradiciju Roma, u cilju unapređenje položaja romske nacionalne zajednice na teritoriji opštine Bela Crkva.\nNajznačajnija tačka Dnevnog reda je prvi rebalans budžeta, koji je jednoglasno usvojen. Potrudili smo se da prvi rebalans budžeta uradimo u interesu svih stanovnika opštine Bela Crkva. Nabavićemo turistički vozić u cilju obogaćivanje turističe ponude naše opštine, opredelili smo sredstva za relizaciju projekata, kao i izradu projektne dokumentacije, u cilju daljeg razvoja opštine Bela Crkva. U okviru Odluke o pristupanju otuđenja nepokretnosti iz javne svojine opštine Bela Crkva, izdvojio bih zgradu nekadašnjeg vrtića u Rasadniku. Nadamo se da će se zainteresovani kupac javiti, to bi bilo u interesu prvenstveno stanovnika ovog gradskog naselja, jer ova zgrada već dvadest godina nije u funkciji. Pored toga, doneta je odluka i za otuđenje lokala nekadašnje „Vojvođanske banke“, dva lokala u ulici Vuka Karadžića i za lokale koji se nalaze u prizemlju u Proleterskoj br. 2, a doneta je i odluka o prodaji placeva na Jugopetrolovom jezeru. Dnevni red je bio iscrpan i u interesu svih stanovnika područja opštine Bela Crkva, zaključio je Aleksić.\nNa kraju sednice, odbornici su usvojili izveštaj Komisije za kadrovska, administrativna pitanja i radne odnose SO Bela Crkva. Zbog isteka mandata, doneto je rešenje o razrešenju Radovana Markovića sa mesta direktora Narodne biblioteke i imenovanju Igora Vokouna, diplomiranog istoričara umetnosti za v.d. direktora do sprovođenja konkursa. Sa mesta člana Saveta za obrazovanje opštine Bela Crkva razrešena je Gordana Stajkovac, a imenovan je Darko Ostojić. Doneto je i rešenje o imenovanju komisije za kategorizaciju.


Engleski - nacionalni jezik u Sjedinjenim Državama?\nAmerički Senat je proteklih dana usvojio predlog zakonskog amandmana, ojim se engleski proglašava «nacionalnim jezikom» Sjedinjenih Država. Zvaničnici administracije predsednika Buša kažu da je to pretežno simboličan potez, ali kritičari tvrde da bi on mogao da dovede do diskriminacije imigranata koji govore druge jezike.\nPrema amandmanu Zakona o imigraciji američkog Senata, niko nema pravo da radi u federalnoj službi ili komunikacijama na jeziku koji nije – engleski.\nImigranti koji traže američko državljianstvo će morati da polože teže testove iz engleskog i američke istorije.\nSenatski amandman po svemu sudeći odslikava javno mnjenje u Sjedinjenim Državama. Martovska anketa organizacije «Zogbi» je pokazala da 84 odsto Amerikanaca smatra da bi engleski trebalo da bude zvanični jezik vlade.\n«Stalno moram da prevodim vladina ili službena dokumenta, saobraćajne znake, a to košta. Ne bih rekao da je to pravedno», kaže Kelvin Gream, dok Kerolajn Hib dodaje da su njeni pretci bili imigranti i da su morali da dođu i nauče jezik i poštuju zakone, dodajući da smatra da se na taj način «stvara nekakav red».\nUticaj amandmana o engleskom jeziku nije jasan, jer se njime ne poništavaju postojeći zakoni o višejezičnim službama. Izborni listići, na primer, i dalje će biti na raznim jezicima. A nema uticaja ni na privatno poslovanje.\nIpak, kritičari kažu da bi ova senatska mera, koju su predložili Republikanci, mogla da dovede do diskriminacije ljudi koji ne govore engleski, naročito pripadniika velike hispanske populacije u zemlji, što ističe i Hari Rid, demokratski senator iz Nevade.\n«Zaista smatram da je ovaj amandman rasistički. Mislim da se suštinski odnosi na ljude koji govore španski», kaže senator.\nLiza Navarete, iz Nacionalnog saveta La Raza, hispanske organizacije za građanska prava u Vašingtonu, kaže da bi amandman mogao da ode predaleko i poremeti pružanje usluga imigrantskim zajednicama.\n«U nekim hitnim situacijama, mi moramo da komuniciramo s ljudima. To nije trenutak da se izvinjavate i objašnjavate da s obzirom da ne znaju jezik, ne možete da im date injekciju ili nekakvu pomoć. To zaista nema nikakvog smisla», kaže Liza Navarete.\nSenat je takođe usvojio da se engleski nazove «zajedničkim i ujedinjujućim jezikom» Sjedinjenih Država, što je suprotno tezi da je – jedini jezik. Predlozi amandmana koji se odnose na engleski su deo šireg imigracionog zakonskog predloga, koji će morati da se usaglasi i sa Predstavničkim domom - da bi postao zakon.


[es] - Norton ghost - nemoguc restore\n04.09.2008. Image fajl sa norton ghosta 9.0 nece da se ucita?\nNorton ghost - nemoguc restore\n[es] :: Windows aplikacije :: Norton ghost - nemoguc restore\n[ Pregleda: 2211 | Odgovora: 5 ] > FB > Twit\nNorton ghost - nemoguc restore 31.10.2008. u 15:22 - pre 153 meseci\nNapravio sam image particije C: (laptop Fujitsu Siemens)\ni sada kad pokusavam restore image na C:\nprilikom svakog pokusaja javlja mi grešku ED800012 (CRC Check invalid),\nImage fajl je sigurno u redu, provereno na drugom kompu...\nZnaci image nece da radi samo na ovom kompu, da nije otisao hard ili... ?\nRe: Norton ghost - nemoguc restore 31.10.2008. u 20:49 - pre 153 meseci\nRe: Norton ghost - nemoguc restore 01.11.2008. u 20:24 - pre 153 meseci\nHvala, tako nekako sam i uspeo\nSa Nortnon ghost boot image-om sam otvorio browser\ni vraćao folder po folder, a ne ceo image odjednom.\nŠto neće restore odjednom nemam pojma :-)\nRe: Norton ghost - nemoguc restore 16.11.2008. u 13:27 - pre 153 meseci\nI konačno memorija ddr2 je bila neispravna, verovatno je zbog toga sveo ovo i bilo...\nRe: Norton ghost - nemoguc restore 16.11.2008. u 15:10 - pre 153 meseci\nSigurno! Učitavajući veliki image fajl nailazio je na loše delove memorije i CRC provera nije prolazila. A malo po malo je moglo da prođe.\nI, koliko si platio popravku?\nRe: Norton ghost - nemoguc restore 22.12.2008. u 20:07 - pre 152 meseci\nPa laptop je bio u garanciji (samo 6 meseci star, a crkava memorija),\ntako da nije koštalo ništa...\n27.02.2007. Neuspješno ghostovanje windowsa\n06.04.2008. Recovery sistema\nRegistrovani: 3 ( Space Beer, gilopile, Redfox )


Ko je ubio Ranka Panića? - Istinomer\nKo je ubio Ranka Panića?\nBivši generalni sekretar SRS o rasvetljavanju ubistva Ranka Panića. (Press, 2. 9. 2008. godine)\n"Razgovarao sam s Panićevom suprugom i majkom i rekao im da se nećemo smiriti dok ne utvrdimo ko je Ranka ubio."\nPosle mitinga koji je povodom hapšenja Radovana Karadžića u julu 2008. organizovala Srpska radikalna stranka, jedan od učesnika, Ranko Panić, preminuo je od posledica policijskog batinanja. Tadašnji generalni sekretar SRS Aleksandar Vučić bio je odlučan – neće odustati od traženja odgovornih za Panićevu smrt.\n„Vučić je iz kapele izašao vidno potresen.\n– Rekla mi je: ‘Ubiše mi sina jedinca, sad mi ti nađi ko ga je, nevinog, ubio!’ – rekao je Vučić. – Tražićemo i pronaći ćemo počinioca, u to budite sigurni.\nSećajući se večeri kada su se odigravali sukobi posle mitinga, Vučić kaže da je Panić bio oko 10 metara iza njega.\n– Najteže su prošli oni koji su bili u mom neposrednom okruženju – govori Vučić. – Nekoliko momaka je dobilo veoma ‘ozbiljne’ batine, a da ne znaju zašto. Najteže mi pada to što je Panić nastradao pošto je pošao za mnom.“\nVečernje novosti, 20. 8. 2008. godine\nU septembru iste godine Vučić je napustio SRS i postao zamenik predsednika novoosnovane Srpske napredne stranke, ali je nastavio da insistira na pronalaženju krivaca odgovornih za smrt Ranka Panića.\n„Ubijen je ni kriv, ni dužan, samo zato što je Srbin. Znaju iz vlasti ko je njegov ubica, ali misle da mogu da ga sakriju. Mi se smiriti nećemo i obećavamo vam da je rok za promenu vlasti kraći, i da ćemo vrlo brzo otkriti Panićeve ubice.“\nPravda, 30. 7. 2010. godine\nO neophodnosti da se rasvetli smrt Ranka Panića, Vučić je govorio i 2012.\n„SNS poziva ministra MUP-a i Vladu Republike Srbije da nam odgovore dokle se stiglo u istrazi povodom ubistva Ranka Panića, zašto se tri i po godine ćuti o ubijenom Paniću, da li to imamo podelu na mrtve podobne i nepodobne, njihove i naše ili će nas obavestiti kao što su u stanju ponekad, pa makar i ne rekli istinu u pola dana da li je u pitanju ubistvo ili samoubistvo, da li mogu da nam kažu posle tri i po godine gde je jasno da je reč o ubistvu, ko je odgovoran za ubistvo Ranka Panića?! Jednostavno neka kažu – ne znaju ko je, nisu u stanju i to je neki odgovor, pa ćete videti u budućnosti da će se znati ko je. Već za koji mesec će se znati ko je ubio Ranka Panića.“\nSajt SNS, 13. 1. 2012. godine\nNajavljivao je da će, po dolasku na vlast, „naći ubice Ranka Panića, ali i Milana Pantića i Slavka Ćuruvije“.\nPočetkom septembra 2014, ministar policije Nebojša Stefanović kazao je da je zbog sumnje da je ubio Ranka Panića uhapšen žandarm iz Niša Nikica Ristić.\nRTS, 8. 9. 2014. godine\n„Radili smo jednu veoma dobru i čvrstu istragu koja je bila potpuno zatvorena i gde su ljudi radili profesionalno i tek kada smo napravili rezultat – izašli smo u javnost, naveo je Stefanović.“\nDoslednost Aleksandra Vučića.\nubistvo rasvetljavanje ubistava


Zanimljivosti | dodato 14.03.2014.\nA: Mileševska 64a, 11000 Beograd\nBeogradsko dramsko pozorište postaviće na scenu kultni komad Dragoslava Mihailovića “Kad su cvetale tikve”, početkom maja ove godine, što će biti veliko finale ovogodišnje pozorišne sezone.\nBDP, 19.03.2014.god., od 17h do 19h\nKompletna ekipa predstave u koju spadaju glumci, autori, tehnika i ostali stručni saradnici broji preko 70 ljudi. Pozivamo Vas da i Vi budete deo ekipe.\nS obzirom na veoma nepovoljnu finansijsku situaciju jako nam je teško da realizujemo ovaj projekat, troškovi scenografije i kostima su jako visoki. Ali nije samo to problem, problem je i naći odgovarajuće delove kostima i rekvizitu predstave, s obzirom na činjenicu da se radi o određenoj epohi, odnosno o pedesetim godinama. Potrebne stvari mogu biti iz perioda između '45 i '60 godine.\nOvim putem pozivamo Vas da ukoliko imate nešto što bi moglo da postane deo ove predstave, a nalazi na našem spisku potrebnih stvari, dođete u Beogradsko dramsko pozorište u sredu 19.03. u periodu od 17h do 19h. U mogućnosti smo da se svim prijateljima projekta zahvalimo u programskoj knjižici predstave kao i na društvenim mrežama BDP-a.\nPotrebne vintage stvari za predstavu “Kad su cvetale tikve”\nMuške crne košulje\nMuške crne pantalone\nFedora crni i sivi šeširi\nMuški crni prsluci i džemperi\nŽensle crne suknjei haljine\nMuški i ženski crni, sivi i teget mantili, jakne\nŽenske bluze u crnoj, tegent i sivoj boji\nŠalovi u različitim bojama\nMarame u crnoj boji i šarene\nŠtrikane marame i kape\nRadničke pantalone na tregere-tregerke\nPlave radničke kape\nAtletske bele majice\nBolnički beli mantili\nOdrpane, stare, pohabane trenerke\nCrni kožni dugački mantili\nMuški i ženski bade mantili\nŽenska spavaćica i kombinezon\nMuške i ženske beretke\nCipele vojničke različitih brojeva\nLimene šerpe, lonci, tanjiri, lavori, tiganji, lavori, kante, kutlače, escajg\nGostovanjem predstave “Švajcarska” Petra Mihajlovića, u režiji Milana Neškovića i izvođenju Narodnog pozorišta Rep...\n„Producenti“ su savršena glumačka, igračaka i pevačka konstrukcija koja podrazumeva vrhunsku produkciju i organizacij...\nU patrijarhalnom svetu interes, pa ako hoćete, i korist zajednice je iznad bilo koje vrednosti pojedinca......\niphone internacionalna kuhinja slike ziva muzika film palic provod festival dom omladine triler akcija japan farma filmske vesti koncert fudbal izlozba internet bioskop galerija feniks toyota ishrana opel ada ciganlija google pink mobilni telefoni italijanska kuhinja sava centar kola novi beograd letnja basta galerija 73 exit festival zvezdara teatar kolosej moda zdravlje freestyler atelje 212 horor beogradska arena showbusiness paste mr stefan braun facebook rtv pink river magacin bdp apple animirani film predstava srpska kuhinja beograd nacionalna kuhinja filmska vest premijera hi tech o3one muzicka vest muzicke vesti delta city dj sex zanimljivosti delta sport madlenianum hitech drama guarnerius usce bili smo show rostilj auto srbija nike vikend auto muzika telenor arena kolarac automobil microsoft komedija bioskopi noćni život kc grad mobilni cineplexx sajam business vip automobili novi sad beogradski sajam zdrava hrana zemun riblji specijaliteti web zurka vina visoke tehnologije dunav skc splav exit fotografije stari grad kokteli


Овде ће бити још горе ако се усуде..\n"Odjednom, nekoliko njih počelo je da gađa policajce komadima mermera, kamenjem, bakljama i Molotovljevim koktelima. Policajci su tada upotrijebili vodene topove..." Znaci i oni imaju svoje provokatore iz Makisa.\nSad ce neko da se uplasi od sacice jadnih antivaksera koji ne znaju ni dal su posli lii dosli i koji bi malo da kraduckaju u metezu. Probajte da vidimo kako ce te procinumesto da prosipate pamet koju nemate i da se zavaravate da imate neku podrsku\nSrbijo ugledaj se na grčku. Na ulice\nisto ce se desiti i ovde ako probaju\nNarodi Evrope postaju svesni šta im belosvetski lopovi i hoštapleri rade već skoro dve godine.\nPodrska demonstrantima,ujedinjenje je spas!!\nКолико год да се Грци боре ненародна власт их порази.\nSva cast,braco Grci.\nNe mogu Grci da prebroje koliko je tacno ljudi bilo, najbolje da im posaljemo Vucica ima da ih prebroji u "glavu"!\nNadam se da dobri doktor Drkon i naš precednik gledaju ovo i da će mudro izbeći sve povode da se isto dogodi i kod nas. Ugledajte se na Britaniju, i ukinite krizni štab i njegove mere.


16.000 kilometara, jedan autobus i dozvola za mito - Kosovo 2.0\n16.000 kilometara, jedan autobus i dozvola za mito\nPiše Kosovo 2.0 - 09.12.2012\nNa mongolskom reliju se mora odrediti budžet za korupciju.\nOvog leta smo krenuli na putovanje autobusom kroz 25 država, iz Londona do Mongolije, kao deo godišnjeg Mongolskog Relija. Poenta relija je voziti vozilo potpuno neprikladno za tako dugo putovanje i prikupiti što više novca za humanitarne svrhe. Otprilike, nas sedam iz autobusa je bilo sigurno da ćemo se susresti sa korupcijom tokom puta. Zapravo, u Excel tabeli budžeta smo čak napravili i kolonu za „mito“. Ali među nama govoreći, Grif je žudeo da oseti prividnu, svakodnevnu korupciju sa kojom smo očekivali da se sretnemo, i da utvrdi u kakvoj je korelaciji sa korupcijom na nacionalnom nivou. U međuvremenu, Robin je provodio vreme razmišljajući u kakvoj je vezi korupcija na koju smo nailazili na putu u vezi sa pričama o korupciji koje smo slušali kod kuće. Ne samo da smo istražili odnos između našeg doživljaja i transnacionalnih očekivanja od korupcije, već i različite načine na koje korupcija promalja svoju glavu po svetu.\nDid this mean that by the time I got back to Europe, everyone would be swindling each other and I'd have to bribe immigration to get back into the country?\nKao što smo bili svedoci postepenih promena fizičkog izgleda ljudi, kulture i jezika, vozeći se po jednoj trećini Zemlje, bili smo svedoci i spore promene korupcije od robotski efikasne, profesionalno ljubazne i nepodmitljive policije i graničara na Zapadu do neorganizovanih, korumpiranih kolega na Istoku. Korupcija je proizvod ljudske prirode, prožeta širom planete, i vidljiva do određenog stepena od države do države.\nGrif: Podvođenje za popust\nUpozorili su nas za vožnju kroz Azerbejdžan, državu rangiranu na 134. od 178. mesta indeksa percepcije korupcije Transparency International-a za 2010. godinu. „Najkorumpiranija policija na svetu,“ „kontrola na 10km,“ i „jedini užasni deo čitavog Mongolskog Relija“ bili su komentari koje smo slušali. U toku prvih 10 minuta od ulaska u državu iz Gruzije, imali smo zadovoljstvo da doživimo prvu kontrolu. Policajac je promrmljao nešto o nedozvoljenom preticanju i zapitao vozača, Kishora, da izađe iz vozila. Robin mu se pridružio, a zatim su ih ispratili do malog policijskog pulta i zatražili im 250 dolara kako bi sve obavili na „lakši način“ ili će u suprotnom viši autoriteti biti uključeni, pa će i kazna biti značajno viša. Smejući se na odvažnost policajca, Robin je rekao da će im biti drago da ispune sve formalne papire, pre nego plate 250 dolara na licu mesta. Iznerviran time što nismo upali u veštu klopku, cena je brzo pala na 100 dolara. Ovih 100 dolara se mogu zameniti i za 30 minuta sa jednom od naših koleginica iz tima, ljubazno je dodao policajac, uz veoma neeufemističnu mimiku koja ide uz takve tipove predloga. Na kraju, igra čekanja završena je u našu korist, i platili smo samo 25 dolara, dali par naočara i nismo podvodili naše koleginice.\nNa prvi pogled: Destinacija Mongolskog relija\nPopulacija: 5,2 miliona\nGlavni grad: Ašhabat\nGlavni izvozni artikli: Nafta, gas,\ntekstil, sirov pamuk\nPopulacija: 27,8 miliona\nGlavni izvozni artikli: Pamuk,\nzlato, prirodni gas, mineralna đubriva, obojeni metali, tekstil, motorna vozila\nPopulacija: 5,5 miliona\nGlavni izvozni artikli: Voće,\npovrće, zlato, duvan\nPopulacija: 140,3 miliona\nGlavni izvozni artikli: Nafta i naftni derivati, prirodni gas, drvo i proizvodi od drveta, metali, hemikalije, oružje i vojna oprema\nRobin: Veći i prljaviji skandali na Zapadu\nIako su nas zaustavili još sigurno dvanaest puta, ovo je bio jedini put da smo nešto platili, i stigli smo bez puno doživljaja u Baku. Eto, korumpirane strukture moći prelivaju se na sve ostale u zemlji. Tešilo nas je to da kući na Zapadu, imamo bezbednu i pouzdanu demokratiju: predstavljajući uglavnom poštene građane koji poštuju zakon, sigurno predstavljamo odraz uglavnom nekorumpirane vladajuće klase. Ipak, tokom ovog putovanja, svaki put kad sam proveravao naslove u vestima Francuske i Ujedinjenog Kraljevstva, čitao sam o skandalima koji se pojavljuju: News Corp., medijska grupacija, druga po veličini u svetu, pod istragom je zbog hakovanja telefona u cilju dobijanja sočnih detalja. U međuvremenu, francuskoj Vladi je određeno da plati Tajvanu skoro pola milijarde evra, kao penale za neregularne prodaje francuskih ratnih brodova, uz pritom pokraden novac i nekoliko miliona datih na podmićivanje prodavaca ratne opreme kao i političara. Zatim se pojavila najnadrealnija vest: Robert Burži, bivši pomoćnik sadašnjeg predsednika Francuske, pojavio se na televiziji kako bi objasnio kako je proveo veću polovinu proteklih nekoliko decenija noseći ogromne kofere pune novca od i do zlatnog trougla između francuskih trgovaca oružjem, afričkih diktatora bivših francuskih kolonija i francuskih lidera, uključujući i bivšeg predsednika Žaka Širaka lično. Da li to znači da će, dok se ja vratim u Evropu, svi varati jedni druge i da ću morati da podmitim imigracionu službu kako bi se vratio nazad u zemlju??\nKada smo stigli u Baku, morali smo da nađemo internet kafe kako bi postavili Grifove poslednje postove i slike na blog. Pošto smo platili šest evra za dva espresa (da li se to računa kao korupcija?) videli smo internet kafe i iskoristio sam šansu da proverim nivo korupcije kod kuće. Isto je.\nPopulacija: 8,8 miliona\nGlavni izvozni artikli: nafta, naftni derivati\nPopulacija: 2,7 miliona\nGlavni izvozni artikli: Koncentrat bakra, kašmir, tekstil, krzno\nPopulacija: 15,7 miliona\nGlavni izvozni artikli: Nafta, uranijum, crni i obojeni metali, mašine, hemikalije, žitarice, vuna, meso, ugalj\nPopulacija: 4,2 miliona\nGlavni izvozni artikli: Metalni otpaci,\nDok sam pregledao naslove, plaža, vodka i hrana se hladila negde na poluostrvu Abseron. Bilo je vreme da krenemo i prekinuo sam razgledanje. Sledećeg jutra smo, isparavanju od vodke bili zauzeti otkopavanjem točkova našeg autobusa iz peska plaže Kaspijskog mora.\nBio sam, doduše, malo razočaran, jer nisam imao vremena da proverim najnovije vesti o francuskim koferima punim novca. Osećao sam da, ukoliko bi ikada postojala tema „korupcija i putovanja“ ovo bila prava sažeta verzija. Dok sam igrao kriket sa Grifom na palubi oronulog trajekta koji je plovio Kaspijskim morem, pokušavao sam da zamislim Žaka Širaka i premijera Dominika de Vilpena kako primaju sada ozloglašenog Buržija (a.k.a. nosača novca) u Jelisejskoj palati u Parizu. On je tek izašao iz aviona doletevši sa Obale Slonovače, Demokratske Republike Kongo ili Libije, i ulazi u predsednikovu kancelariju. Umoran je i znojav, bez daha jer je žureći nosio dva ogromna kofera po dugim hodnicima. Širak ga je pozdravio širokim osmehom, sipao mu piće i ponudio mu da sedne. De Vilpen je izvadio cigaru i drugarski ga potapšao po leđima. Otvorili su kofere i počeli da broje. Telefon zvoni, Žak podiže slušalicu. „Loran (Gbagbo, predsednik Obale Slonovače)! Šta ima? Da, samo što smo počeli da brojimo. Naravno. Moram da žurim… Volim te! Hmm. Ne, ja tebe volim više. Ne, ja. Ok. Poljubac, ćao, ćao!“ Tri sata kasnije, tri čoveka su završila sa brojanjem i pakuju novac u prazne Cardin, Versace i Prada kutije od cipela, koje je Bernadet, Žakova supruga, prošle nedelje brižljivo gomilala u ćošku po dolasku sa šoping ture. „Nemojte da ih bacate, mi recikliramo,“ rekla bi služavki svaki put kada bi ona pokušala da rasčisti.\nU jednom trenutku, vojnik je dao predlog ostatku mog tima i rekao, „vaš drug, vaša drugarica, vaš brat, vaša sestra? Uzbekistan. Vi? Turkmenbaši.“ Uz to, oko sedam ljudi je počelo da se smeje.\nNastavljalo se moje sanjarenje. Sledećeg jutra, bezbedno smo uplovili u luku Turkmenbaši, izašli sa trajekta sa rancima, setom za kriket, bez kofera i spremni da se suočimo sa prelaskom u Turkmenistan, koji zauzima 172. od 178. mesta na indeksu korupcije. Grif se nije dobro proveo.\nGrif: Fantomski pečat\nIako je to bila birokratska noćna mora (11 sati, 12 inostranih dokumenata, 24 pečata i devet potpisa), samo 5 dolara je plaćeno za mito i proces ulaska je bio relativno pravičan. Međutim, po odlasku iz Turkmenistana četiri dana kasnije, rečeno mi je da mi nedostaje pečat. Nemoguće. Nakon tako mučnog procesa u kome je izgledalo da svaki mogući papir ima pečat, kako jedan može da nedostaje? Carinski službenik nije govorio engleski, pa je pokazao na jedini deo bez pečata na stranici, načinio pokret pečatiranja i slegnuo ramenima. Kao odgovor sam pokazao prstom ka njemu, ponovio isti pokret pečatiranja i uperio prstom u papir. Ovo se nastavilo oko pet minuta, sve dok nije uzeo mapu kako bi pokazao da moram da odem na mesto ulaska kako bih dobio pečat. Bez obzira što je to bila 18-časovna vožnja u oba smera i što je moja viza isticala naredne večeri, bio sam ubeđen da se ništa neće postići vožnjom nazad. Ukoliko nisam mogao da dobijem ovaj fantomski pečat kada sam zaista uvozio auto, kako ću sada to moći retroaktivno da postignem? Kako bi se situacija dalje zakomplikovala, pet članova mog tima su završili postupak i bili na putu ka granici Uzbekistana. U jednom trenutku, vojnik je dao predlog ostatku mog tima i rekao, „vaš drug, vaša drugarica, vaš brat, vaša sestra? Uzbekistan. Vi? Turkmenbaši.“ Uz to, oko sedam ljudi je počelo da se smeje.\nPreko vojnika-kao-prevodioca, ispričana mi je dirljiva priča da, ako ja ne odem nazad po pečat u Turkmenbaši, jadni carinik će morati da ide čak tamo kako bi zatvorio krug papirologije. On nema toliko vremena, i čak sada, kad cene goriva rastu, on ima milosti u srcu da to uradi zbog nas, ali to ima cenu. Aha! Prihvatio sam. Čak i kada graničari ne govore engleski, svi govore u dolarima. Robin i ja smo ranije razgovarali o ovom i složili se da je 70 dolara dovoljan iznos koji neće uvrediti carinika, ali i nije toliko visok da bi uticao na naš budžet za putovanje. Carinik je prihvatio ovu ponudu i uputio me da se pridružim svom timu na putu. Kada sam odlazio, video sam ga kako pečatira stranicu i zavodi papirologiju, stavljajući papir među druge završene formulare. Nisam mogao da se suzdržim da se ne nasmejem.\nRobin: O sumnjivim trgovinama francuskog oružja\nU međuvremenu u Francuskoj, mediji su vadili još skandala vladajuće klase. Buržijeve misije, kako se ispostavilo, nisu bile samo nošenje novca u Francusku. Taj novac je zapravo potekao od francuskih trgovaca oružjem (većinom od Serža Dasoa, koji je izabrana figura vladajuće konzervativne stranke i vlasnik novina Le Figaro, jednog od tri glavna francuska nacionalna lista) koji su podmićivali afričke diktatore kako bi dobili ugovore. Kako je to oružje uglavnom služilo za nasilnu političku represiju ili paljbu na francuske snage kad god bi pokušali da podstiču primirje, podmićivanje je bilo potrebno i za granu francuskih izvršnih ljudi, kako oni ne bi stavili veto na prodaju. Burži je, prema tome, leteo iz Pariza sa milionima, dostavljao ih u Kinšasu, Jamusukro, ili negde drugde i zatim leteo nazad sa jednim, dva ili pet i dostavljao ih u Jelisejsku palatu.\nŠto sam dublje istraživao temu, otkrio sam da je ovo uobičajena praksa. Ista šema je upotrebljena i za trgovinu oružjem u Pakistanu. Sa malom razlikom u tome da je u jednoj od transakcija jedan od lokalnih posrednika bio ostavljen „kratkih rukava“. Sećate se napada u Karačiju, na autobus francuskih inženjera koji su radili na podmornici? Trinaest ljudi je poginulo. Ispostavilo se da je to bila osveta lokalnih posrednika koji su bili uskraćeni za uobičajeni kofer. Takođe se ispostavilo da je novac od te transakcije dat direkno u budžet za kampanju predsedničkog kandidata desnog krila Edvarda Baladura. Pogodite ko je bio zadužen za finansiranje njegove kampanje? Nikola Sarkozi. Ups.\nGrif: Žudnja za Black & Decker-om\nImeđu Uzbekistana, 172/178, i Rusije, 154/178 prema indeksu korupcije, mi smo bili žrtve najmanje 25 policijskih kontrola. Reakcije su varirale. Neki policajci su nas zaustavljali kako bi nas podržali; drugi su insistirali na ogromnoj količini papirologije i izvršavanju čudnih vežbi, za čije ishode nisam siguran kakvi bi trebalo da budu: udaranje guma kako bi se proverio pritisak, pregledanje fotografija sa poslednje žurke na kojoj smo bili, i tako popularno pisanje u potpunosti nasumičnih informacija u veliku knjigu punu, potpuno opet nasumičnih ličnih informacija drugih ljudi. Pri jednoj takvoj ruskoj proveri, Kejt je odvedena u kabinu u kojoj su joj pokazali osam fotografija našeg autobusa zabeleženih na različitim delovima autoputa tokom čitavog dana. Uspeli smo da pređemo kroz obe zemlje bez podmićivanja, ali smo čuli da su one bile najteže za mnoge timove, nakon čega smo se uputili u Mongoliju 116/178 na listi indeksa korupcije.\nPopulacija: 1,8 miliona\nPrirodni resursi: Ugalj, olovo, cink, hrom, srebro\nPopulacija: 7,1 miliona\nGavni izvozni artikli: Garderoba, hrana, žive životinje, mašine i transportna oprema\nGlavni izvozni proizvodi: Aluminijum\nPopulacija: 3,8 miliona\nGlavni izvozni artikli: Drvo i appir, metali\nOva priča ne predstavlja korupciju u najtradicionalnijem obliku, ali se sigurno kvalifikuje za ključni prikaz transakcije u kojoj je državni službenik trgovao državnom svojinom radi sopstvene koristi. Oklevao sam da dodam da je ovaj slučaj, takođe, netradicionalan jer je čitava transakcija bila moja ideja. Dok su tražili po autobusu marihuanu i kokain, granični službenik Mongolije razvio je jaku povezanost sa našom Black & Decker električnom bušilicom. Nakon što je pogledao preko ramena, počeo je da vadi svoj novčanik i da mi nudi novac za bušilicu. Nisam bio zainteresovan da prodam ono što je predstavljalo veoma važan alat za oko 10 dolara, kada smo i dalje imali 1.600 kilometara puta teške vožnje pred nama. Uporan, policajac je nastavio da vadi sve više i više novca. Tada mi je ideja pala na pamet. Još od Gruzije, naš tim je bio opsednut kapama u obliku tiganja koji su nosili vojnici, policajci i čuvari u svim bivšim sovjetskim državama. Mislio sam da mi je to možda poslednja šansa da nabavim jednu. Ona se svakako uklapa u računicu. Prelepo kobaltno platno sa sjajnim teget obodom i elegantnim zlatnim vezom. Ukras na prednjoj strani u obliku zlatnika bio je Sojombo, simbol sveprisutan u Mongoliji. Kapa je sigurno imala prečnik najmanje 35 centimetara. Drugim rečima, bila je savršena, i želeo sam je.\nPokazao sam ka njegovoj kapi, i on se smejao i odmahivao glavom. Nastavio je da vadi još novca iz svog novčanika. U ovom trenutku, mislio sam da zaista imam šansu. Tražio sam po autobusu i došao ne samo sa punjačem za bušilicu, već i originalnom kutijom. Bio je impresioniran. Opušteno je skinuo kapu sa glave i gurnuo je pod moj džemper. Već sam stavio bušilicu u njenu kutiju i sve to u plastičnu kesu. Rukovali smo se i on je nestao. Kada smo nekoliko sati kasnije napuštali granicu, pogledao sam u retrovizor i video deset vojnika kako napuštaju glavnu zgradu. Na sredini gužve, video sam da jedan ne nosi kapu.\nPopulacija: 11,2 miliona\nGlavni izvozni artikli: Tekstil i garderoba, hrana, naftni derivati\nPopulacija: 2 miliona\nGlavni izvozni artikli: Garderoba, gvožđe, čelik\nPopulacija: 4,4 miliona\nGlavni izvozni artikli: Mašine i transportna oprema, garderoba, hemikalije\nPopulacija: 5,4 miliona\nGlavni izvozni artikli: Industrijski proizvodi, mašine i transortna oprema\nRobin: Posmatranje pohlepe u korupciji Zapada\nGledajući unazad na zapadnjačku korupciju koju smo opušteno posmatrali izdaleka, morali smo da postavimo pitanje: Da li korupcija prožima sve sfere društva? Jedna velika razlika između korupcije na putovanju i korupcije kod kuće je ta da je prva u velikoj meri podstaknuta siromaštvom, dok je druga rezultat čiste pohlepe. Srećom, često se nalazimo u milosti dobrih ljudi koji, uprkos tome što su na poziciji na kojoj imaju potpunu moć, ipak nam dozvoljavaju da prođemo bez podmićivanja. Slično tome, postoji veliki broj ljudi na Zapadu koji će pre biti pohlepni nego obezbediti dobro upravljanje. Na kraju, zaključili smo da se korupcija na svetu prikazuje u različitim formama, sa jedinstvenim motivima i drugačijim nivoima efikasnosti i obima. Na sreću, korupcija nikad nije bila sveprisutna u bilo kom posebnom regionu, i češće su nam dopuštali da jednostavno nastavimo put.\nNa osnovu Indeksa Percepcije Korupcije iz 2010. godine Transparency International-a, interesantno je uvideti da od 25 država kroz koje smo vozili, pet država u kojima smo doživeli probleme jesu prva, druga, četvrta, peta, i šesta najkorumpiranija država, od njih mnogo. Nismo imali nikakve prave probleme u Kirgistanu, koji je 164-ti na listi iz 2010. godine, na poziciji odmah ispred Turkmenistana i Uzbekistana (172) na našoj listi. Samo su Irak, Avganistan, Burma i Somalija rangirane kao korumpiranije od ovih centralnoazijskih država. Idući dalje listom od Rusije (154), Azerbejdžana (134) i Mongolije (116), sledeće najkorumpiranije države kroz koje smo vozili su Kosovo (110), Kazahstan (105), Bosna i Hercegovina (91), Srbija i Grčka (78). Srećni smo što možemo da izjavimo da nismo iskusili korupciju iz prve ruke u ovim državama.\nOno na šta ukazuje ova, skoro savršena korelacija, za nas predstavlja efikasnost u kojoj korupcija može da ide od državnog nivoa do graničara. Indeks Transparency International-a je baziran na ispitivanjima koja beleže korupciju visokog nivoa, kao što su prevare u javnim nabavkama i pronevere. Podmićivanje javnih službenika je metrički upotrebljeno, ali je inherentno teže meriti ih, zbog nedokumentovane i nasumične prirode. Ipak, naša iskustva, iako su suviše mala da bi mogla da predstavljaju bilo koju vrstu naučnog uzorka, ukazuju da kako idu uprave tako idu i javni službenici. Korupcija nije masovan pokret koji počinje od graničara i kreće se. Zapravo, to je mentalitet koji se prenosi na niži rang i najviše se oseća u zemljama sa korumpiranim vođama. Prema tome, ključ za rešavanje glavobolja za naredne učesnike Mongolskog Relija neće biti postizanje smenjivanja pokvarenih službenika na koje smo naišli, već postavljanje Vlade koja se zalaže protiv korupcije. Ovo, plašim se, nije lak zadatak. Možda ćete u međuvremenu, ipak, uspeti da nabavite odličnu kapu.\nKorupcija u brojkama (Izvor: Indeks percpecije korupcije Transparency International-a za 2010. godinu)


Institut za fiziku u Beogradu postao je prvi institut od nacionalnog značaja za Republiku Srbiju. Time je Srbija, po ugledu na najrazvijenije države koje odavno prepoznaju koncept nacionalnog instututa, dobila novu vrstu istraživačke ustanove gde se obavljaju prioritetna, vrhunska istraživanja i koncentrišu istraživački napori koji mogu da odgovore na ključne društvene izazove.\nInstitut za fiziku,\nZENICA - U sjedištu kompanije ArcelorMittal potpisan je ugovor o finansiranju i realizaciji naučno-istraživačkog projekta "Osvajanje proizvodnje i kategorizacija kamene vune na bazi supstitucije prirodnih sirovina s visokopećnom troskom".\nArcelorMittal projekat\tkamena vuna\nPovršinu Zemlje prosječno godišnje protrese 15 snažnih zemljotresa, magnitude sedam stepeni po Rihterovoj skali i snažnijih. Povremeno se, međutim, bilježe i intenzivnija razdoblja, kad se godišnje izbroji i po 30-ak takvih zemljotresa.\nplaneta,\tzemlja,\tzemljotresi,\nNOVI SAD - Poslovni sajam „Nauka za privredu” biće otvoren danas u Kongresnom centru „Master” Novosadskog sajma u 11 časova, a na prvoj sajamskoj manifestaciji iz oblasti nauke, organizovanoj na inicijativu Pokrajinske vlade kao korak ka čvršćem povezivanju nauke i privrede, predstaviće se 23 izlagača.\nsajam\tprivreda\tNovi Sad


“Treći talas u toku- primeniti mere” - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto “Treći talas u toku- primeniti mere”\n“Treći talas u toku- primeniti mere”\nČlan Kriznog štaba epidemiolog Branislav Tiodorović kaže da je treći talas epidemije u toku i da to potvrđuje povećanje broja obolelih.\nOn navodi da se sve mora uraditi da se u velikim kolektivima ne raširi infekcija.\nTiodorović je za RTS rekao da treba pojačati pažnju i pritisak prema građanima u smislu boljeg i konkretnijeg obaveštavanja, a onda i primeniti mere koje se predvidene zakonom.\n“Mislim da ovog trenutka moramo biti svesni – treći talas je u toku. Ne da ga očekujemo, nego je on vec krenuo i time šta se sve oko nas dešava vidimo da taj broj pozitivnih i obolelih raste, pa čak nažalost i umrlih. I kod nas imamo pojavu povecanja koju smo predvideli da ce se desiti u prvoj polovini oktobra”, rekao je Tiodorović.\nUkazao je da su mislili da ce na povecanje da uticu pre svega studenti i pocetak školske godine na fakultetima, kao i srednjoškolci jer se mora više raditi sa njima.\n“Moram veci da i veliki kolektivi, kao na primer ”Jura”, već pocinju da pokazuju odredene karakteristike ponovnog pojavljivanja bolesti. To su veliki kolektivi gde rade mladi radnici koji poticu iz porodica sa više generacija i to vec pokazuje svoje pocetke infekcije i tu moramo preduzeti mnogo više mera i moramo svi da uradimo mnogo da se u velikim kolektivima ne raširi infekcija”, naglasio je Tiodorović.\nNa pitanje ima li problema u kontrolisanju primene mera, Tiodorovic kaže da to ne bi uopštavao, jer prema informacijama koje dobijaju utisak je da je u najvecim gradovima, prvenstveno Beogradu, taj problem veoma prisutan.\nKaže da je problem ponašanje jednog dela stanovništa, kao i da se ne može reći za sve, jer veliki deo primenjuje mere, kao i da je važan nadzor nad sprovodenjem mera.\nOn napominje da u Nišu poslednje dve veceri skoro da nikoga nije bilo u kafićima posle 23 sata, cak ni na ulici.\n“Treba da budemo svesni da ce oktobar biti mesec koji karakteriše miholjsko leto. Biće ovo zahlađenje koje pogoduje virusu. Jutra ovakva sa 7 do 10 stepeni, sa kišom koja ce biti narednih dana, sada ce tu biti i povecane vlažnosti i to je vrlo pogodno za širenje virusa, jer ce ljudi više morati da borave u zatvorenom prostoru, a i virusu to više odgovora”, rekao je Tidorović.\nKada je reč o proslavama, profesor kaže da moramo da budemo svesni da se neke privatne proslave moraju odvijati, kao i da moramo da živimo sa virusom, ali da se štitimo i da primenjujemo sve mere i da čuvamo svoje zdravlje.\nNaveo je primer slava koje predstoje i za koje kaže da treba da se organizuju, ali uz poštovanje svih mera.\n“Mene zabrinjava to što se na splavovima i nekim kaficima organizuju žurke gde dolaze neke pevačice i pevači, ja verujem da je njima potrebno da se promovišu da se vide i da se cuju, ali sve se to može oragnizovati u ustanovama kulture, sa muzickim svecanostima koje ce ispunjavati sve uslove, a na takvim žurkama dolazi do veceg broja zaražavanja mladih”, istakao je Tiodorović.\nUkazao je da to potvrduje i starosna struktura obolelih, gde su najdominatniji oni od 20 do 40 godina.\nPrethodni tekstNema gužvi u saobraćaju\nSledeći tekst“Mladima bespovratno 15.000 evra”; DFC-u predložena tri važna projekta


UPLAĆENA 1,82 MILIONA KM IZ PROGRAMA SOCIJALNOG ZBRINJAVANJA RADNIKA - Glas Zvornika\nUPLAĆENA 1,82 MILIONA KM IZ PROGRAMA SOCIJALNOG ZBRINJAVANJA RADNIKA\nBIJELJINA – Fond za penzijsko i indalidsko osiguranje /PIO/ Republike Srpske uplatio je 1,82 miliona KM iz Programa socijalnog zbrinjavanja radnika u ovoj godini.\nSredstva u ukupnom iznosu od 1.820.107 KM su odobrena i isplaćena na osnovu odluke Vlade Republike Srpske, saopšteno je iz Fonda PIO.\nOd ukupne sume koja se raspoređuje Fondu PIO za uplatu doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje, 278.544 KM je za 33 radnika iz 22 preduzeća koji su se prijavili na javni poziv Fonda od 1. septembra do 31. oktobra, koji uplatom navedenih sredstava stiču uslove za starosnu penziju.\nPreostali dio od 1.541.562 KM se raspoređuje za uplatu doprinosa za sve\nradnike zaposlene u preduzećima – “Fusol” iz Nevesinja /151 radnik/, “Sana trgovina” iz Novog Grada /56 radnika/, “Žitopromet” iz Prijedora /185 radnika/, “Alpos” tvornica cijevi iz Prnjavora /105 radnika/, “Hidrogradnja” sa Pala /75 radnika/.\nIde i ka radicima u “Energoinvestu” MDP Institut za osiguranje kvaliteta Istočno Sarajevo iz Istočnog Novog Sarajeva /10 radnika/, Tržni centar Istočno Sarajevo iz Istočnog Novog Sarajeva /šest radnika/, “Romasok” sa Sokoca /52 radnika/, “Kozaraturist” iz Prijedora /38 radnika/ i Rudnik nemetala “Stanari” iz Stanara /dva radnika/.\nTime su potpuno izmirene obaveze za sve radnike u navedenim preduzećima.\nRadnici kojima su uplaćena sredstava čime ispunjavaju uslove za penziju, mogu odmah da podnesu zahtjev za ostvarivanje prava na starosnu penziju u nadležnoj poslovnici Fonda.


Šta znači + u LGBTIQA+ - LGBTI.ba\nFoto: Sharon McCutcheon; Pexels\nTermin “LGBTQ+” ima za cilj da obuhvati što više grupa ljudi. Međutim, načini na koje opisujemo kaleidoskop seksualne i rodne orijentacije uvijek se mijenjaju i razvijaju. LGBTQ+ označava lezbejke, gej muškarce, biseksualce_ke, transrodne osobe, queer, questioning i “plus”, što predstavlja druge identitete u spektru. To je općeprihvaćen i inkluzivan način upućivanja na čitavu kvir zajednicu, koja se može grupirati po zajedničkoj odrednici: činjenici da se ne identificiraju kao strejt ili cisrodne osobe. Slovo “Q” i njegovo značenje za kvir je evoluiralo tokom godina. Ono što se nekada koristilo kao pogrdna riječ, sada prihvaćaju mlađe generacije kao svoje.\nSeksualna revolucija 1960-ih iznjedrila je tok misli koje su insistirale da oni koji se identifikuju kao nestrejt treba da imaju svoj termin. Rezultat toga bio je termin homoseksualac, koji je pozitivno usvojen u zajednici 1970-ih. Bio je uparen sa terminom “lezbejka” i dva rodna termina postala su norma. Međutim, zbog ograničenog karakter, termin LGBT se javlja kasnih 1980-ih, kada su se grupe aktivista okupile i borile za inkluzivni opis svih onih koji su se nisu poistovjećivali sa strejt identitetom. Tokom 1990-ih, termin je općeprihvaćen od strane same zajednice, ali šireg društva. Vremenom, unutar zajednice se javila potreba za proširivanje izraza da bude inkluzivnija. Nekima se LGBT više nije činila reprezentativnim za jednu zajednicu, s ljudima koji se identificiraju kao identiteti koji se ne mogu definirati unutar LGBT kalupa. Ova ideja je dovela do termina LGBTQ+, koja uključuje one koji preispituju svoj identitet, kao i ‘plus’ za niz drugih identiteta.\nU “plus” uključujemo čitav spektar identiteta, uključujući (ali ne ograničavajući se na) slijedeće:\nQueer / kvir – Oni koji se ne identifikuju kao heteroseksualni ili cisrodni, bez korištenja nekog određenog termina\nQuestioning / osobe koje ispituju svoju seksualnost– osobe koji preispituju svoj rodni, spolni, seksualni identitet, seksualnu orijentaciju ili sve od navedenog\nInterspolne osobe – osobe sa varijacija u spolnim karakteristikama koje uključuju hromozome, spolne žlijezde ili genitalije koje ne dozvoljavaju nekome da se identificira ni kao žensko ni kao muško, ali i osobe koje, bez obzira na fizičke spolne karakteristike se ne poistovjećuju sa muškim ili ženskim spolom\nAseksualnost – Osoba kojoj nedostaje seksualna privlačnost ili je u manjem nivou zainteresirana za seksualnu aktivnost\nPanseksualnost / omniseksualnost, – osoba čija fizička i romantična privlačnost ne ovisi od spola ili rodnog identiteta\nAgender / bezrodni – osobe se ne positovjećuju ni sa jednim polom\nGender Queer / gender fluid – Termin za identitete koji nisu isključivo muški ili ženski. Njihov rodni identitet je fluidna, dakle može varirati\nBigender – osoba koja se kreće između poistovjećivanja sa ženskim i muškim identitetom i ponašanjem\nRodna varijanta / rodna nekonformnost – osoba koja izražava ponašanje koje ne odgovara ni ženskim ni muškim rodnim društvenim normama\nPangender – Oni koji osjećaju da se poistovjećuju sa svim spolovima\nMKM, ŽKŽ (muškarci koji vole muškarce, žene koje vole žene) – širi opis osoba koje stupaju u seksualne ili romantične odnose sa istim spolom, bez definisanja seksualne orijentacije te osobe\nBez obzira na mnogobrojne nazive, termine, oznake i druga imena koje se koriste za označavanje seksualnih i rodnih manjina, svaka je validna i prihvaćena i ka tome težimo. Ne postoji pogrešan način da sebe i svoje identitete opišete. Ljubav je ljubav, vi ste vi, i kako god da se identificirate je sasvim okej. To čini našu zajednicu lijepom, šarenom i raznolikom.\n”Nelagoda večeri”: Kazna Božija, ili gorka slučajnost?


Play Station 5 ima probleme s kontrolerom! - Sony se suočava s tužbom! | Bajtbox\nSredinom prošle godine kompanija Sony predstavila je dugo očekivanu Play Station 5 igraću konzolu. Sony je nedavno izvijestio o izuzetno dobroj prodaji Play Stationa 5 za novogodišnje praznike, no sada se japanski tehnološki gigant suočava s problemom, a on se konkretno tiče novog DualSense kontrolera.\nNaime, Sony se suočava s kolektivnom tužbom, nakon što su brojni korisnici izvijestili o problemima koje su imali sa PS5 DualSense kontrolerom. Kako navodi Android Headlines, dosta korisnika PS5 DualSense kontrolera susrela se s problemima prilikom korištenja ovog kontrolera, a on je uzrokovao nekontrolisane pokrete, odnosno pokrete koje sam korisnik nije htio, te pomjeranje uglova kamere bez ikakvog naloga korisnika.\nPrva izvješća koja se odnose na potencijalnu tužbu korisnika protiv Sonya povodom ovog problema pojavila su se još prošle sedmice. Tada je jedna advokatska kancelarija prikupljala informacije od korisnika koji su imali ove probleme, a sada ovi korisnici kreću u kolektivnu tužbu protiv japanske kompanije.\nSami cilj tužbe jeste da kompanija Sony korisnicima koji su imali navedene probleme ponudi besplatnu zamjenu DualSense kontrolera. S druge strane, to ne znači da će oni koji su kupili Play Station 5 s kontrolerom i novim DualSense kontroler dobiti drugi besplatno, već će to pravo imati samo oni korisnici koji će biti dio kolektivne tužbe. Naravno, ako sama tužba uspije.\nTakođer, advokatska kancelarija koja stoji iza pogođenih potrošača, tražit će nadoknadu štete onim korisnicima koji su već kupili drugi kontroler.\nInače, sami DualSense kontroler predstavljen je još u četvrtom mjesecu prošle godine, a on donosi nekoliko velikih promjena, kako izvana, tako i u unutrašnjosti. Detalje o njemu čitajte OVDJE.\nPOCO ima novi logo i maskotu! Kako se vama čini?\nIma to i na ovima sa cetvorke!\nTaj problem ima Nintendo switch yoi con tj. analog drift.


Državne srednje škole u Francuskoj | Egida international\nHome / Francuska / Srednje škole / Državne srednje škole u Francuskoj\nKulturna razmena u Francuskoj\nProgram kulturne razmene u Francuskoj namenjen je učenicima koji žele da nauče ili usavrše francuski jezik i da upoznaju način života i kulturu ljudi u Francuskoj. Program je koncipiran tako da učenik pola godine ili godinu dana živi u porodici koja mu je domaćin, dok pohađa lokalnu državnu srednju školu i usavršava jezik.\nŠkolovanje u Francuskoj je podeljeno na tri dela. Obavezno je pohađanje osnovne škole (Enseignement Primaire) za decu od 6 do 11 godina i niže srednje škole (Enseignement Secondaire). Školska godina počinje u septembru, završava se u junu i podeljena je na tri dela. Svakih sedam nedelja učenici imaju raspust od dve nedelje. Francuska srednja škola (le Lycée) traje tri godine. Na prvoj godini (la première), uče se opšti predmeti: francuski, matematika, istorija, geografija, prirodne nauke i fizičko vaspitanje, uz nekoliko opcionih predmeta. Druge (la seconde) i treće godine (la terminale) pohađaju se specijalizovaniji predmeti (književnost, društvene ili prirodne nauke), što vodi do polaganja čuvenog završnog ispita Le Baccalauréat. Nastava počinje oko 8:00h i vrlo često traje i do 18:00h, sa dvočasovnom pauzom za ručak. Francuski obrazovni sistem je vrlo okrenut strukturalnom učenju, sa naglaskom na tradicionalne načine podučavanja osmišljene da omoguće učeniku da dostigne određeni standard i položi završne ispite. Smatra se jednim od težih obrazovnih sistema u svetu, ali je vrlo dobro organizovan i krajnji cilj je da učenike osposobi za dalje školovanje i život, kao da im pomogne u razvijanju kritičkog mišljenja.\nIako se porodice domaćini mogu nalaziti u bilo kom delu Francuske, većina ih je locirana u okolini Pariza, Lila, Liona ili Bordoa. Francuzi su vrlo ponosni na svoju kulturu i tradiciju koju žele da podele sa drugima. Članovi porodice su vrlo bliski, reč starijeg se poštuje, a od omladine se očekuje da slušaju i pomažu u svim poslovima. U većini porodica oba roditelja rade, tako da se od dece očekuje da izvršavaju svoje dnevne obaveze, kako lične tako i kućne. Porodicama će biti zadovoljstvo da novog člana upoznaju sa svojom tradicijom, kulturom, hranom, jezikom.\nTip škola: mešovite škole (dečaci i devojčice);\nStarosna struktura: 15-18 godina prilikom prijave na program razmene;\nNastavni program: gimnazija – jedno polugodište, cela školska godina ili kratak boravak od 1, 2 ili 3 meseca.\nCena programa: 6.700 € za celu školsku godinu, 6.000 € za polugodište. Cena uključuje nastavu u državnoj srednjoj školi, smeštaj i obroke u porodici.\nDodatni troškovi: obavezne registracije i depoziti, prijava 8.400 rsd, pripremni kurs, knjige i nastavni materijal, ručak u školi, osiguranje, ekskurzije, izleti, avio karte, transferi, viza…\nPohađa se 1 ili 2 polugodišta, takođe postoji mogućnost kraćeg boravka od 1, 2 ili 3 meseca;\nPotrebno znanje francuskog jezika za ovaj program (minimum dve godine učenja);\nPripremni jednonedeljni kurs u Parizu (opciono);\nUslovi za upis internacionalnih učenika je minimalno srednje ili više-srednje znanje engleskog jezika i minimum dobar uspeh u školi. Obavezno predznanje francuskog jezika: minimum dve godine prethodnog učenja jezika. Prijava na program je najkasnije do 10.04.2018.\nPreporučuje se rana prijava na program, budući da se mesta na programu brzo popunjavaju.\nNAPOMENA: Program kulturne razmene je prvenstveno namenjen upoznavanju učenika sa lokalnom kulturom i jezikom. Polaznici nemaju mogućnost izbora lokacije, porodice ili škole.


JELAŠIĆ: Gubici osam banaka ne prijeti stabilnosti\n08.09.2007. / 14:28\nNOVI SAD, Guverner Narodne banke Srbije (NBS) Radovan Jelašić tvrdi da gubici koje je iskazalo osam banaka ne ugrožavaju stabilnost finansijskog sektora države, jer je ukupan bankarski profit, kako je rekao, izuzetno povoljan.\n“Za prvih šest meseci ove godine bankarski sektor u Srbiji ostvario je ukupan profit od 13 milijardi dinara, što je gotovo ravno tom profitu za celu prošlu godinu, koji je bio oko 16 milijardi dinara. Kad se tome doda da je nivo dokapitalizacije banaka bio na zavidnom nivou – razloga za brigu nema” – rekao je Jelašić novinarima u Novom Sadu.\nOn je dodao da su su gubici, koje je ostvarilo osam banaka za šest mjeseci ove godine, rezultat njihove agresivne poslovne politike.\n“Uglavnom su na gubitku one banke koje su krenule u agresivniju i bržu ekspanziju poslednjih meseci. Za nas u NBS najbitnija je obezbeđenost odgovarajućeg obima sopstvenih izvora za pokriće gubitaka banaka” – konstatovao je Radovan Jelašić.\nU Srbiji trenutno posluje 36 banaka, a gubitke za šest mjeseci ove godine iskazale su “A banka”, “Alfa banka”, “Kredi banka”, “Erste banka”, “Findomestik”, “Meridijan”, “Oportuniti” i “Pireus” banka.


Saopštenje povodom optužbi na račun uhapšenih drugova - Anarkismo\nBalkans Region | Repression / prisoners\nRecent articles by SK ASI-MUR\nServie, ASI verklaring voorgelezen tijdens een protest tegen de arrest... 0 comments\nAnarko-Sendikalist İnisiyatif'in gözaltındaki yoldaşlar... 0 comments\nStatement read during a protest against the arrests and charges 0 comments\nRecent Articles about Balkans Region Repression / prisoners\nbalkans region | repression / prisoners | press release Monday September 07, 2009 00:07 by SK ASI-MUR - Anarhosindikalistička inicijativa\nDana 4. 9. 2009. po odluci istražnog sudije Okružnog suda u Beogradu izrečen je tridesetodnevni pritvor uhapšenim članovima ASI-ja. Naši drugovi osumnjičeni su za delo međunarodnog terorizma.\nSindikalna konfederacija „Anarhosindikalistička inicijativa“ je za delo napada na grčku ambasadu i organizaciju koja je preuzela odgovornost za taj akt saznala iz medija.\nOvom prilikom još jednom podsećamo javnost da ovakvi metodi individualne političke borbe nisu metodi anarhosindikalizma, naprotiv — mi ispoljavamo svoje politčke stavove javno i svojim delovanjem težimo da omasovimo sidnikalni pokret i sve slobodarske i progresivne organizacije.\nŽeleći da se brutalno obračuna sa svojim oštrim kritičarima, država kroz svoje mehanizme represije deluje krajnje banalnom logikom te mapira kao jedine osumnjičene one koji su eksplicitno ispoljavali svoja slobodarska uverenja i zatvarajući ih okončava slučaj i daje lažnu sliku u javnosti o svojoj ekspeditivnosti.\nBeskrupulozni postupak organa režima očitava se od prvog koraka hapšenja, bespravnog pretresa stanova, zastrašivanja članova porodica, do izricanja ekstremne optužbe za međunarodni terorizam. Iako ne podržavamo metode rada famozne anarhističke grupe „Crni Ilija“ ne možemo da okarakterišemo ovaj događaj kao akt međunarodnog terorizma, jer terorizam po definiciji podrazumeva ugrožavanje života civila, dok u ovom slučaju nema povređenih i načinjena je samo simbolična materijalna šteta.\nJasno je da je ova farsa u produkciji države samo jedan od vidova zastraživanja svakoga ko odluči da ukaže na nepravdu i beznađe savremenog družtva.\nU vremenu opšte društvene bezosećajnosti, pojedinci posežu i za najneverovatnijim, čak i autodestruktivnim postupcima ne bi li probili medijsku blokadu i svoj slučaj stavili u centar pažnje — setimo se radnika koji odsecaju sopstvene prste ili na primer onog nesrećnog čoveka koji je pretio da će aktivirati bombu u Predsedništvu Srbije — dakle, pokušavajući da svoje probleme osvetle na širem društvenom planu.\nNe dozvolimo da nas ubede da se jedan simbolički akt solidarnosti, iako u zacelo pogrešnoj formi iskazan, kao i svaki drugi čin pobune obespravljenih tretira kao terorističko i antidruštveno delovanje.\nPokazujemo solidarnost sa uhapšenima i njihovim porodicama i tražimo istinu o ovom slučaju!\nPozivamo vas na protestno okupljanje u znak solidarnosti sa uhapšenim anarhosindikalistima koje će se održati sutra 06. 09. 2009. u 17h na Platou ispred Filozofskog fakulteta.\nSLOBODA ZA ANARHOSINDIKALISTE!


2021 Hainanska međunarodna izložba biorazgradive plastike i primene održana u međunarodnom kongresnom i izložbenom centru Hanan od 23. juna do 25. juna 2021. Razgradivi materijali su trend u međunarodnom okruženju. Mnoge zemlje zvanično imaju...\nod administratora 21-05-14\nDanas je ŠAMPION završio utovar 5 kontejnera po jakoj kiši. Ovaj projekat je prva PC linija za proizvodnju ravnih listova/krovnih ploča sa projektom saradnje sa tajlandskim kupcem nakon 5 linija za ekstruziju PET ploča. Ova linija za ekstruziju PC listova može proizvesti 4 različita ...\nod administratora 21-04-19\nDanas je poslednji dan Chinaplasa 2021. Ali mnogi ljudi su ipak došli da vide izložbu. Zbog uticaja COVID-19, većina stranih prijatelja nije u mogućnosti da poseti predstavu. Ovde smo da vam pokažemo izložbu. CHAMPION je proizvođač mašina za ekstruziju....\nod administratora 21-04-11\n34. Međunarodna izložba o industriji plastike i gume u Kini, Svetski izložbeni i kongresni centar Šenžen će se sastati sa vama. Zhejiang CHAMPION Plastic Machinery Co., Ltd. će prisustvovati izložbi od 13. aprila...\nod administratora 20-08-14\nFabrika od 20000+ kvadratnih metara, koja se nalazi na prelepoj obali grada TAIHU Lake CHANGXING. Do kraja septembra, CHAMPION je završio sve radove na selidbi i pokrenuo novu fabriku. Sa zadovoljstvom možemo da objavimo da je naziv naše kompanije promenjen u ZHEJIANG CHA...


Kina traži od umjetnika-disidenta da plati ogroman porez - Vijesti.me\nAi Vejvej je izjavio da ga je poreski biro u Pekingu danas obavijestio kako duguje više od 15 miliona juana (2,36 miliona dolara) i da taj iznos ima da uplati najkasnije za 10 dana. Nije navedeno šta će mu se desiti ako ne bude postupio po nalogu.\nPrema Aijevim riječima, slično obavještenje, samo na manju sumu, već mu je uručeno u junu.\nAi je rekao da neće ništa platiti dok mu policija ne vrati poslovne knjige koje je konfiskovala prilikom upada u njegovu dizajnersku firmu ove godine, i dok mu se ne dozvole sastanci sa bivšim administratorom i računovodjom u firmi.\n"Možemo da platimo, ali prvo treba da vidimo zašto. Ne možemo tek tako da predamo nekakvu sumu novca. To bi bilo neodgovorno prema cijeloj zemlji", rekao je Ai.\nVlasti u Pekingu nisu željele da komentarišu ovaj slučaj. Poreski biro nije odgovarao na telefonske pozive; biro za javnu bezbjednost nije odgovorio na pitanja poslata fasksom.\nAi je ove godine uhapšen i držan u pritvoru bez optužnice 81 dan, što je izazvalo proteste širom svijeta među umjetnicima, borcima za ljudska prava, političarima i liderima Zapada. Policija je takođe upala u Aijev studio i konfiskovala njegove poslovne knjige.\nČlanovi njegove porodice i pristalice tvrde da je Ai kažnjen zato što je javno govorio protiv komunističkog vođstva Kine i isticao socijalne probleme u zemlji. Prema njihovim riječima, tvrdnje vlasti o neplaćanju poreza samo su dimna zavjesa za prave razloge pritvaranja.\n"Poreske izvještaje treba da istražuje poreski biro a ne policija. Policija ne treba da me drži zatvorenog na nepoznatom mjestu 81 dan kako bi istraživala moje poreske obaveze", izjavio je danas Ai.\nPošto je u junu pušten iz pritvora, Ai je dobio obavještenje od poreskog biroa da treba da plati 12 miliona juana odnosno 1,85 milion dolara. Njegova firma se usprotivila, pa je zvanično obaviještena da nije plaćala korporativne poreze čitavu deceniju.\nAi, koji je svoje radove izlagao u Londonu, Njujorku i Berlinu, zaradio je od prodaje velike količine novca. Međutim, on smatra da kineske vlasti zloupotrebljavaju zakon da bi se razračunale s njim.\n"Ako hoćete da naudite jednoj osobi, da naudite meni, to je u redu. Ali, kada naudite zakonu, time ste naudili cijeloj zemlji i svima koji u njoj žive", ocijenio je Ai.


Danas počinju komercijalni letovi sa beogradskog aerodroma | 013 info\nTanjug/Dnevnik\tPon, 18/05/2020 - 10:23\nKompanija Viz er uspostavila je danas let od Londona do Beograda, što je prvi komercijalni putnički let na beogradskom aerodromu "Nikola Tesla" nakon obustavljanja letova 19. marta zbog krize izazvane pandemijom virusa kovid19, rečeno je Tanjugu na aerodromu.\nOstale linije Viz planira da obnovi početkom juna: od 1. juna očekuju se letovi iz Beograda za Basel (letovi tri puta nedeljno), Malme (četiri puta nedeljno), Stokholm (dva puta nedeljno), Memmingen (tri puta nedeljno), Ajdnhoven i Maltu (četiri puta nedeljno).\nsrbija Svet aerodrom


Poetsko veče u Gostoprimnici o opusu Ivana Potića | Za media\nNarednog četvrtka, 6. septembra, u Gostoprimnici će biti priređeno poetsko veče pod nazivom "Zlatni presek". O delima Ivana Potića govoriće autor i profesor srpskog jezika i pesnik Stevan D. Jovanović. Početak je u 19 sati.\nIvan Potić, rođen 24. maja 1972. godine u Zaječaru. Istoričar umetnosti, radi kao viši bibliotekar Istorijskog arhiva u Zaječaru. Objavio knjige priča „ Vratolomije“ (2003) „Matica Srpska“ Novi Sad, „To što je stvorilo čoveka“ (2005) IP „Filip Višnjić“, Beograd „Još jednom o nevidljivom“ (2007), Književno društvo Sv. Sava, Beograd, „Vilenjaci u živom blatu“ (2010), NKC, Niš, „Vesele priče o tugovanju“2013, CEKIT, Zaječar, „Kvadrat na crnom kvadratu“ (2015), Književno društvo Sv. Sava, Beograd, roman „Dnevnik neutešnog kosmonauta“ (2016), Studio Znak/Gramatik, Beograd. Objavio knjige poezije „Netačni odgovori na pogrešna pitanja“ (2009) „Vaša knjiga“, Beograd, „Bilo bi lepo da praznina ima oblik“ (2012), Narodna biblioteka „NJegoš“, Knjaževac, „Zlatni presek“: pesme o idealnim proporcijama završene mladosti, Studio Znak, Beograd 2018. Priređivač i prevodilac rok poezije Boba Dilana, knjige „Odgovor nošen vetrom“ (CEKIT, Zaječar 2017). Priče i poeziju objavljivao je u domaćoj i stranoj periodici. Predstavljao Srbiju na međunarodnom Festivalu kratke priče Kikinda short 02. Objavljen u zborniku Kikinda short 02, zborniku Treći Trg 03, u stranoj periodici (poljski Portret i Red 24/07), u „Pesničkom vozu“ (2010), antologiji pesnika jugoistočne Srbije, Vranjske knjige, Vranje, „Tajanstvenom putniku“ (2012), knjizi brzih priča pisaca iz južne Srbije, NKC, Niš i antologiji posvećenoj Milošu Crnjanskom „Putnik sa dalekog neba“ (2013), Laguna, Beograd, kao i u knjizi na albanskom jeziku „Iz Beograda s ljubavlju“(2011), Algoritam Media, Beograd. Knjiga „Još jednom o nevidljivom“ izašla je u Poljskoj kao e-book.\nU sali muzičke škole u Zaječaru sinoć je predstavljena zbirka pesama za decu "Filozofi u pižamama", autora Stevana D...Više