REX :: Saša Hrnjez – Ni levo ni desno, a kuda?! Revizionizmi i bezvizionizmi ‘trećeg puta’\nDa bismo shvatili ovaj inicijalni karakter fašizma potrebno je vratiti se samom početku, dakle u Italiju u godine neposredno posle Prvog svetskog rata. Rat se pokazao od velike koristi po italijansku industrijsku buržoaziju koja je iz njega izašla osnažena i sa visokim profitima. Na istoj strani su se našli i mnogi veleposednici kao i sloj poljoprivrednika koji se naglo obogatio u tim godinama. Sa druge strane mase radnika, seljaka i gradske sitne buržoazije tražile su korenite promene u društvu. Na prvim posleratnim izborima novembra 1919. sa 32% osvojenih glasova pobedu odnosi Socijalistička partija, a u parlament ulazi 156 socijalističkih poslanika. Radnički pokret jača, sve učestaliji su štrajkovi, protesti i okupacije fabrika što će kulminirati u takozvanom Biennio rosso (crvenom dvogodištu) 1919-1920. Vladajuća klasa, sa jedne strane osokoljena "ratnim uspesima", a sa druge strane ugrožena sve većim nezadovoljstvom u narodu kao i radničkim samoorganizovanjem, bila je odlučna u tome da zada smrtni udarac bilo kakvim revolucionarnim pomeranjima "od dole". Saveznika je našla u fašističkim redovima.\nVeć u prvim proglasima u kojima Benito Musolini najavljuje osnivanje nove političke formacije uočava se pokušaj pozicioniranja izvan postojećeg horizonta, predstavljajući se kao nešto radikalno novo, "ni levo ni desno". Drugim rečima, fašizam se od svojih najranijih koraka smešta u prostor koji možemo nazvati "prostor trećeg" kojim se želi prevazići politički binarizam levo-desno. Tako u proglasu koji poziva na osnivanje fašističke proto-organizacije Borbeni savezi (Fasci di combattimento) možemo čitati ove Musolijeve reči: "23. marta stvorićemo "antipartiju" odnosno nastaće Borbeni savezi koji će se postaviti nasuprot dve opasnosti: opasnost nazadnjaštva na desnici i destruktivna opasnost levice" (Popolo d'Italia, 9. mart 1919). Militantna želja da se ukinu tradicionalne političke strukture jasno je izražena terminom "antipartija" kojim se ne aludira samo na stranački oblik organizovanja političke volje nego na celokupan građanski parlamentarni sistem. Zato u nužnosti da se političko delovanje formuliše kao pokret i antipartija leži još jedan krajnji cilj: zadobiti "autentičnije" polje politike, van buržoaskih formi organizovanja, artikulišući postojeće socijalno nezadovoljstvo i krizu u smeru tzv. "trećeg puta": ni kapitalizam nisocijalizam.\nI zaista 23. marta na trgu San Sepolkro u Milanu u prostorijama koje je ustupio predsednik Saveza industrijalaca (inače finansijer Musolinijevog lista Popolo d'Italia) osnovana je nova organizacija najavljujući totalno prevrednovanje i revolucionisanje političkog života. Skup je okupio osim ratnih boraca mnoge sindikaliste, radikalne socijaliste, republikance, futuriste, avangardne umetnike i anarhiste. Pa tako futurista Marineti pred okupljenima drži govor protiv monarhije, papstva i parlamenta zahtevajući slobodnije i modernije oblike vlasti. Program sa San Sepolkra, prva ideološka formulacija Musolinijevih ideja, objavljen je na stranicama lista Popolo d'Italia odmah dan nakon osnivanja Borbenih saveza. Ono što je potrebno uočiti u tom programskom tekstu jeste ocrtavanje heterogenog subjekta-adresata kome se Musolinijeva ideologija obraća, ili bolje rečeno kojeg tek konstituiše kao ideološki subjekt. Prvo, on se obraća poginulim vojnicima u ratu, potom svim borcima i "sinovima Italije" koji su stali u odbranu otadžbine. Za njega su oni "najbolja Italija", ona koja je htela, izvojevala i dobila rat, i iz koje treba da nastane nova upravljačka klasa. Diskurs koji se time širi već je otvoreno otadžbinsko-nacionalistički ne krijući teritorijalne pretenzije i ode samom ratu. U istom programu iznose se zatim i anti-imperijalistički stavovi i osuda čak i eventualnog italijanskog imperijalizma koji bi išao na štetu drugih naroda. Tim povodom Musolini uvodi pojam "proleterske nacije" i upozorava da bi Društvo naroda moglo biti podvala "bogatih nacija protiv proleterskih nacija". Naposletku apeluje se na socijalističku levicu, odnosno na "kolege" iz Socijalističke partije koji su žigosani kao "neutralisti", a to su svi oni koji su bili protiv ulaska Italije u svetski rat i masovni pokolj. Zapravo, krajnji adresat Musolinijevog programa jeste proletarijat. Pritom se ciljevi ne kriju: "Želimo da budemo aktivna manjina, želimo da odvojimo zvaničnu Socijalističku partiju od proletarijata, ali ako buržoazija misli da će u nama naći gromobrane, vara se". Odvojiti partiju od proletarijata jeste dakle politički zahvat sa namerom da se levim snagama oduzme društvenu baza kako bi se zadobio pristanak radnih masa, tradicionalnih glasača socijalističke partije. Ovaj mehanizam shvatiće Gramši i pisati o tome: fašizam je preventivna revolucija vladajućih vlasničkih klasa koje u strahu od proleterske revolucije zahtevaju "obnovu" i "izgradnju". U ranim 20-tim godinama Gramši će u fašizmu videti prvenstveno organski izraz sitne buržoazije koja, kako bi se zaštitila i održala u situaciji velikih ekonomskih promena, u savezu sa agrarnim posednicima i finansijskim kapitalom bira vanparlamentarni put zaobilazeći institucije buržoaske države i militarizujući se (nasilničke terorističke akcije, skvadrizam i sl.): "Sitna buržoazija, čak i u ovom svom poslednjem političkom otelotvorenju fašizma definitivno se pokazala u svojoj pravoj prirodi sluškinje kapitalizma i zemljoposedništva, agent kontrarevolucije". Na neki način i sama logika "ni levo ni desno" kao i ideologija "nove sinteze" i "trećeg puta", s one strane i kapitalizma i socijalizma, koju će usvojiti fašistički pokret odgovara dvostrukom strahu i nepoverenju sitne buržoazije kako prema krupnom kapitalu tako i prema proletarijatu. Kasnije u Zatvorskim sveskama fašizam za Gramšija neće biti samo italijanski fenomen koji svoje korene ima u nedovršenosti nacionalnog ujedinjenja i Rizorđimenta (još jedna pasivna revolucija), nego i međunarodna istorijska faza, reakcija na organsku krizu kapitalizma u prelasku na masovno industrijsko društvo i novi način proizvodnje (amerikanizam i fordizam) koji zahteva novo prestrojavanje vladajućih slojeva tako da se stari odnosi moći i socijalna hijerarhija ne poremete. Fašistički korporativizam sa svojom idejom "klasne kolaboracije" umesto klasne borbe bio je upravo ona ekonomska "inovacija" koja je samo ojačala postojeće monopole. U svemu tome entitet "nacija" koji se uzima kao vrednost po sebi igra presudnu ulogu u homogenizaciji političkog polja i brisanja društvenog antagonizma: "Mi objavljujemo rat socijalizmu, ne zato što je socijalistički, nego zato što je suprotan naciji [...] zvanična italijanska socijalistička partija je bila izrazito reakcionarna, apsolutno konzervativna, i da je njena teza trijumfovala danas za nas ne bi bilo mogućnosti života u svetu". Mnogi fašistički aktivisti sa druge strane neće kriti svoje oduševljenje likom Lenjina i njegovom političkom rešenošću da se razračuna sa buržoaskom državom (naglasak je doduše uvek na buržoaziji, a manje na kapitalizmu) te će se i sam Musolini nazivati "Lenjinom sa druge obale". Međutim prenošenje "sovjetskog iskustva" i boljševičko rešenje za fašiste će biti upravo ono što valja izbeći po svaku cenu, jer je - kako čitamo gore - u suprotnosti sa duhom italijanske nacije. Rani fašizam dakle pokušava da se nametne kao autentično italijanska revolucija, izvorna avangarda koja će na talasu ratnih iskustava sa istom borbenošću obnoviti naciju i iznutra. Ne iznenađuje onda da je poslednja reč u Musolinijevom sanselpokrističkom programu upravo "avangarda": "Mi nismo statični, dinamični smo i želimo da zauzemo naše mesto koje uvek mora biti avangardno".\nOsim borbeno avangardnog duha fašističke vođe tog doba veličaju relativizam i antidogmatizam: "Mi ne verujemo u dogmatske programe, u onu vrstu čvrstih okvira koji bi trebalo da sadrže i žrtvuju promenljivu, nijansiranu i složenu stvarnost [...] Dopuštamo sebi taj luksuz da budemo aristokrate i demokrate, konzervativci i naprednjaci, reakcionari i revolucionari, legalisti i ilegalisti, u zavisnosti od okolnosti vremena mesta i okruženja, u jednoj reči ‘istorije' u kojoj smo prinuđeni da živimo i delujemo". Neka vrsta catch-allinkluzivnosti kojoj naginje logika pozicioniranja "ni-ni", "ni levo ni desno", ne može se tumačiti samo kao oportunizam. Biti "i reakcionar i revolucionar" je ono što Umberto Eko u svom tekstu o Ur-fašizmu naziva totalitarizam fuzzy, neka vrsta otvorene kontradiktorne kombinatorike različitih ideoloških elemenata u zatvoreni sistem; tom sistemu možemo dodavati ili oduzimati pojedinačne elemente, a da on ipak u celini ostane fašizam. Tako fašizmu možemo oduzeti imperijalizam, ili mu dodati antikapitalizam, no on i dalje ostaje neka forma fašizma. U tom specifičnom sinkretizmu zajedno mogu opstajati i tradicionalizam i modernizam, tehnološki racionalizam i misticizam, nacionalizam i kult Rima, crkva i laicizam, monarhija i republika, kapitalizam i socijalizam, zaštita privatne svojine i prava radnika itd. U svakom slučaju čitav fašistički sinkretizam mogao bi se označiti idejom "nove sinteze". Na koji način je ta sinteza u stvari iluzorno prevladavanje postojećeg, dakle sinteza koja se ne oslanja na antagonizam nego ga pacifikuje, neutralizira upravo kombinatorikom sa raznim opozitnim elementima, zanimljivo je teorijsko pitanje koje ćemo ostaviti po strani. Bilo bi pogrešno videti u fašizmu izraz puke konfuzije ili čak iracionalizma, kako se često misli i na šta nije imun ni pomenuti Ekov tekst. Ispod površine sinkretizma otkriva se zapravo dinamička logika vladajuće klase koja reaguje na krizu sopstvenog hegemonog legitimiteta u istorijskoj fazi prelaska na novi tip proizvodnje.\nNakon programa sa San Sepolkra juna meseca iste godine na stranicama Popolo d'Italia izlazi i Manifest nove fašističke organizacije koji u nekoliko crta artikuliše programske ciljeve. Manifest je najavljen kao "revolucionaran, antidogmatski i antidemagoški", "snažno inovativan". U osnovi njime se nastavlja ideologija "trećeg puta" kombinujući nacionalističke, socijalističke i republikansko-laičke elemente. Pa se tako zahteva opšte pravo glasa i puno pravo za žene da biraju i da budu birane, ukidanje Senata kao prevaziđene institucije, zatim donošenje zakona koji uvodi osmočasovni radni dan, uvođenje minimalne nadnice, participacija radnika u upravljanju fabrikama, obaveza zemljoposednika da obrađuju zemlju, u protivnom zemlja bi se predala seljačkim zadrugama, snažno oporezivanje kapitala koje ima oblik "parcijalne eksproprijacije" svih bogatstava, zaplena 85% ratnog profita itd.. Međutim, šta je problem sa ovim zahtevima i da li je skandalozno složiti se sa njima? Problem ne leži u pojedinačnim zahtevima koliko u samom okviru u kojem se smeštaju singularni ciljevi, odnosno u karakteru, možemo reći, glavnog označitelja koji struktuira ideološko polje svih zahteva. Taj označitelj može biti nacija odnosno otadžbina uzdignuta na nivo nečeg svetog, kao hipostazirani esencijalistički entitet koji neutrališe društvene sukobe i nejednakosti. Ovo centriranje nacije najbolje mogu ilustrovati reči Marinetija koji u svom tekstu iz 1919. pod naslovom S one strane komunizma piše: "otadžbina je vrhovni produžetak pojedinca, ili bolje rečeno, najveći pojedinac sposoban dugo da živi, da upravlja i vlada i brani sve delove svoga tela". Da je smisao ovog "nacionalnog organizma" u stvari neutralizacija društvene konfliktualnosti i klasne borbe vidi se odmah iz reči koji slede: "lažna je podela na proletarijat i buržoaziju. Ne postoji buržoazija koja je sva trula i na samrti, niti proletarijat koji je sav zdrav i snažan. Postoje siromašni i bogati; siromašni zbog nesreće, bolesti, nesposobnosti, poštenja; bogataši zbog prevare, lukavstva, škrtosti, veštine; eksploatisani i eksploatatori; glupi i bogati, pretvorni i iskreni, takozvani bogati buržuji koji rade više od radnika; radnici koji rade što je manje moguće; spori i brzi, pobednički i pobeđeni. Besmisleno je nazivati trulom i samrtničkom buržoazijom onu izvanrednu masu mladih pametnih i vrednih sitnosopstvenika: studenti, nameštenici, poljoprivrednici, trgovci, industrijalci, inženjeri, notari, advokati itd". Ovaj futuristički tekst dobro izražava rano fašističku ideju da se odlučno ''raskine sa svim ideologijama'' kao i da širi slojevi gradske i seoske buržoazije dobiju svoj politički izraz.\nMusolinijev fašizam se dakle svojim prvim programskim smernicama profiliše kao superiorni treći put koji stoji iznad postojeće polarizacije na konzervativce i socijaliste, homogenizujući političko polje u jednom novom ''mi'', militantnom i borbenom; klasna borba se zamenjuje idejom rata, odnosno revolucija se percipira kao rat na unutrašnjem planu. Taj prvi program fašisti su uzimali ne toliko kao koherentnu ideološku celinu koliko kao pragmatični plan za akciju, platformu na kojoj se mogu mobilisati mnoge društvene snage. Ali ipak u tom kratkom periodu između 1919-1920. kada je pokret bio zaista nevažan i brojčano minoran ''socijalna'' komponenta programa ipak je odnosila blagu prevagu u odnosu na ''nacionalnu'' komponentu. Pritom je vrlo zanimljiv, i danas potisnut podatak, da je Komunistička partija Italije 1936. objavila jedan proglas pod naslovom Za spas Italije i pomirenje italijanskog naroda u kojem se obraća ''braći u crnim košuljama'' polazeći od toga da fašistički program iz 1919. nije ostvaren. Stoga se poručuje: ''Fašisti stare garde! Mladi fašisti! Mi komunisti prisvajamo fašistički program iz 1919. kao program mira, slobode, odbrane interesa radnika i kažemo vam: borimo se zajedno za ostvarenje tog programa''. Ne bez jasne propagandističke note čime se pokušava zadobiti hegemonija u bazi i pridobiti nazad radnike koji su pristali uz fašizam, ovaj apel nastoji da ubaci jabuku razdora među same fašiste tvrdnjom da su same njihove izvorne ideje izigrane. Naravno, pritom se prećutkuje da ''izvorne ideje'' nisu bile samo one sa kojima bi se složio svaki komunista tog doba. Zato se glavni neprijatelj prepoznaje u kapitalizmu (pritom opet prećutkujući veze između kapitalizma i fašizma) a poneki stavovi mogu i da iznenade: ''Fašistički radniče, mi ti pružamo ruku jer sa tobom želimo izgraditi Italiju Rada. Vreme je da uzmemo batinu protiv kapitalista [...] mi ne želimo više da obaramo fašizam''. Bez obzira što je ''izvorni'' program naglasak stavljao na socijalno emancipatorske ciljeve (na šta komunisti u svom proglasu i skreću pažnju), a koji i danas zvuče kao da dolaze sa druge strane, ne treba zaboraviti da se isti taj program završava tipično fašističkim gestom konzervativne dijalektike i praznog sinkretizma, odnosno idejom da je potrebno uspostaviti sintezu između nacionalnog i klasnog: ''Milioni radnika koji će se vratiti brazdama na poljima, nakon što su bili u brazdama šančeva, ostvariće sintezu antiteze: klase i nacije''.\nMeđutim sve to nije ometalo fašiste da odmah po osvajanju vlasti započnu ekonomsku politiku u duhu liberalizma. Ne treba zaboraviti da u tim godinama i budući britanski premijer Vinston Čerčil ne skriva svoje oduševljenje Musolinijem i naziva ga najvećim zakonodavcem među živima priznajući da ''kad bih bio Italijan ponosno bih obukao crnu košulju. Potpuno sam za fašizam u Italiji''. U ranim 20tim godinama, tačnije u prve 4 godine fašističke vlade, pospešivala se preduzetnička konkurencija, smanjivani su porezi na dobit, ukinut je porez na imovinu, javna potrošnja pada sa 35% na 15% BDP-a, a što se privatizacija tiče privatizovana je čak i državna kovnica novca. I sam Musolini u svom prvom govoru kao poslanik 1921. izjavljuje bez rezervi: ''Država je kao džin Brijarej koji ima sto ruku. Ja mislim da treba amputirati 95, odnosno treba svesti državu na njen čisto pravni i politički izraz. Nek nam država da policiju koja bi čuvala čestite ljude od hulja, dobro organizovano pravosuđe, vojsku spremnu na sve eventualnosti spoljne politike usaglašene sa nacionalnim interesima. Sve ostalo, a ne isključujem ni srednju školu, treba da pripadne privatnoj aktivnosti pojedinca.'' Tome se mogu dodati i sledeće njegove reči iz 1923: ''Fašistička vlada će dozvoliti punu slobodu privatnog preduzetništva i napustiće svaku intervenciju u privatnu ekonomiju''. Promenu u ekonomskoj politici Italija sprovodi od druge polovine 20tih godina, kada kulminira i antiradnička politika (1927. donosi se Povelja rada, a 1930. uvodi se ''delikt protiv javne ekonomije'' čime se zabranjuju štrajkovi i sindikalno organizovanje, izuzev onog koji je na korporativnoj osnovi). Kako tvrdi Palmiro Toljati u svojim moskovskim predavanjima iz 1935. godine, fašizam nije nastao kao totalitaran, takav je postao, a postao je po njegovom tumačenju totalitaran kada su odlučujući slojevi buržoazije postigli maksimalni stepen ekonomske i političke ujedinjenosti i kada je prevagnuo finansijski kapital. Fašistička doktrina će na kraju najkompletniji izraz naći u korporativizmu koji po rečima sopstvenih kreatora treba da prevlada i kapitalističku i socijalističku državu, uzimajući i od jedne i od druge - reč je opet o novoj sintezi. Koliko je na kraju fašistički korporativizam išao na ruku krupnog kapitala najbolje pokazuje slučaj italijanske autoindustrije Fiat, u privatnom vlasništvu porodice Anjeli, koja je tokom čitavog posleratnog perioda ostala jedan od nosećih stubova italijanskog kapitalizma. U fašističkom periodu, Fiat se širi i otvara dva nova postrojenja u Torinu, Lingoto i Mirafjori, koja i danas predstavljaju simbole italijanskog fordizma. Otvaranje prve montažne trake u Italiji 1922. (iste godine kada ''revolucija crnokošuljaša'' maršira na Rim) biva pozdravljeno usklicima ''Živeo Musolini'', a sam prvi čovek Fiat-a Đovani Anjeli dočekaće Musolinija u crnoj košulji. Prilikom jedne njegove druge posete održaće govor u kojem će podsetiti na ''zlokobne dane'' (aluzija je naravno na masovna zauzimanja fabrika i uvođenje radničkih saveta) koji su prošlost, jer se ''pojavio Musolini, oslobodilac i obnovitelj, i Italija koja nije mogla da umre bila je cela uz njega''. Industrijski kapital znao je kako da vrati dug državi i fašizmu.\n2. Fašistoidnost postideološke antipolitike: ''ninizam'' na primeru italijanskogPokreta 5 Zvezda\nNakon analize istorijskog fašizma, gde smo pokušali da skrenemo pažnju na njegove najranije forme vezane za Italiju u godinama odmah posle Prvog svetskog rata, upustićemo se sada u one relativno nove, savremene i aktuelne pojave koje nas stavljaju pred sledeća pitanja: na koji način logika, koju sa Rolan Bartom možemo nazvati ''ninizam'', dakle ''nilevo ni desno'', ''ni ovo ni ono nego nešto drugo ili treće'', preživljava i u nekim novonastalim političkim formacijama i pojavama? I da li takve pojave mogu da se okarakterišu kao tendencijski fašističke ili fašistoidne, premda ne smeju da se redukuju na istorijske forme samog fašizma? Naravno, da bismo odgovorili na ova pitanja moramo da izvedemo analogiju između ''starih'' i ''novih formi'' poštujući ipak njihove različite kontekste i istorijske određenosti. Savremena situacija nas svakako postavlja pred nove nedoumice i poteškoće. Jedna od tih poteškoća leži u samoj mogućnosti da u našem istorijskom trenutku uočimo drugačije i nove fašistoidne prakse, i tamo gde ih možda i ne očekujemo, tako da to ne bude obično prepoznavanje ''već viđenog'' upadajući u priču o ''povratku starih snaga'' i tome slično. Trebalo bi možda početi od generalizacije samog stanja u kojem se danas nalaze antikapitalističke prakse.\nFragmentarnost različitih borbi, koje nemaju nužno eksplicitan predznak antikapitalističke, ali predstavljaju pokušaje otpora kapitalističkoj agresiji na društvo, i partikalurni zahtevi za koje se te istance otpora zalažu stvaraju heterogeni lanac koji je teško ujediniti u jedinstveni politički front. Već je opšte mesto da danas postmoderna, postemancipativna fragmentacija i partikularizacija različitih socijalnih aktivizama, sa jedne strane, dovodi do razmnožavanja heterogenih instanci borbe, dok sa druge razmekšava i slabi univerzalni horizont solidarnosti na kojem bi se te instance pojavile udružene. Pitanje artikulacije tog heterogenog ulančavanja različitih tačaka otpora je globalno pitanje, ali pojedine zemlje poput Italije u tom smislu predstavljaju teren na kojem određeni fenomeni kao da se profilišu brže i jasnije. U zadnjih nekoliko godina italijansko društvo je upoznalo mnoge pokrete koji su se ustali protiv logike kapitala i privatizacije zajedničkih dobara. Na prvom mestu to je autonomni pokret NO-Tav koji već više od deceniju u alpskoj dolini Val di Suza na granici sa Francuskom sprečava izgradnju brze pruge Torino-Lion - ogromna investicija koja osim što predstavlja prostor za velike profite i korupciju na štetu okoline (područje Alpa) i ljudskih života, pokušava da realizuje nepotreban skup projekat uspostavljanja brze vozne linije, za koju ionako običan svet neće imati novaca da koristi (alichi se ne frega, rekli bi cinici). Zatim na delu je bio i uspešan pokret protiv privatizacije javnih vodovoda koji je 2011. izneo veliku pobedu na referendumu (95% protiv); aktivni su bili studentski protesti protiv univerzitetske reforme ministarke Đelmini, potom različiti pokreti koji su poput Teatra Valle zauzeli javne prostore namenjene privatizaciji itd. Međutim, od svih ovih raznih punktova otpora No-Tav i pokret protiv privatizacije vodosnabdevanja mogu se uzeti kao paradigma - prvi kao paradigma istrajne lokalne borbe, a drugi kao paradigma uspešnog građanskog mobilisanja na antikapitalističkoj platformi. Ali ono što nijedna politička snaga u Italiji nije uspela da izvede jeste da ujedini ove različite borbe u jedan jedinstven društveni antikapitalistički program. Upravo u tom svetlu treba posmatrati fenomen Pokreta 5 zvezda (Movimento 5 Stelle) na čelu sa italijanskim komičarem Bepe Grilom koji je za samo nekoliko godina izveo pravi zemljotres mobilišući raznovrsne antisistemske potencijale, stvorivši pokret i na kraju ušavši u parlament kao treća politička snaga po broju poslanika. Međutim Grilov politički uspeh je istovremeno i neuspeh realnih antikapitalističkih alternativa, zato što se njegov pokret bez obzira na emancipativnost pojedinačnih ciljeva po svom duhu delovanja otkriva kao izrazito konzervativan i prokapitalistički.\nU svom osnivačkom aktu, značajno nazvanom Antistatut, Pokret 5 Zvezda se definiše kao ''neudruženje'' koje sedište ima na internetu odnosno na personalnom sajtu i blogu vođe Bepe Grila. Iako se ne specifikuje šta se to pod ''neudruženjem'' podrazumeva, u nastavku je Pokret 5 Zvezda definisan kao ''platforma i prenosnik suočavanja i savetovanja'', dakle, neka vrsta neformalnog susreta i casual diskusije po ugledu na internet forume. Zato je za Pokret 5 Zvezda članstvo u pokretu, odnosno u ''neudruženju'', organizovano prema modelu pravljenja naloga i log in-a na bilo koji forum (svako može postati član pokreta kao što svako može učestvovati na forumu). Namera je sledeća: zasnovati političko organizovanje na principu nehijerarhijske mreže, horizontalnog odlučivanja, difuzne participacije, pluralnosti i forumske diskusije, ''organizujući i strukturirajući se putem internet mreže kojoj se priznaje centralna uloga u fazi pristupanja pokretu, savetovanju, većanju, odlučivanju i izboru''. Videli smo da su i prvobitne organizacione forme fašizma šireći raspoloženje avangardnosti i inovativnosti odbijale da se definišu kao partija ili stranka. ''Antipartija bi obeležila kraj bandi, klijentele, svakog dvoličnog interesa i svakog sramnog političkog cilja [...] Antipartija, odnosno ideja antipartije, je očigledno rođena sa propašću programskih ideja i partija u ratnom okruženju [...] Danas su potrebni ne partijski ljudi nego ljudi prikladni za front ekonomije i rada. Ne oratori nego stručnjaci''. Sa ovim izjavama objavljenim u Musolinijevom časopisu 1919. danas bi se složili mnogi neoliberali tehnokrate, promoteri kraja ideologija, ali i poneki radikalni avangardisti ili anti-establišmentski i anti-korupcionaški pokreti. Tako i Pokret 5 zvezda naglašava da nije ''partija i nema nameru da to i postane u budućnosti. On želi biti svedok mogućnosti da se realizuje delotvorna i uspešna razmena mišljenja i demokratskog sučeljavanja izvan asocijacijskih i partijskih veza i bez posredovanja upravnih i predstavničkih organizama, priznajući celini korisnika Mreže ulogu u upravljanju i smer koji se obično pripisuje malobrojnima''. Međutim ovaj mrežni antioligarhijski demokratizam se prikazuje u drugačijem svetlu ako uzmemo u obzir druge odredbe Antistatuta u kojima se naglašava da je sajt i blog, preko kojeg funkcioniše celokupna participacija unutar pokreta, vlasništvo samog Bepe Grila koji je time nosilac autorskih prava na znak i simbole pokreta. Dakle pompezno najavljeno slobodno ''neudruženje'' građana na mreži otkriva se kao privatno vlasništvo jednog čoveka koji samim tim ima i pravo autorizacije u slučaju spora ili na primer izbacivanja nekog člana-korisnika. Svako može učestvovati ''samo jednim klikom'' na mreži kao njen korisnik i učesnik, ali na kraju sve što se nađe na mreži vlasništvo je vlasnika sajta koji je time i vođa ''anti-partije''.\nIdeja da se bude izvan dihotomije levica-desnica jedno je od ključnih mesta putem kojeg se Pokret 5 Zvezda i njen lider Bepe Grilo predstavljaju: pokret ''nije politička stranka niti ima nameru to da postane u budućnosti. Ne ideologije levice i desnice, nego ideje''. Sam Grilo kaže da pokret nije ''ni levi ni desni'' jer se obraća Italijanima kao takvima. Težište je na idealiziranom ''poštenom građaninu'' kao subjektu eventualne društvene promene. Čitava (a)politička naracija Pokreta Pet zvezda temelji se na prostoj dihotomiji na ''nas'' i ''one''. ''Oni'' su prepoznati kao korumpirana kasta, kompletna politička elita na vlasti, bankari, multinacionalne kompanije, menadžeri, paraziti i lopovi, a ''mi'' - pa to je pošten narod i obični građani, žrtve sistema. Ovakva populistička polarizacija u stvari nije namerena da ukaže na unutrašnje kontradikcije u društvu, na različite međusobno sukobljene klasne interese, nego projektuje spoljnjeg neprijatelja, što više neodređenog (''kasta''), nasuprot kojem stoji narod-žrtva. Stoga, kako tvrdi italijanski psihoanalitičar Masimo Rekalkati, ono što pokreće Grila i njegov pokret jeste određen ''fantazam čistote'': stajati nasuprot čitave korumpirane i klijentilisičke partokratije (što samo po sebi jeste ispravna dijagnoza) doživljava se kao biti apsolutno različit, ''čistih ruku'', spreman na radikalan raskid sa svim prethodećim. Osnovni zadatak je onda izabrati ''poštene ljude'', neukaljane i drugačije, koji će bez ideoloških tenzija i pristrasnosti vladati Italijom. Koliko je ova naizgled antisistemska i radikalna retorika u stvari srodna dominantno ekspertsko-neoliberalno-menadžerskoj naraciji gde društvom treba da upravljaju stručna i školovana lica i neutralni eksperti, jasno je iz same postavke stvari: apeluje se i na stručne kvalifikacije, vanstranačku ekspertizu i slično, a pogotovo na moralni karakter budućih upravljača, sa obaveznim dodatkom da oni budu ''van politike''. Pošto živimo u brutalno kapitalističkom svetu geslo ''van politike'' ne znači ništa drugo nego ostati ''unutar'' dominantnog ekonomskog modela. Na taj način se povika protiv celokupne privilegovane finansijsko-državne kaste pretvara u njenu zamenu ''efikasnijim'' ili ''poštenijim'', ''običnijim'' antipolitičkim izvršiocima radova. Tako se deklarativno antisistemski pokret pokazuje kao opozicija koja učvršćuje i osnažuje sistem. A odrednica ''ni levo ni desno'' znači neku vrstu antisistemske pozicioniranosti u centru samog sistema. Potrebno je samo proizvesti fiktivnog neprijatelja, a apstraktne mehanizme moći i eksploatacije redukovati i locirati u nekoj spoljašnjoj opskurnoj figuri, koja ovog puta ne mora da ima drugačiju boju kože ili drugog boga kojem se moli.\nAko se pogleda izborni program Pokreta 5 Zvezda iz 2013. videćemo da se on sastoji od catch-all kompilacije različitih emancipatorskih i konzervativnih ciljeva. Veliki je naglasak na ambijentalnim pitanjima, uvođenju alternativnih izvora energije, zahteva se politika štedljive i racionalne upotrebe ''prirodnih resursa'', tzv. green economy. U tom duhu garantuje se i zajedničkost mnogih dobara poput vodosnabdevanja i snabdevanja energijom, borba protiv privatizacije prirodnih bogatstava i sl. Zatim traži se svima dostupno i javno školovanje i zdravstvena zaštita, javni prevoz, obezbeđeni minimalni dohodak građana, povećanje penzija. Pritom i par popularnih mera kojima se atakuje na privilegije političke klase (smanjenje poslaničkih plata, ukidanje raznih dopunskih privilegija za političare, sprečavanje gomilanja funkcija i slično) ističu se s namerom da se pokret predstavi kao odlučan i radikalan rez sa ''starom politikom''. Slično prvom programu i manifestu Musolinijevog fašističkog pokreta, nije suma pojedinačnih emancipatorskih i progresivnih elemenata (kao spisak lepih želja) ono što onda određuje istinsku radikalnost politike. Potrebno je videti koji su tu strukturni označitelji koji određuju ideološke pretpostavke neke političke opcije, a pre svega ideološke okvire njene političke prakse. No za početak dovoljno je videti i neke druge pojedinačne zahteve: na primer, Pokret 5 zvezda zahteva odvajanje više budžetskih sredstava za policiju i vojsku, kontrolu nacionalnih granica i anti-imigrantsku politiku, protivljenje ius soli (zapravo protivljenje dobijanju državljanstva za potomke imigranata koji su rođeni na teritoriji Italije). No protivljenje univerzalnom pravu na državljanstvo svih rođenih na teritoriji Italije, bez obzira na etničko ili rasno poreklo, sa druge strane ih ne sprečava da predlože tzv. ''digitalno državljanstvo'' - besplatan i svima garantovan pristup internetu. Idolatrijski odnos prema internet mediju kao nosiocu demokratije, otvorenosti i pluralizma, kako je već primećeno, graniči se sa gotovo animističkom verom u to da sama participacija na društvenoj mreži na neki način legitimiše sve ono što se na njoj odluči (građanin=korisnik mreže). Koliko retorika digitalne ''inovacije'' može da zanese njene aktere dokazuje i izjava Bepe Grila da sindikate treba ukinuti jer su stara struktura, isto kao i stranke. Cilj je po rečima lidera Pokreta osvojiti stoprocentnu većinu kako bi se ukinule stranke, tako da građani direktno postanu država; sindikati će biti nepotrebni jer će preduzeća pripadati radnicima. Možemo zaključiti da ovaj anarho-utopijski delirijum neposrednosti i direktnog vršenja vlasti, koji za svoj jedini medijum uzima internet mrežu, a za svoju centralnu figuru nepatvorenog i čistog građanina, želi da ukine bilo kakvu posredničku strukturu. Iako je istina da su se posredničke strukture otuđile, kao i sam predstavnički sistem vlasti, delirijum neposrednosti u stvari vodi u a-političku diktaturu ''najboljih'', ili kako se to predstavlja u moralističkom ključu, ''najpoštenijih'', ili ''najinformisanijih''. Nije daleko od onoga što je tražio futurista-fašista Marineti u citiranom tekstu, a to je najveći mogući broj herojskih građana, dodajući: ''Želimo tehničku vladu bez parlamenta, podstaknutu savetom ili podstrekačkim telom mladih''. Herojski kreativni građanin futurizma i pošteni samosvesni, informisani građanin naše ere su dakle dve različite ideološke figure koje se ipak podudaraju u jednome: depolitizacija realnih društvenih snaga koje bi se mogle konstituisati kao subjekt revolucije.\nJedno od osetljivih tačaka na kojima se pokazuje reakcionarna priroda Pokreta 5 Zvezda jeste pitanje imigranata. Zalaganje za kontrolu ulaska imigranata na teritoriju neke države obično je drugo ime za disciplinovanje jeftine radne snage bez ulaska u uzroke njihove primoranosti da rizikuju život kako bi se dokopali evropskog kopna, kao i bez kritike sistema koji od tih ljudi čini robove ili ih primorava na kriminalne radnje i ilegalnost. Tako su mnogi predstavnici Grilovog pokreta zalažu za ''kontrolu'' granica, zaštitu nacionalne suverenosti, i to ne bez izvesnih rasističkih ili kriptofašističkih ispada. I samo pitanje istorijskog fašizma u Musolinijevom izdanju vrlo često nailazi na ambivalentne iskaze među članovima Pokreta, a jedna od njihovih poslanica je izjavila kako je fašizam, pre nego što se izrodio (?!), pokazivao smisao za nacionalnu zajednicu, veliko poštovanje za državu i zaštitu porodice. Simpatije prema ranom istorijskom fašizmu ne treba stoga uzeti kao izraz subjektivnih sklonosti, nego simptom podudarnosti vrlo sličnih političkih formi u različitim istorijskim kontekstima. Te forme, kao što smo videli, vole da se deklarišu kao ''ni levo ni desno'', imaju izraženu autoreferencijalnost i odlikuje ih militantno kontrapozicioniranje ''Nas'' prema svim ostalima, ''Njima''. Na pitanju imigranata moguće je videti kako se utopijska net-democracy i ideje postideološke digitalne ravnopravnosti spajaju sa ksenofobijom, teritorijalizmom i desničarskim diskursom ''bezbednosti''. U jednom od Grilovih komentara sa njegovog bloga se kaže: ''Šta znači Evropa? Divlje migracije nezaposlenih osoba iz jedne u drugu zemlju? Bez poznavanja jezika, bez mogućnosti da budu primljeni? Svakodnevno primam stotine pisama o Romima, to je vulkan, tempirana bomba, i mora se deaktivirati [...] Čemu služi vlada koja ne garantuje bezbednost svojim građanima? Oni koji plaćaju tu nebezbednost su najslabiji, starci, ko živi na periferiji, u javnim domovima. Granice otadžbine su nekad bile svete, političari su ih desakralizovali''. Pseudo-levičarsko stajanje na stranu najslabijih i marginalizovanih ovde se zgodno upotrebljava u svrhu re-sakralizacije domovine i zaštite ''sopstvene'' teritorije od invazije drugih. Međutim, još je zanimljiviji fenomen kako anti-imigrantska politika može da se po potrebi preobuče u prividno zaštitničke boje. Grilo tako u jednom komentaru zaključuje da se imigranti eksploatišu, da služe kompanijama, mafiji i državi, politički ih zloupotrebljava i levica i desnica, ali onda poentira: ''Da bi primio nekog u tvoju kuću moraš da raspolažeš resursima za to. Moraš mu dati dostojanstven posao, krevet, sprovesti integraciju. U protivnom moraš da se pitaš da li se igraš sa dinamitom i sa budućnošću svoje nacije''. Poruka je ukratko sledeća: imigranti ne zaslužuju eksploataciju, ali pošto živimo u društvu koje eksploatiše sve, a najviše nas, onda bolje nek se gube iz naše kuće. Ova vrsta ciničnog ''rasizma za tuđe dobro'' u kojem se zaštitnik nacionalne bezbednosti ne predstavlja kao superioran (kao u starim formama fašizma) nego kao žrtva koja za tuđe dobro, a radi svoje zaštite, odlučuje da se zatvori u svoje granice, odličan je primer savremene varijante rasizma. U svakom slučaju još jedan vešt način da se klasna solidarnost među narodima nikad ne sprovede u delo. Pritom se prećutkuju činjenice koliko u stvari domaći kapitalisti i posednici profitiraju od u nekim slučajevima jezive eksploatacije stranaca, prvenstveno u oblasti poljoprivrede.\nMnogi poput kolektiva WU Ming iz Bolonje kao i novinara Đovani Santora tvrde da je funkcija Bepe Grila i njegovog Pokreta 5 Zvezda upravo da simulira nedostajuće alternative. Druge zemlje poput Španije, Grčke, pa i zemlje u našem okruženju, imale su razne pokušaje masovnih protesta protiv mera štednje i neoliberalne ofanzive. U Španiji ti protesti su bili baza iz koje je nastao Podemos, dok je u Grčkoj došlo do formiranja Sirize. S obzirom da Italija, iako u objektivno sličnim ekonomskim problemima, nije imala sličnu masovnu mobilizaciju naroda, zauzimanje trgova i ulične borbe, Bepe Grilo je uspeo da kanališe opšte nezadovoljstvo, istovremeno prisvajajući i predstavljajući se kao zastupnik mnogih lokalnih i partikularnih inicijativa koje smo već pomenuli (No tav, Referendum za vodu). Funkcija Pokreta 5 Zvezda je dakle da neutrališe akumuliranu energiju za promenom u narodu i da je učini bezopasnom tako što će je transformisati u a-političku formu moralne osude pokvarenih i korumpiranih političara i upiranjem prsta u opskurne multinacionalne kompanije koje nam kradu budućnost. Sistemska je potreba da nastane antisistemski pokret koji kako to kažu iz WuMing-a treba da ''rukovodi nedostatkom radikalnih pokreta''. Prostor je upražnjen, potreba za promenom je snažna, dakle svi uslovi za gramšijevsku ''pasivnu revoluciju'' su tu: tražiti korenite promene tako da se što manje zaista promeni. Na primeru Pokreta 5 Zvezda pokušali smo da pokažemo daantiestablišmentski pokret ne znači i antikapitalistički pokret. Uz to postoji opasnost da ovakvi pokreti ''odigraju'' istu ulogu koju je odigrao i fašistički pokret na početku svog razvoja: mobilizacija masovnog nezadovoljstva u smeru koji je saglasan interesima vladajućih odnosa moći. Zato i ne iznenađuje latentni i lateralni revizionizam fašizma, ali ne fašizma iz 30tih godina, nego ranog fašizma o kojem smo imali priliku da govorimo u prvom delu teksta. Međutim, ovakav revizionizam je samo naličje jedne druge pojave, koju bismo mogli okarakterisati doskočicom ''bezvizionizam'', odnosno nedostatak pravih i efektivnih alternativa kapitalizmu i slabost društveno-političke imaginacije da artikuliše viziju istinski drugačije budućnosti.\nTermin koji ujedinjuje različite interpretacije nastanka fašizma jeste kriza. Čak i oni koji izbegavaju da tu krizu izraze u terminima krize kapitalizma slažu se da je fašizam označio kraj jedne faze u razvoju liberalno-demokratskog društva. Kriznu situaciju odlikuje isto tako klima opšte demobilizacije, masovno nezadovoljstvo propraćeno političkim umorom, nedostatkom društvene imaginacije gde sve ideološke perspektive izgledaju iscrpljene. Tu klimu najbolje je izrazio sam Musolini, koji je znao i da je iskoristi: ''Političke sile prošloga veka - demokratija, socijalizam, liberalizam, masonerija - su istrošene. Jasan dokaz je da one ne govore više ništa novim generacijama''. Da li smo i danas u sličnoj situaciji? Odnosno koje bi to bile današnje forme ''fašizama'' koje bi bile u stanju da zaokupe pažnju i mobilizuju ''nove generacije''? Drugim rečima, da li i danas postoji opasnost da se ''treće rešenje'' ili ''treći put'', politika ni-levo-ni-desno, pojavi kao začetak jedne nove fašistoidne i reakcionarne prakse? Verovatno se to pozicioniranje izvan podele na levicu i desnicu ne bi oblikovalo kao ideologija ''nove sinteze'' s obzirom da danas ne postoji više tako jasna opozicija na dva suprotstavljena bloka, bilo u političkom ili širem geopolitičkom smislu, kao što i istorijska dijalektika više ne deluje u blizini krupnih istorijskih događaja kao što je bila oktobarska revolucija ili veliki rat. Umesto ''nove sinteze'' pre će biti da se danas nova fašistoidna politika može pojaviti u obliku radikalne nove antiteze. I u tome leži njena podmukla opasnost.\nPreuzeto sa: gerusija.com


Tomas i Ukić brži od sirene, pobede Cibone i Cedevite [VIDEO] - Sportska centrala\nTomas i Ukić brži od sirene, pobede Cibone i Cedevite [VIDEO]\n23 dec 2017. 21:49\nZagrebački klubovi ostvarili su pobede u današnjim utakmicama 13. kola ABA lige.\nCibona je trijumfovala u Ljubljani košem Marka Tomasa uz zvuk sirene, dok je Cedevita tek posle produžetka slavila protiv sve boljeg Zadra.\nTomas je predvodio i listu strelaca Cibone sa 17 poena, ali je najkorisniji igrač „vukova“ bio Luka Žorić sa 15 poena, 16 skokova i 4 asistencije i indeksom korisnosti 26. U ekipi Olimpije Špan je ubacio 17 poena, Morgan i Betl po 14, a Oliver 13 poena.\nFenomenalan meč odigrali su Cedevita i Zadar koji je propustio veliku priliku da trijumfuje u Zagrebu. Imali su Zadrani 7 poena prednosti u poslednjoj četvrtini, ali je Vil Čeri sa sedam uzastopnih poena izjednačio na 85:85 tri minuta pre kraja. Na ulasku u poslednji minut Zadar je poveo 87:85, izjednačio je Musa iz slobodnih bacanja, da bi Čeri i Božić promašili trojke u dva poslednja napada svojih timova.\nZadar je vodio i u najvećem delu produžetka, a trenutak odluke dogodio se minut i 20 sekundi pre kraja kada je Musa fauliran u pokušaju za tri poena. Klupa Zadra dobila je u tom trenutku i tehničku, a Musa je pogodio 2/3 slobodna bacanja plus jedno za tehničku i na kraju trojku za prednost Cedevite 99:96. Gosti su i to uspeli da prevaziđu, poenima Božića sa penala poveli su 101:100, ali je tačku na meč stavio Ukić košem u poslednjoj sekundi.\nMusa i Čeri su postigli po 18 poena, Krušlin je dodao 17, Marfi 15, a Stipanović 11 poena. Kod gostiju sjajan je bio Bostik sa 28 poena, Nouls je dodao 20, Ivanov 18, a Božić 16 poena.\nPodsećamo, Mornar je trijumfovao u Beogradu protiv Partizana koji je ispustio 21 poen prednosti.\nOlimpija – Cibona 78:80 (20:20, 15:18, 29:19, 14:23)\nGAME WINNER! @kk_cibona fans are celebrating the name of Marko Tomas! What a shot he made for the win in Ljubljana over @petrol_olimpija! #ABALiga#OLICIBpic.twitter.com/7OSQ7Hph97\nThis is how @KKCedevita have defeated @kkzadar in one of the most incredible games of this season…@RokoLeni10 for the WIN! ??#ABALiga#CEDZADpic.twitter.com/WRCbgOR9tH


Da nije rok zvezda, bio bi sjajan ulični svirač… Frontmen Pearl Jama džemovao sa klincima ispred stadiona Chicago Cubsa | Headliner\nHome»Fun»Da nije rok zvezda, bio bi sjajan ulični svirač… Frontmen Pearl Jama džemovao sa klincima ispred stadiona Chicago Cubsa\nDa nije rok zvezda, bio bi sjajan ulični svirač… Frontmen Pearl Jama džemovao sa klincima ispred stadiona Chicago Cubsa\nHeadliner.rs / 21/09/2017 /\t0\t/\t671\nIako je grupa Pearl Jam iz Sijetla, njen frontmen Edi Veder je ponosni sin Čikaga, i baš kao što je slučaj sa većinom njegovih sugrađana, njegovo srce pripada bejzbol klubu Chicago Cubs.\nKao vatreni navijač, Edi ima dugu istoriju sa klubom: od pevanja na utakmici, preko podržavanja tima tokom prošlogodišnjeg World Series takmičenja, pa sve do snimanja predstojećeg koncertnog filma benda Pearl Jam “Let’s Play Two”, nazvanog po čuvenoj izjavi Ernija Benksa, koji je sniman upravo na njihovom stadionu Wrigley Field. Moglo bi se reći da Edi zaista voli svoj klub.\nTokom poslednjeg vikenda ispisano još jedno poglavlje ljubavi, kada je Edi naleteo na mlade muzičare Džeka Mekija i Menija Milera, koji su svirali ispred pomenutog stadiona i odlučio da se prihvati gitare i zasvira sa njima.\nVeder se pridružio džemovanju, u čijem središtu su bile pesme “The Seeker” grupe The Who (inače, Edijevog omiljenog benda) i naravno grupe Pearl Jam, i to “Corduroy”, dok je drugi put poznati muzičar iskoristio priliku da gitaristi pomogne oko tačnih akorda.\nSamo nekoliko dana kasnije, Edi se opet pridružio muzičarima ispred stadiona, tako što je seo za bubnjeve.\nTags:Chicago CubsČikagoEddie VedderEdi VederPearl JamSijetl\nArena "mala" za sve koji hoće na koncert Nika Kejva... Otvaraju se i gornje tribine...\n"FREE YOUR MIND"... Jer, stigli su The Cockblockers\nGlasina koja nije bila samo glasina… Majkl Bolton je stvarno trebalo da postane pevač Black Sabbatha


Avent plastična flašica classic + 1m+ 260ml Majmun A008964 | AKSA\nAvent plastična flašica classic + 1m+ 260ml Majmun\nŠifra artikla: A008964\nAvent je simbol za proizvode premium kvaliteta za Vašu bebu. Plastična flašica od 260ml idealna je za davanje mleka bebama starijim od mesec dana. Flašica dolazi sa anticolic silikonskom cuclom. Bez Bisfenola A.\nFlašica dolazi sa Classic cuclom veličine 1 koja je idealna za korišćenje od prvog meseca života. Flašica je kompatibilna sa celim Avent asortimanom, osim sa Natural linijom. Idealna je za prelaz sa flašice od 125ml.\nGodine 1 mesec


Važnije je da se Milan pozdravi sa majkom kad u konak pođe, jer zadatak da brine o javnom dobru nikada nije ni bio njegov. Nije bio ni onih na vlasti. Političar koji svoju kožu spašava preko grbače osiromašenog seljaka čiju livadu nesposobna i nedolična Vlada potkusuruje beskrupulozno čini isto Edit\n28. februar 2018, 10:46 ažurirano 31. januar 2019, 22:49


Koliko telefon može biti "cool"? - LookerWeekly.com magazin\nKoliko telefon može biti “cool”?\n· 15/01/2015 ·1 min read\nJedna od najbrže rastućih kompanija na svetu, Xiaomi, predstavila je danas svoje nove uređaje iz najvišeg segmenta. Da li možete da predpostavite koliko su “cool”?\nDa li smo mogli da zaključimo iz jednominutnog reklamnog spota sa početka teksta koliko je novi Xiaomi telefon “cool”? Hajde da pokušamo da se setimo svake sekunde spota i razumemo je…\nKrećemo sa tankim krivim linijama koje bi trebalo da nam ukažu na prefinjeni dizajn za kojim svi žude. Brzina kojom dve devojke naizmenično tresu konopce možemo povezati sa brzinom procesora ili da se stručnije izrazimo, radnom frekvencijom procesora. Dva brejkdensera u robot stilu? Nagoveštaj da je u pitanju Android telefon, zar ne? Do kraja prve polovine spota možemo saznati i da su boje, zvuci i snimci na ovom telefonu veoma živahni u reprodukciji na velikom ekranu u paru sa dovoljno jakim zvučnicima.\nA onda kratak osvrt na to kojim kupcima je ovaj telefon upućen – onima koji imaju osećaja za stil (sa naznakama avangarde i posebnosti) i onima koji pripadaju poslovnom svetu. Zar se ne uklapamo svi u ove dve grupe (ponekad i u isto vreme)?\nDo kraja spota saznajemo da će ljubitelji zvuka definitivno uživati u muzici koju ovaj telefon može da reprodukuje i sve to uz nove slušalice istog proizvođača. U završnici, kroz nekoliko brzih kadrova podsećamo se koliko je tanak nov telefon, da je namenjen onima “sa stilom”, ali koji i pored svega dodatnog ipak služi (i) za razgovore i da vas nasmeje (prim. aut. – ovde gledalac spota treba da prepozna svoju srećnu emociju i tako dopuni spot).\nBudućnost video igrica na mobilnim uređajima stiže…\nSad samo još da odgovorite na pitanje sa početka teksta – da li vam je ovaj telefon dovoljno “cool”?\nKreativac u duši, sportista i pozitivac u srcu, inženjer u glavi... Neprestano traga za novim, inovativnijim rešenjima u svim sferama života. Prati i komentariše sve vrste tehnologija, a ponajviše se zanima mobilnim uređajima svih vrsta.\nGoogle predstavio nove proizvode


PHK dobio arbitražni spor protiv železare u Smederevu, traži odštetu od 12,4 miliona dolara | Potok Radio\nUgovor sa HPK inženjeringom je raskinut juna 2016. sa obrazloženjem da ne ispunjava ugovorene obaveze, koje nikada nisu objavljene. Železara Smederevo je 2016. prodata kineskoj Hestil grupi, ali holandska kompanija tvrdi da je ugovor sa njom bez razloga raskinut „uoči samog završetka privatizacije većinskog udela Železare“.\nTags: smederevo zelezara\nPrevious Lažna bolovanja u „Železari Smederevo” – stvarni problemi\nNext VRTOGLAVE CENE KUĆA U SMEDEREVU Vlasnici traže i do pola miliona evra


U Sarajevu počinju pregovori o zahtjevima rudara Zenice i Breze\nPredstavnici rudara stigli su u Elektroprivredu BiH na sastanak na kome će biti govora o rješavanju statusa zaposlenih u rudnicima i eventualnom prekidu generalnog štrajka. Sastanku bi trebalo da prisustvuje i resorni ministar Nermin Džindić. Ako dogovor ne bude postignut, sutra su mogući protesti pred zgradom Vlade Federacije BiH.\nIspred Rudnika mrkog uglja u Brezi održava se protest rudara i građana koji su došli da im pruže podršku. Trenutno se ispred rudnika nalazi stotinjak ljudi.\nRudari traže deblokadu računa rudnika u Poreznoj upravi Federacije BiH, isplatu plata sa doprinosima i penzionisanje jednog broja radnika koji su ispunili uslove za odlazak u penziju.\nPodsjećamo, rudari u zeničkom i rudniku Breza u petak su stupili u generalni štrajk, prekinuvši štrajk glađu.\nRudari preostalih pet preduzeća iz koncerna Javno preduzeće Elektroprivreda Bosne i Hercegovine, u znak solidarnosti s rudarima iz Zenice i Breze, takođe su u petak održali jednosatni štrajk upozorenja.\nPodsjećamo, blokada računa onemogućava isplatu plata i naknada zaposlenim, a ni 36 zeničkih rudara koji su penzionisani u toku prošle godine, još nisu ostvarili pravo na penziju.\nU zeničkom preduzeću 5. februara nije isplaćena naknada za topli obrok, a u brezanskom 10. februara plaća za januar. Zenički bi rudari plaću za januar trebali dobiti danas, 15. februara.


Kriza vlasti u Srpcu | BN\nKriza vlasti u Srpcu\nNastavljena je kriza zakonodavne vlasti u opštini Srbac, jer ni današnji pokušaj primopredaje, na inicijativu nove skupštinske većine, između starog predsjednika Zorana Đukića i novog predsjednika Gorana Gavranovića i pored prisustva predstavnika Ministarstva lokalne uprave i samouprave Republike srpske nije uspio.\nRepublika Srpska 21.05.2015 | 16:45\nObe strane ostale su čvrste na svojim pozicijama, pa će konačnu odluku, najvjerovatnije, donijeti sud.\nAktuelni predsjednik skupštine Zoran Djukić rekao je da je sjednica odbornika SNSD-a i DNS-a, na kojoj je izvršena smjena predsjednika i potpredsjednika, razrješen sekretar i pokrenuta inicijativa za opoziv načelnika opštine, bila nelegalna i u suprotnosti sa poslovnikom i statutom opštine, a takodje i vanredna sjednica skupštine koja je održana 19. maja.\n"To je razlog što ne želimo da predamo vlast, a svoje stavove branićemo na sudu za šta smo angažovali i advokata, koji je danas bio prisutan", rekao je Djukić.\nNovi predsjednik skupštine Goran Gavranović nakon neuspjele primopredaje funkcije izjavio je da sada predstoji teška bitka i borba putem sudskog odlučivanja, kako bi se ovaj problem riješio na pravedan i miran način.\n"I do sada smo pokazali da problem želimo da riješimo na normalan način, jer činjenica je da mi imamo skupštinsku većinu od 13 odbornika, što ne može negirati ni druga strana, ali će se sve ipak rješavati sudskim putem", rekao je Gavranović.\nNakon neuspjele primopredaje u zgradi opštine, Opštinski odbor SNSD-a organizovao je konferenciju za novinare, na kojoj su predsjednik partije Mladjan Dragosavljević, novi predsjednik Goran Gavranović, potrpredsjednik Teodor Stojković, predsjednik Kluba odbornika Krsto Čavor i predsjednik DNS-a Srbac Ljubo Rakić govorili o krizi zakonodavne vlasti i posljedicama koje mogu proisteći zbog toga u ovoj lokalnoj zajednici.\nNesporno je da je formirana nova skupštinska većina, ali je problem opstrukcije da se preuzme zakonodavna vlast i time ozvaniče odluke i provedu zaključci – kazao je Mladjan Dragosavljević, lider srbačkog SNSD-a. Goran Gavranović je podsjetio šta je uradjeno i da će ubuduće sve biti u domenu suda, a da oni koji su za to krivi moraju da odgovaraju. Njegov potpredsjednik Teodor Stojković bio je oštar u kritici stare vlasti, koju je optužio da provodi „pravno nasilje“ boreći se da što duže ostane u foteljama.\nPredsjednik srbačkog DNS-a Ljubo Rakić bio je zagovornik i drastičnijih mjera u preuzimanju vlasti, potkrepljujući činjenicom da se nepotrebno gubi vrijeme, a lokalna zajednica i narod imaju sve više neriješenih problema. Za takvo stanje, ali i lošu kadrovsku politiku, najviše je zamjerio načelniku opštine Dragi Ćiriću.\nJavna preduzeća i ustanove posluju sa gubicima, radnicima se ne isplačuju plate i doprinosi, naglasio je predsjednik Kluba SNSD-DNS Krsto Čavor.\n"Skupština ne funkcioniše pet mjeseci. Odbornici nisu upoznati kako se vrše javne nabavke, kako se troši novac, kasne subvencije za privredu i poljoprivredu, stipendije, naknade za prevoz učenika, još nije usvojen rebalans budžeta, a nije usvojen ni plan kapitalnih investuicija za ovu godinu", tvrdi Krsto Čavor.\nPredsjednik OO SNSD-a Mladjan Dragosavljević očekuje da se, upravo zbog prisutnih problema i blokade zakonodavne vlasti, u pravobranilaštvu i sudu što prije razriješi novonastala situacija u ovoj opštini. Nakon uspostavljanja nove zakonodavne, po riječima Dragosavljevića, doći će do smjene i izvršne vlasti.\nAutor: Savo Keser


Evropski parlament: Ozbiljno kršenje demokratije i evropskih vrijednosti u Mađarskoj - Vijesti.me\nGLASALI ZA POKRETANJE POSTUPKA\nPoslanici aplaudiraju Sargentini nakon glasanja\nPoslanici Evropskog parlamenta glasali su danas za to da EU preduzme pravni postupak protiv Mađarske zbog ozbiljnog kršenja demokratije i evropskih vrijednosti u toj zemlji.\nPoslanici su ubjedljivom većinom sa 448 glasova za, 197 protiv i 48 uzdržanih glasali za izvještaj koji preporučuje aktiviranje procedure po Članu 7 ugovora o funkcionisanju EU, prema kojem Mađarska može da bude kažnjena i uskraćivanjem prava na glasanje.\nEvropski parlament osudio je sistematsko ugrožavanje vrijednosti Unije u Mađarskoj i zatražio od EU da reaguje pokretanjem postupka po Članu 7, što je najradikalnija mjera za neku zemlju koja ne poštuje evropska pravila, prenijeli su svjetski mediji.\nEvropska komisija pokrenula je 2017. godine postupak protiv Poljske zbog reforme pravosuđa, ali je ovo prvi put da je Evropski parlament iskoristio svoje pravo da traži od EU da se izjasni o stanju vladavine prava u nekoj državi članici.\nZa dalje postupanje sada su nadležni Savjet ministara spoljnih i evropskih poslova EU i austrijsko predsjedništvo Savjeta EU.\nPoslanica Zelenih u Evropskom parlamentu, Holanđanka, Judit Sargentini podnijela je u tom tijelu izvještaj u kojem je predloženo otvaranje pravnog postupka protiv Mađarske, a u tekstu su uglavnom ponovljene primjedbe iz ranijih izvještaja UN, Savjeta Evrope, OEBS i Evropske komisije.\nU izvještaju, Mađarskoj su prebačeni ozbiljni propusti i kršenje evropskih vrijednosti u oblasti ustavnog sistema, nezavisnosti pravosuđa, slobode medija, slobode univerziteta, položaja nevladinih organizacija i položaja azilanata i imigrata, ali i u drugim oblastima.\nKritike su upućene na račun transparentnosti ustavnog sistema utemeljenog ustavom koji je 2012. godine usvojen pod vladom Viktora Orbana, a koji je od tada mijenjan čak šest puta. U izvještaju je ocijenjeno da prilikom usvajanja ustava nije bilo javne rasprave, da nisu konsultovani predstavnici civilnog društva i da je tim dokumentom oslabljeno načelo podjele vlasti.\nVladi pod vođstvom Orbanove stranke Fides prebačeni su i pojedini aspekti reforme pravosuđa iz 2010. godine, iako je napomenuto da su od tada, pod pritiskom Evropskog suda, neke odredbe koje su ugrožavale nezavisnost pravosuđa ponovo promijenjene.\nNa meti kritike europoslanika našao se i položaj medija u Mađarskoj, pošto je Orbanova vlada medijskom reformom u prvom mandatu de fakto pod svoju kontrolu stavila javne medije, otežala pravni položaj ostalih medija, omogućila ljudima bliskim politici vlasničku koncentraciju medija i otežala pristup informacijama.\nKritika slobode univerziteta u prvom redu se odnosi na kontroverzni zakon iz 2017. godine čija je meta bio Centralnoevropski univerzitet koji je osnovao američki milijarder i filantrop mađarskog porijekla Džordž Soroš.\nTesno sa tim u vezi je i položaj nevladinih organizacija, za koje je u Mađarskoj usvojen poseban zakon o NVO koje se finansiraju iz inostranstva, što je u izvještaju Evropskog parlamenta ocijenjeno kao ugrožavanje slobode udruživanja.\nU izvještaju se ukazuje i na više puta ponovljene osude ponašanja mađarskih vlasti prema izbjeglicama. Te kritike, kojima se pridružio i Savjet za ljudska prava EU, odnose se na izgradnju žičanih ograda na granicama Mađarske sa Srbijom i Hrvatskom, zlostavljanje tražilaca azila, nedovoljnu brigu o maloljetnim izbjeglicama i automatsko protjerivanje ilegalnih migranata.\nPredmet krtike u izvještaju bili su i korupcija u Mađarskoj, položaj žena, odnos prema LBGT zajednici, prema etničkim manjinama poput Roma i beskućnicima.\nMađarska vlada odbacila je izvještaj Sargentinijeve kao "gomilu laži" i evropskim poslanicima podijelila svoj dokument na 108 strana u kojem je pokušala da opovrgne optužbe.\nTzv. u svijetu banditi iz Brussels. Vidim da model Eu izgleda ka model Sad ali ne znaju da tradicija, kultura, vjera i mnogo drugih cinilaca ne mogu ujediniti Evropu.\npreff 2 mjeseca\nHm. Drugi tekst o istoj temi 2 sata kasnije. Valjda u zelji da se pojasni demokratija u EU. U sustini pojasnjenja, za kaznu Madjarskoj ,stoji njen "negativan" odnos prema migrantima i LGBT. Cudno? EU demokratija nije pravo na razlicito misljenje demokratski izabranih vlada, vec poslusnost glavnim "igracima". Neka se pripremi Italija itd.. Opomena je poslata.\nTo je ta Evropa o kojoj pricam, uz sve mane, diktatori i autokrate nemaju šta da traže u njoj!


Film "Meso" u Montrealu\nJoš jedan film snimljen u manjinskoj srpskoj produkciji, "Meso", uvršten je, uz "Granice kiše" u takmičarski program Filmskog festivala u Montrealu (23.8-3.9).\nFilm "Meso" sublimacija je devet epizoda serije, za koju scenario potpisuje Nikola Pejaković Kolja, a režiju Saša Hajduković, u izvršnoj produkciji "Bosonoge". I film je, kao i serija, žestoka, savremena i hrabra dramska priča, koja bez dlake na jeziku govori o tranzicionom periodu u maloj sredini.\nSerija MESO - trailer\nGlavne uloge tumače Igor Đorđević (Mirko) i Nikola Pejaković (Slavko), a pored njih igraju i Branko Janković, Vuk Kostić, Marija Pikić, Faketa Salihbegović-Avdagić, Nikolina Jelisavac, Ljubiša Savanović, Tomislav Trifunović, Stojan Matavulj i mnogi drugi.


ABU DABI 🇦🇪 🇦🇪 🇦🇪 - Turisticki info centar\nPost category:Adventure / BLOG / City / Info / Travel\nAko bismo trebali ovaj grad da opišemo jednom rečju, to bi svakako bila reč\n“kontrast”. Sa jedne strane imamo pustinju, znoj, vrućinu, a sa druge luksuz, nebodere, zlato, kristale. Grad koji je do pre nešto više od 50 godina bio siromašno naselje, danas je jedan od najluksuznijih gradova na svetu, zahvaljujući velikim nalazištima nafte.\nAbu Dabi znači otac jelena/gazela, a za to treba razlog tražiti u jednoj legendi. Kaže da je beduin lovio gazelu i prateći je, dovela ga je do jednog od nenaseljenih ostrva, Milh (so) i to pravo do izvora sveže vode. Beduin je entuzijastično podelio svoje iskustvo sa svojim sunarodnicima koji su pohrlili na ovo mesto i nazvali ga Otac gazele.\nOsoba ste koja ne voli mnogo da iskače iz zone komfora, ovaj grad može da bude odlično mesto za Vas. Proglašavaju ga jednim od najsigurnijih gradova na svetu već niz godina unazad. Možete komotno da ostavite novčanik, novac, telefon na ležaljci dok uživate u čarima vode Persijskog zaliva.\nPoseta ovom gradu se preporučuje u periodu našeg proleća, tada je klima\nnajpodnošljivija. Leta su izuzetno vrela, temperature idu neretko preko 50 stepeni celzijusa, kiše su izuzetno retke, a peščane oluje sa maglom se pojavljuju s vremena na vreme. Zbog tople klime, pa se hrana uvozi iz krajeva širom sveta. Ako ne želite da jedete GMO hranu, budite spremni da izdvojite 2 do 3 puta više novca za organsku. Hrana nije ukusna kao kod nas, potrebno je mnogo začiniti je kako bi imala ukus.\nNajpraktičnije, ali i najnezdravije kao i kod nas jeste ishrana brzom hranom, za koju uvek možete poručiti dostavu. Alkohol je zabranjen, može samo na specijalizovanim mestima za to, ili u barovima hotela, ali je alkohol izuzetno skup, a šetanje u alkoholisanom stanju ulicama Abu Dabija je stogo kažnjivo. Osim alkohola, zabranjeno je kockanje, tako da ljubitelji hazarskih igara, pa čak i onlajn, neće moći da zadovolje svoju potrebu. Ako u pretragu ukucate reč “bet” bićete automatski izlogovani sa svih mreža. Barove možete da posećujete, ali je potrebno pokazati pasoš na ulasku u većinu barova, a tokom meseca Ramazana ne rade, poštujući zabranu o buci. Tokom ramazanskog posta, zabranjeno je konzumirati hranu i piće na javnim mestima, a ramena i kolena morate pokrivati.\nAli sa zalaskom sunca, bude izuzetno teško naći slobodno mesto u restoranima, jer tada svi pohrle da nadoknade dnevni post.\nJavni prevoz u ovom gradu je dobro organizovan, a najčešće se koristi taksi\nprevoz, koji možete da nađete u svakom delu grada, u bilo koje doba dana, ali je nešto skuplji od gradskog autobusa.\nPlaže su jako lepo uređene, ali i skupe. Pristup njima može da košta nekoliko desetina dolara, a ako ste radnik u nekoj firmi, možete da ostvarite i određeni popust ako vam poslodavac sredi taj benefit. Baldahine, muzika, barovi i prelepe plaže su nešto što će vas u potpunosti relaksirati, jedino što voda zna da bude vrela u periodu jula i avgusta pa imate osećaj da se blago krčkate.\nKao ljubitelj kafe, možete da probate i čuvenu kafu sa zlatom u Emirates\nPalace, ali morate da budete izuzetno elegantno obučeni za ovo mesto i da\nizvršite rezervaciju, u zavisnosti od perioda sezone, kako biste sebi obezbedili mesto.\nNe prija Vam vrućina tokom dana, a ne želite da budete na plaži iz nekog razloga, možete vreme da provedete u nekom od ogromnih šoping molova, gde zna da bude I prohladno, tako da ponesite i neki tanji džemper. Molovi imaju prebogat sadržaj, tako da možete da se zavalite u udobne fotelje njihovih bioskopa, da uživate u klizanju, luksuznim buticima itd.\nObavezno posetite Sheikh Zayed džamiju, nazvana po bivšem predsedniku i\nosnivaču UAE, Zajedu koji je lično projektovao plan grada i bulevare a japanske arhitekte radile na realizaciji planova, ali za 40 000 ljudi koliko je tada živelo u ovom gradu. Iako danas ima 1.5 miliona stanovnika, nije se odsutpilo od osnovnog plana niti je izmenjen. U džamiji je otac nacije, kako ga nazivaju, sahranjen, a sama džamija može da primi 40 000 ljudi.\nBudite slobodni i kontaktirajte na nas na naš e-mail kako bi VAm pomogli oko detaljnog planiranja vašeg putovanja.\nVaš turistički tim\nTags: Travel Tips, traveller, travelling, United Arab Emirates\nNext PostDOHA 🇶🇦 🇶🇦 🇶🇦


NAKON SVEGA ŠTO SAM URADILA, PLAŠIM SE SUSRETA SA PORODICOM: Sanja Stanković iskreno o svom učešću u "Zadruzi 4" (VIDEO) : Nadlanu.com\nNAKON SVEGA ŠTO SAM URADILA, PLAŠIM SE SUSRETA SA PORODICOM: Sanja Stanković iskreno o svom učešću u "Zadruzi 4" (VIDEO)\nObjavljeno 8. jul 2021. / 09:54:51\nNakon šta je Sanja Stanković napustila Belu kuću,ona se uputila ka studiju kod Dušice Jakovljević gde su je čekali i bivši zadrugari Nikola Đorđević, Kristina Spalević i Ermina Pašović, kao i izbačeni Milan Janković Čorba.\nNakon što se pozdravila sa svima, ona je komentarisala mnoge odnose u Beloj kući\n- Nakon svega šta sam uradila, puna sam straha. Biće mi stresan susret sa porodicom - rekla je Sanja.\n- Najveća greška mi je Filip Car, vređanje sa Matorom, onda onaj odnos sa Anđelom. Joj, plašim se susreta sa najbližima. Pravila sam greške i gluposti, nadam se da mi moji ne zameraju. Niko me ne zna ovakvu, nisam ništa pokazala. Nisam ja htela da se perem od veze sa Matorom. Moram da kažem da me je nesreća promenila pre izlaska, i onda sam krenula drugačije da gledam na sve - rekla je Sanja.ž\nKako ti je bilo kada si mislila da si trudna - upitala je Dušica.\n- Taj period mi je bio najgori, da sam ostala u drugom stanju, ja bih naravno zadržala dete. Osećaj je bio odvratan, da čekaš dete sa osobom koju ne želiš - odgovorila je Sanja, pa je ispričala da se za vreme reklama čula sa majkom:\n- Plakale smo obe, ja sam njeno dete, ona je sve rekla i sve je razumela. Imaćemo razgovor naravno, verujem da joj nije bilo lako kada sam se pomirla sa Filipom iako mi je ona rekla da to ne radim - govorila je Sanja.\nizbačen iz zadrugesanja stankovićveliko finalezadruga 4\nMILICA IZAZVALA HAOS: Mensur Ajdarpašić fizički nasrnuo na Ivana Radosavljevića…


Jedro | Bar, Crna Gora - Prihvaćena inicijativa o zaštiti kulturnih dobara oko Starog Bara\nPrihvaćena inicijativa o zaštiti kulturnih dobara oko Starog Bara\nMirsad Kurgaš,ispred „NVO br 19“ pokrenuo je inicijativu za uspostavljanje zaštite kulturnog dobra izvorišta Kajnak i maslinjaka Džidžarin,odnosno dobra Dolina Rikavca i Bunara u podnožju Starog Bara.\nPredloženu lokaciju karakterišu pet obzidanih izvora vode,četiri mosta,dva mlina ili uljare,dva stara puta- kaldrmisana,brojne suvomedje,tajni pećinski prolaz ,ostaci stare štavionice kože,konzervirani ostaci male crkve i jedno staro groblje.\nUprava za zaštitu kulturnih dobara CG ,prihvatila je inicijativu i pokrenula postupak u skladu sa Zakonom o zaštiti kulturnih dobara i Pravilnikom o bližim kriterijima i postupku za utvrdjivanje kulturne vrijednosti kulturnog dobra.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija / amp;topicId=225600 / amp;backUrl=/kultura/kulturna-galaksija/225600/kic-pop-hor-na-trgu-nezavisnosti.html / view=comment / amp;type=story\nU PLAVU Promovisana zbirka Senade Đešević Promocija zbirke "Plavsko-gusinjske usmene lirske pjesme"- Senade Đešević je održana je u vrijeme manifestacije "Dani borovnice", u Koncertnoj dvorani Centra za kulturu "Husein Bašić" u Plavu... 23. 07. 2019. 19:01 >> 18:58 Komentari 0\nPUBLIKACIJA NARODNOG MUZEJA Predstavili novi vodič na devet jezika Narodni muzej Crne Gore priredio je publikaciju "Vodič kroz muzeje", u kojem su predstavljeni Muzej kralja Nikole, Njegošev muzej Biljarda sa lapidarijumom i reljefnom kartom Crne Gore, Istorijski, Umjetnički... 23. 07. 2019. 13:05 >> 13:14 Komentari 0\nMINISTARSTVO KULTURE Za kulturu mladih u Nikšiću 90.000 eura Ministarstvo kulture ove će godine finansirati sa 90.000 eura više smotri i ustanova kulture u Nikšiću. To je predviđeno odredbama Ugovora o saradnji na realizaciji programa „Kultura mladih Nikšić“, koji... 23. 07. 2019. 12:48 >> 12:51 Komentari 1\nFESTIVAL KOTOR ART Pjaca od filozofa 10. i 11. avgusta Pjaca od filozofa u okviru Međunarodnog festivala KotorArt održaće se 10. i 11. avgusta, na Pjaci od Kina, sa početkom u 21 čas... 23. 07. 2019. 12:25 >> 12:37 Komentari 0\nSJUTRA U TIVTU Počinje Festival uličnih performera Festival uličnih performera InArt počinje sjutra u 21 sat. Tokom tri dana festivala ulice Tivta od 24. do 26. jula u večernjim satima preplaviće umjetnici iz osam zemalja koji će u Crnu Goru donijeti duh... 23. 07. 2019. 11:43 >> 11:42 Komentari 0\n19:01 Promovisana zbirka Senade Đešević\n13:05 Predstavili novi vodič na devet jezika\n12:48 Za kulturu mladih u Nikšiću 90.000 eura\n12:25 Pjaca od filozofa 10. i 11. avgusta\n11:43 Počinje Festival uličnih performera


Apartmani Volkan Ohridsko Jezero\nApartmani Volkan kategorizovani su sa 4 zvezdice, nalaze se u širem centru grada, oko 250 metara od jezera. Volkan svojim gostima nudi klimatizovane apartmane sa balkonima i besplatnim priključkom za internet.\nMobilni: +389 (0) 75 482 372\nAdresa: Partizanska 38a\nWeb sajt: www.volkan.com.mk\nApartmani Volkan Ohridsko Jezero mapa\nTelefon za informacije: +389 (0) 75 482 372\nTagovi: Apartmani Volkan leto 2019, Ohridsko Jezero mapa


Muta nije razočaran: ''Ovo je najveći rezultat u istoriji Radničkog'' - Sportske.net\nMuta nije razočaran: ''Ovo je najveći rezultat u istoriji Radničkog''\nKragujevački Radnički nije uspeo da se plasira u osminu finala Evrokupa, ali je opšti utisak da se ekipa Miroslava Nikolića predstavila u pravom svetlu.\nZa Radnički je meč protiv Albe u Berlinu bio 'biti il' ne biti'', samo pobeda je vodila Kragujevčane u 16 najboljih ekipa Evrokupa, ali je domaći tim opravdao ulogu favorita i zaustavio srpskog predstavnika na korak od ostvarenja snova.\nIpak, posmatrajući igre Radničkog u svoh šest kola ove faze takmičenja, ekipa Miroslava Nikolića je pokazala svoj kvalitet i samo malo sreće, na primer protiv istog rivala u Kragujevcu, nedostajalo je Marinoviću i drugovima da prođu dalje.\nPosle svega, na oproštaju od Evrope, trener Radničkog ima razloga da bude ponosan na svoje igrače.\n''Najpre, iako napuštamo ovo takmičenje, čestitam svojoj ekipi na najboljem rezultatu u istoriji kluba. Bliži smo bili uspehu u prvoj utakmici u Kragujevcu, kada smo izgubili tek u produžetku.\nVečeras je, međutim, Alba igrala znatno čvršće, mnogo agresivnije u odbrani. Uprkos obezbeđenom plasmanu, nastupili su profesionalno. Odigrali su kao da je njima bila potrebna pobeda da bi obezbedili plasman u sledeći krug Evrokupa'', izjavio je Nikolić.


POZITIVNA INICIJATIVA KOMPANIJE DIJAMANT: Projekat “Mladi poslastičar” uskoro počinje u stručnim školama u Srbiji | Ekspres.net\nPOZITIVNA INICIJATIVA KOMPANIJE DIJAMANT: Projekat “Mladi poslastičar” uskoro počinje u stručnim školama u Srbiji\n“Poslastičarstvo je prava umetnost, divan zanat koji, u vremenu koje briše sve pred sobom, ne sme da ne stane. Zašto bi neko postao poslastičar? Brojni su razlozi, a ja vam navodim samo neke – druge ljude činite srećnim, stvarate mala remek-dela, svaki put nešto drugačija, putujete, uvek imate keca u rukavu kako da iznenadite dragu osobu kada zaboravite da joj kupite poklon. Ovo je zaista pozitivna inicijativa kompanije Dijamant kojoj sam se sa zadovoljstvom priključio. Potrebni su nam poslastičari da nam život bude slađi”– rekao je Zdravko Gavrlović.\n“Prirodno je da jedna kompanija koja iza sebe ima dugu tradiciju i koja je lider u proizvodnji stonih margarina ulaže u buduće poslastičare i trudi se da očuva vrednosti tradicije ovog zanata. Ne samo da su nam na prvom mestu važni kvalitet i bezbednost naših namirnica, kao i zadovoljstvo naših potrošača, podjednako nam je važno da bude što više iskusnih poslastičara koji će nastvaljati slatke tradicije kod nas u zemlji“ – izjavila je Tatjana Đokanović iz kompanije Dijamant.\nTags Dijamantmargarinposlastičarposlastičarstvoprojekat mladi poslastičarTatjana ĐokanovićZdravko Gavrlović


Iliev: "Koji Leonardo? Čekamo drugu 'devetku'" - Sportske.net\nIliev: "Koji Leonardo? Čekamo drugu 'devetku'"\nSportski direktor FK Partizan Ivica Iliev napravio je "pometnju" na promociji Nikole Đurđića kontradiktornim tvrdnjama vezanim za preostale poslove u letnjem prelaznom roku.\nPromocija kasnila zbog Nemaca - Đurđić ipak u Partizanu!Augsburg potvrdio transfer: "Nikola, srećno u Partizanu"Tomić precrtao pet imena, evo ko putuje na pripremeGotovo - Partizan pristao na kompromis i angažovao Brazilca!Napadač demantuje - Nije potpisao ugovor sa Partizanom!\nPromociju sedmog pojačanja FK Partizan u letnjem prelaznom roku obeležilo je i izlaganje sportskog direktora crno-belih Ivice Ilieva vezano za nove akvizicije crno-belih.\nPosao oko Dušana Cvetinovića je praktično završen premda još uvek nisu utanačeni svi detalji vezano za dogovor dva kluba.\n"To je poslednji igrač koji bi kompletirao našu priču, sa kojim bismo zatvorili tim za Evropu i domaće prvenstvo. Mislim da smo sve brzo obavili, trener ima na raspolaganju sve igrače na pripremama. Ove godine smo obavili prelazni rok kakav smo želeli, ostale su neke finese" rekao je Iliev.\nNa konstataciju da bi dovođenjem Dušana Cvetinovića bio kompletiran prelazni rok novinare je interesovalo šta je sa Leonardom da Silvom Souzom koji je navodno već parafirao trogodišnji ugovor.\n"Koji Leonardo? Ima ih mnogo u Brazilu. Vidim da vi znate bolje od mene. Te potpisao je, te potpisaće, te se pominju neki rokovi. Ne znam da li sam ikad rekao njegovo ime ili da li će da potpiše" odbrusio je Iliev.\nSportski direktor crno-belih potom je pobio svoje prethodne tvrdnje vezano za angažovanje novih igrača izjavom da je leto dugo i da bi Partizan mogao da angažuje još jednog napadača.\n"U poslednja dva predstavljanja završili smo ofanzivnu rekonstrukciju tima. Došli su Miroslav Radović i Marko Janković i doveli još jednog špica Đurđića" kazao je Iliev i dodao,\n"Drugu devetku ćemo čekati ako se nešto desi, doveli smo igrače koje smo želeli, biće trenutaka za odlaske, ali kada za to dođe red. Tek posle Evropskog prvenstva ćemo imati interesantno leto" zaključio je Iliev.\nPartizan je do sada angažovao sedmoricu novih igrača među kojima su Nemanja Miletić, Milan Radin, Petar Đuričković, Saša Marjanović, Miroslav Radović, Marko Janković i Nikola Đurđić.


PONOVITI IGRU IZ UŽICA – ФК Војводина\nHome/Prvi tim, Sezona, Super Liga Srbije/PONOVITI IGRU IZ UŽICA\nPONOVITI IGRU IZ UŽICA\nNakon odlične predstave i vredne pobede u Užicu gde su na kraju utakmice ispraćeni aplauzom objektivne domaće publike pred fudbalerima Vojvodine nalazi se zadatak da nešto slično ponove i na svom terenu. U goste im dolazi ekipa OFK Beograda koja je se na iznenađenje svih bori za goli superligaški život.\n-Žao mi je što se OFK Beograd nalazi u takvoj situaciji da sterpi za opstanak ali takav je fudbal. „Romantičari“ u svojim redovima imaju nekoliko interesantnih mladih igrača koji će sasvim sigurno u budućnosti ostaviti ozbiljan trag u evropskim okvirima. Očekuje nas sigurno jako zanimljiva i dobra utakmica, a mi smo u obavezi da našim navijačima prikažemo lep fudbal. Nemamo problema sa žutim kartonima, a jedina dva igrača koji još uvek nisu u konkurenciji su Puškarić i Gaćinović-kaže Branko Sosa Babić.\nSLAVLJENIK STOJANOVIĆ OBEĆAVA POBEDU\nNajzapaženiji igrač utakmice u Užicu, napadač Jovan Stojanović danas puni 22 godine. Slavljenik očekuje uzbudljiv susret u kojem baš kao i svi njegovi klupski drugovi, želi pobedu. Kako tvrdi, atmosfera u ekipi je odlična pa se nada da će se posle utakmice uz njegov i rođendan Srđana Babića (sutra puni 18) proslaviti i trijumf nad cenjenim rivalom.\nUtakmica Vojvodina-OFK Beograd na programu je u utorak, 22. 04. 2014. sa početkom u 15:00 časova uz TV prenos na RTV.\nduka-master2014-04-21T13:39:05+02:0021. априла 2014.|\nНикола Антић посетио бивше саиграче\nВоша против Вождовца тражи наставак победничког низа\nАрхива вести Изабери месец јануар 2022 (13) децембар 2021 (27) новембар 2021 (43) октобар 2021 (31) септембар 2021 (27) август 2021 (39) јул 2021 (53) јун 2021 (45) мај 2021 (43) април 2021 (53) март 2021 (40) фебруар 2021 (26) јануар 2021 (32) децембар 2020 (38) новембар 2020 (26) октобар 2020 (27) септембар 2020 (33) август 2020 (26) јул 2020 (25) јун 2020 (34) мај 2020 (16) април 2020 (18) март 2020 (27) фебруар 2020 (34) јануар 2020 (32) децембар 2019 (15) новембар 2019 (34) октобар 2019 (34) септембар 2019 (35) август 2019 (38) јул 2019 (41) јун 2019 (24) мај 2019 (20) април 2019 (23) март 2019 (28) фебруар 2019 (28) јануар 2019 (32) децембар 2018 (17) новембар 2018 (10) октобар 2018 (23) септембар 2018 (33) август 2018 (27) јул 2018 (32) јун 2018 (44) мај 2018 (26) април 2018 (33) март 2018 (39) фебруар 2018 (27) јануар 2018 (36) децембар 2017 (32) новембар 2017 (32) октобар 2017 (32) септембар 2017 (34) август 2017 (36) јул 2017 (23) јун 2017 (55) мај 2017 (42) април 2017 (50) март 2017 (34) фебруар 2017 (29) јануар 2017 (39) децембар 2016 (49) новембар 2016 (72) октобар 2016 (58) септембар 2016 (72) август 2016 (91) јул 2016 (60) јун 2016 (59) мај 2016 (48) април 2016 (55) март 2016 (53) фебруар 2016 (46) јануар 2016 (37) децембар 2015 (42) новембар 2015 (55) октобар 2015 (57) септембар 2015 (43) август 2015 (65) јул 2015 (53) јун 2015 (52) мај 2015 (38) април 2015 (32) март 2015 (29) фебруар 2015 (47) јануар 2015 (36) децембар 2014 (31) новембар 2014 (49) октобар 2014 (62) септембар 2014 (43) август 2014 (66) јул 2014 (48) јун 2014 (19) мај 2014 (57) април 2014 (56) март 2014 (61) фебруар 2014 (49) јануар 2014 (66) децембар 2013 (44) новембар 2013 (40) октобар 2013 (58) септембар 2013 (54) август 2013 (37) јул 2013 (80) јун 2013 (80) мај 2013 (63) април 2013 (54) март 2013 (39) фебруар 2013 (54) јануар 2013 (37) децембар 2012 (32) новембар 2012 (39) октобар 2012 (42) септембар 2012 (39) август 2012 (55) јул 2012 (58) јун 2012 (23)


Pesma Maye Berović najslušanija: Ko je vaš favorit na Pink festivalu?! - Svet portal\nHome Pesma Maye Berović najslušanija: Ko je vaš favorit na Pink festivalu?!\nPesma Maye Berović najslušanija: Ko je vaš favorit na Pink festivalu?!\nAko je suditi po dosadašnjem glasanju publike, Maya Berović ima najveće šanse da na predstojećem Pink music festivalu odnese pobedu.\nNaime, njena numera “Alkohol”, koju su pisali Damir Handanović i Marina Tucaković, naišla je na odličan prijem, pa je tako odnela ubedljivu pobedu na nekim portalima gde su čitaoci glasali za svog favorita među ponuđenih dvadeset i pet kompozicija.\nNjen snimak u samom je vrhu i po listi gledanosti na Jutjubu nakon što su čelnici Pinka sinoć objavili sve pesme. Takođe, na društvenoj mreži Tviter vlada prama pomama za Mayinom pesmom, što je prilično neobično za tviteraše, budući da se retko izjašnjavaju kao fanovi popularne domaće muzike.\nAko se sve ovo uzme u obzir i ukoliko se i žiri festivala složi sa ukusom internet publike, može lako da se desi da Maya pobedi, a pesma je već hit iako nije prošlo ni dvadeset i četiri časa otkako je objavljena.\nKo vam je favorit na Pink Music Festivalu?


Vlado Mareš, novinar iz Beograda, za 'Zašto?' komentariše optužbe da vladajuća Srpska napredna stranka predsjednika Srbije Aleksandra Vučića pojačava kontrolu medija, nakon što je vlasnik firme 'Kopernikus Tehnology' prodao kablovsku mrežu državnom telekomu, a zatim kupio Antena grupu sa dvije televizije sa nacionalnom frekvencijom u Srbiji i Crnoj Gori.\nOrganizacija Freedom House je rekla da je "netransparentnost ove transakcije zabrinjavajuća i ne ulijeva povjerenje da vlade Srbije želi da poštuje slobodu medija.\nOva vlasnička promjena je završena samo nekoliko dana nakon što je novosnovana pro-vladina fondacija preuzela vlasništvo nad stotinama medija u susjednoj Mađarskoj čijeg premijera Viktora Orbana, sa kojim kritičari često porede Vučića, međunarodne organizacije optužuju za gušenje medijskih sloboda.\nOdržavanje na vlasti\nMeni to liči na mrtvu trku Orbana i Vučića ko će pre da podržavi u potpunosti ove medije i da ih stavi pod svoju kontrolu.\nZaista se pitam čemu to služi?\nStvarno ne znam šta ljudi hoće o ovoj navali novh tehnologija u kojima, hteli-ne hteli, čovek se oslobađa i može da kaže to što misli gde god hoće, kad god hoće i kako god hoće, da oni ove tradicionalne medije vraćaju u neko vreme koje više ne postoji.\nProcena je da je to način održavanja na vlasti i osvajanja vlasti, i to mogu da razumem, ali meni to izgleda kao jedan kilava rabota od koje nema ništa.\nJedimo što svima redom, pa i sebi, a pogotovo novinarima, prave jednu medveđu uslugu, ne znam više kako da se snalazimo, da li da se tome smejemo ili da se ljutimo.\nU Sbiji su mediji u toj meri pod kontrolom države i politike i ovom očiglednom ili skrivenom kontrolom ne znam dokle može da ide ta želja za kontrolom i za podržavljenjem svega i svačega.\nJa to vidim kao jedan pokušaj hoda unazad na kraju koga ne može biti ništa drugo nego udar u neki gadan predmet i nanošenje povreda samom sebi.\nU Srbiji, ja ne znam šta bi se više podržavilo ili stavilo pod kontrolu, koja je što otvorena, što prikrivena.\nMožete na prste jedne ruke nabrojati tih par medija koji se nešto još batrgaju i opiru tome.\nSve ostalo je pod kontrolom i radi se onako kako gazda kaže.\nVučić i Orban u nekakvoj dogovorenoj mrtvoj trci ko će više da pokaže autoritarnosti i sile.\nIma naravno beskrajne sličnosti i slična su objašnjenja o Sorošu, o neprijateljima, ovim i onim, sa Zapada\nVučić i ostali, i Orban, smatraju da ono što se zove nacionalnom frekvencijom, nacionalnom televizijom ili nacionalnim medijem apsolutno pripada njima i da da oni smogu s s tim da rade šta hoće.


Pola plate za božićnu trpezu i poklone – Nadlanu.com\nPola plate za božićnu trpezu i poklone\nObjavljeno 4. jan 2014. / 20:45:08\nZa svečanu trpezu i poklone za članove porodice prosečna četvoročlana familija moraće da izdvoji gotovo polovinu plate.\nJedan od najvećih hrišćanskih praznika po starom kalendaru podrazumeva post na Badnji dan i obilje slanih jela, poslastica i pića koji bi trebalo da se nađu na stolu za Božić, jer simbolišu bogatstvo tokom cele godine.\nZato građani Srbije uoči i za vreme Božića zaboravljaju i na ekonomsku krizu i na niske plate. Kako se ne bi odrekli običaja, većina će ispisati nekoliko čekova na maksimalan period otplate, na godinu dana, dok će pojedini posezati i za pozajmicama.\n"Na trpezi za Badnje veče mora da bude prebranac, riblja čorba i pečena ribu, a za desert suvo voće, med, orasi i sitni posni kolače, dok se božićni ručak sastoji od tradicionalnog pečenja, sarme, supe, predjela, priloga, pića, torti i kolača. Ispisali smo tri čeka, pa neka nam je bog u pomoći kada nam za desetak meseci stignu na naplatu", kaže za Beograđanin Milovan Ristić (55).\nPrase i jagnje od oko 15 kilograma koštaju od 4.200 do 5.200, za uslugu pečenja cena se uvećava za oko 1.000 dinara.\n"Nekada se znalo - nema Božića bez praseta i jagnjeta na ražnju. Danas je drugačije. Ljudi sve manje kupuju cele prasiće, a sve češće traže polutke ili meso na kilogram", objašnjava za “Blic“ Nikola Maksić, vlasnik pečenjare u Beogradu.\nPromet krajem decembra i početkom januara u trgovinskim lancima za petinu je veći nego prethodnih meseci, a za petnaestak odsto je povećan i broj kupaca.\n"U korpama potrošača ovih dana nalazi se više mesa nego inače, ali i više suvomesnatih proizvoda, voća i povrća, raznih vrsta sireva, skočila je i prodaja kozmetičkih poklon paketa", kažu u jednom trgovinskom lancu.\nEkonomisti upozoravaju da je mnogo građana za novogodišnju i božićnu trpezu ispraznilo kućni budžet. Trošenje preko mere i život u minusu, kažu, naročito će se osetiti u februaru, kad će i potražnja za robom naglo pasti, jer - što je bogatija trpeza u januaru, to je februar siromašniji.


Gimnazija „Veljko Petrović“ raspisala Svetosavski konkurs | www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / Gimnazija „Veljko Petrović“ raspisala Svetosavski konkurs\nGimnazija „Veljko Petrović“ raspisala Svetosavski konkurs\nU susret obeležavanju školske slave Svetog Save, somborska gimnazija „Veljko Petrović“ raspisala je konkurs čija je tema „Život i delo Svetog Save“. Kombinovanog je tipa, odnosno likovno-literarni.\nUčešće na konkursu mogu uzeti samo đaci koji pohađaju navedenu gimnaziju, bilo pojedinačno ili u paru. Rad treba da se sastoji od rukom ispisanog literarnog rada, ranije neobjavljenog, kao i od likovnog rada urađenog bilo kojom tehnikom. Kod rukopisnog dela naročito će se vrednovati lepota rukopisa. Svaki rad podnet na konkurs treba da bude inspirisan likom i delom, kao i nasleđem Svetog Save. Radovi se dostavljaju u velikoj zatvorenoj koverti, u formatu A3, a podaci o autoru dostavljaju se u maloj koverti koja je sastavni deo velike, zajedno sa radom. Rok za konkurisanje je 24. januar do 14 časova.\nTrećeplasirani rad biće nagrađen sa 3.000, drugoplasirani sa 6.000, a prvoplasirani sa 10.000 dinara. U slučaju da nagrađeni rad bude koautorski, nagrada se deli na jednake delove svim autorima.\nTags: Gimnazija, konkurs, učenici\nHumanitarni koncert „Zvuci tambura za Lenku“\nAkcija dobrovoljnog davanja krvi u Crvenom krstu Apatin\nCategories Select Category APATIN (3,198) DRUŠTVO (1,360) EKONOMIJA (224) POLITIKA (275) SPORT (938) DEČIJI KUTAK (1,658) GALERIJA (592) INFO SERVIS (229) IT (406) KULA (3,142) DRUŠTVO (1,703) EKONOMIJA (495) POLITKA (369) SPORT (165) NASLOVNA (8,873) ODŽACI (2,827) DRUŠTVO (1,546) EKONOMIJA (222) POLITIKA (343) SPORT (631) Promo (113) SLOBODNO VREME (2,212) ISTORIJA PAMTI (23) ONE SU PROMENILE SVET (22) SOMBOR (7,314) DRUŠTVO (3,051) EKONOMIJA (889) POLITIKA (674) SPORT (660) SRBIJA (2,687) Svet (1,219) Video (655) VREMEPLOV (749) ZABAVA (2,593) ZDRAVLJE I LEPOTA (2,685)\nArhiva Select Month January 2022 (676) December 2021 (681) November 2021 (716) October 2021 (862) September 2021 (581) August 2021 (503) July 2021 (678) June 2021 (621) May 2021 (497) April 2021 (583) March 2021 (506) February 2021 (439) January 2021 (400) December 2020 (385) November 2020 (355) October 2020 (445) September 2020 (409) August 2020 (482) July 2020 (396) June 2020 (403) May 2020 (476) April 2020 (576) March 2020 (803) February 2020 (436) January 2020 (445) December 2019 (598) November 2019 (671) October 2019 (697) September 2019 (670) August 2019 (599) July 2019 (487) June 2019 (336) May 2019 (367) April 2019 (381) March 2019 (302) February 2019 (221) January 2019 (342) December 2018 (380) November 2018 (500) October 2018 (506) September 2018 (375) August 2018 (309) July 2018 (298) June 2018 (340) May 2018 (616) April 2018 (597) March 2018 (604) February 2018 (468) January 2018 (528) December 2017 (606) November 2017 (620) October 2017 (576) September 2017 (469) August 2017 (418) July 2017 (337) June 2017 (270) May 2017 (437) April 2017 (325) March 2017 (439) February 2017 (380) January 2017 (387) December 2016 (369) November 2016 (164)


ostalo – Page 60 – MO Sport\nPlaninarski savez Srbije doneo je odluku o zameni dosadašnjih planinarskih knjižica i godišnjih markica. Dosadašnje knjižice zamenjuju se novim, dvostranim karticama sa hologramskim logom PSS na markicama. Zamena knjižica i nabavka markica je u toku, a postojeće knjižice i markice važe do 31. januara 2018.godine. Planinarsko društvo ,,Kablar” započelo je sa primanjem uplata za nove knjižice […]\nDugogodišnji izveštač Sportskog žurnala iz Čačka Miroslav Ristić – Ril, dobitnik je prestižne nagrade za najboljeg dopisnika iz Srbije za 2017. godinu. To laskavo priznanje će mu biti uručeno krajem januara u Beogradu. Tim povodom protekle nedelje u prostorijama kluba uručen je poklon Miroslavu Ristiću, kao znak pažnje i čestitka na zasluženom priznanju. ”Miroslav Ristić […]\nUticaj sporta na psihofizičko zdravlje\nSport ima važnu ulogu u svim područjima ljudskog života. Aktivnost je vitalna čovekova potreba poput disanja. Redovno vežbanje ključ je za dobro fizičko i mentalno zdravlje, produžuje očekivano trajanje života i smanjuje rizik za hronične nezarazne bolesti, kao što su bolesti srca i krvnih sudova, šećerna bolest, maligne bolesti. Nikada nije prerano da se započne s […]\nPosted on 11/01/2018 Author MO Sport\tComment(0)\nU susret Bogojavljenskom plivanju – prijave u toku\nU jeku su pripreme za organizaciju četrnaestog plivanja za Časni krst na gradskoj plaži u Čačku. Odvažni momci i devojke će četrnaestu godinu za redom zaplivati hladnom vodom Zapadne Morave, u nastojanjima da prigrle Časni krst. U petak 19.januara, na Bogojavljenje, gradska plaža će biti posebno pripremljena za gledaoce i učesnike. “Želja svih je da […]


Home // Lokali // Kafići // Čipka&Šipka\nMaštovit i inspirativan koncept glavni je adut lokala Čipka&Šipka, ali iako se na sredini zaista nalazi šipka, ne dozvolite da vas njegovo zavodljivo ime zavara. Ovo mesto je centar kulture, umetnosti i druženja, mesto razmene dobrih ideja. Lokal je otvoren u prostoru producentske kuće Filmme Fatale, čiji su osnivači producentkinja Mirjana Tomić i rediteljka Maja Uzelac. Upravo je Mirjana Tomić i jedan od suvlasnika Čipke&Šipke, uz reditelja Petra Pašića i inženjera šumarstva Igora Ćosića. Ova pretežno filmska ekipa osmislila je i zanimljiv filmski program, koji se svakodnevno emituje u mini bioskopu u sklopu lokala. A dobrodošao je i svako ko sa svojim društvom želi da pogleda film po svom izboru. Isto tako, dobrodošao je i svako ko želi da organizuje svoj događaj ili izložbu. Vlasnicima, za sada, ne manjka inspiracije i već pregršt njihovih ideja u fazi je realizacije. Tako će ovde uskoro zaživeti model live streaming-a i on-line produkcije, kada će istovremeno nastupati muzičari na bini u lokalu i sa bilo kog kraja sveta, svirajući istu stvar i kreirajući originalan muzički zapis, stvoren zajednički, on-line produkcijom. Četvrtkom, petkom i subotom ovde se organizuju matine večeri poznatih DJ-eva, muzičara, umetnika, kada svako od njih imati priliku da kreira veče po svom ukusu i bude zadužen za stvaranje dobre atmosfere. U ovom lokalu biće održan i Ignite festival, na kom svako od učesnika ima pet minuta da predstavi svoje ideje, planove ili ciljeve, a sve to uz 20 slajdova, koji se smenjuju na svakih 15 sekundi.\nUpravo je jedno ovakvo mesto nedostajalo Beogradu, smatraju vlasnici. Originalnost, kreativnost, jedinstvenost reči su koje ga najbolje opisuju, a kada je reč o enterijeru, već na prvi pogled asocijacija je – udobnost. Utisak dnevne sobe bio je ideja vodilja dizajnerke Milice Mešterović, koja je osmislila izgled unutrašnjosti. Dominiraju udobni dvosedi, trosedi i fotelje, razmešteni tako da gosti imaju osećaj prisnosti, ali i svoju privatnost.\nOsim veoma originalnog, upečatljivog imena, originalna je i karta pića, pa je tako ovo jedno od retkih mesta u gradu u kom možete popiti Schneider Weisse, nemačko svetlo pšenično pivo. A sve zanimljive predloge za ime lokala koji su činili uži izbor, naći ćete ispisane na jednom od zidova.\nKafić Čipka&Šipka - INFO\nradno vreme: 10-24h, vikendom 10-01h\nadresa: Čarlija Čaplina 14


Organizacije civilnog društva iz Srbije predstavile preporuke o reformi pristupanja Zapadnog Balkana EU - Centar savremene politike\n04. 02. 2020. Vest CSP 0\nPrethodno Objavljen izveštaj “Stanje demokratije u Srbiji 2019” Sledeće Borelj se zahvalio civilnom društvu Srbije na predlozima o metodologiji proširenja


Veliki pehar Novosadskog sajma stigao u Ribnik (FOTO)\n15/05/2019 | 14:40 ⇒ 14:56 | Izvor: RTRS\nUdruženje proizvođača voćnih rakija "Sana", RibnikFoto: RTRS\n- Udruženje je nastalo iz ideje da mi mladi ljudi, koji imamo želju da ovdje ostanemo, dokažemo da se sa na ovim prostorima proizvodi najkvalitetnija rakija u regionu, pa i šire, koja uz još neke elemente koje zahtijeva tržište može biti dobar izvor osnovnih ili dodatnih prihoda - rekao je Stevan Tomić, predsjednik udruženja Sana.\n- Takođe, plan udruženja je da se naredne godine naši proizvodi nađu na prestižnim evropskim i svjetskim sajmovima, kao što su sajam u Berlinu, Moskvi, Pragu i tu pokušamo da uspostavimo saradnju sa privrednicima iz drugih zemalja, a sve u cilju unapređenja i plasmana naših proizvoda - istakao je Tomić.\nNa marginama Novosadskog sajma, predstavnici ovog udruženja sastali su se sa delegacijom Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Republike Srpske koju su činili savjetnik ministra Goran Bursać i pomoćnik ministra Miroslav Bojić.\nOdržan je i satanak sa pokrajinskim sekretarom Vlade Vojvodine za lokalnu samoupravu, regionalne odnose i međuregionalnu saradnju Ognjenom Bjelićem, te dogovoreno više projekata saradnje između Republike Srpske, opštine Ribnik i Vlade AP Vojvodina.


Expovina 2017 u Cirihu: Predstavljamo vinariju Čokot – Pruna\nNa festivalu vina Expovina 2017 u Cirihu od 2. do 16. novembra svoja najbolja vina predstaviće i podrum Čokot, pored još osam vinarija iz Srbije.\nMeđu dvadesetak vina na ovoj tradicionalnoj manifestaciji izdvajamo Experiment Tamjanika i Experiment Prokupac.\nZavodljive muskatne arome na nosu, upotpunjene cvetnim notama na koje se naslanjaju tonovi matičnjaka, breskve. Vino poseduje širinu, a u ustima dominiraju voćne note vinogradarske breskve, citrusa, đumbira uz čvrste i postojane kiseline. Srednje telo, prijatna mineralnost.\nVino intenzivne crvene boje, skladnog elegantnog aromatskog kompleksa u kom preovlađuje začinski karakter prožet mirisnim tonovima koji potiču od odležavanja u hrastovom buretu. Idealan pratilac jelima tradicionalne srpske kuhinje. Experiment Prokupac je, nedavno, na jednom od najznačajnijih ocenjivanja vina na svetu, Decanter World Wine Awards, dobio srebrnu medalju!\nPodrum Čokot je osnovan u leto 2011. godine u selu Starci, kod Aleksandrovca. Na vinogradima gaje samo autohtone sorte grožđa, prokupac i tamjaniku. Vina iz vinarije Čokot mogu se naći i u Austriji, Holandiji, Nemačkoj, a priliku da ih probaju i kupe imaju i ljubitelji srpskih autohtonih sorti u Švajcarskoj.\nBeoWine Fair, deveti po redu, na ovogodišnjem Sajmu turizma u Beogradu nagradio je Zlatnom diplomom Pruna Cabernet Sauvignon 15 u...\nU prelepom amibijentu restorana Focaccia, u okviru hotela Hyatt Regency, 9. decembra (od 14 do 21 čas), organizovaće se prvi po redu...\nSajam vina Expovina u Cirihu (Švajcarska) se ove godine održava od 2. do 16. novembra 2017. godine i po mnogo čemu je drugačiji od...\nNa 64. Ciriškom sajmu vina učestvuje više od 125 proizvođača, uvoznika i trgovaca koji će ponuditi više od 4000 vina za...\nU prelepom brodskom ambijentu na Ciriškom jezeru od 2. do 16. novembra biće održan tradicionalni sajam Expovina 2017, a pored još osam...


Blog - STARO BURENCE\nKafana Staro Burence je jedna od najstarijih kafana na Gardošu koja je godinama unazad prepoznatljiva po dobrom provodu i kvalitetu muzike. Pored duge boemske tradicije, popularnosti kafane Staro Burence doprinosi komforan i prijatan ambijent, bogato meze, povoljne cene pića, pozitivna atmosfera, kao i ljubazno osoblje koje je uvek tu da Vas srdačno dočeka i ugosti.\nEnterijer uređen u kombinaciji kamena, cigle i drveta, stvara izuzetno prijatan ambijent, a neutralne boje doprinose opuštanju. Centralno mesto zauzima prostrani šank, tako da su svi gosti smešteni oko njega. U zavisnosti od brojnosti društva možete izabrati sedenje na klupicama koje su raspoređene duž cele kafane ili oko stolova. Ali, zahvaljujući odličnoj atmosferi, u ovoj kafani se retko sedi. Kapacitet kafane Staro Burence je 60 ljudi, što čini sve goste i fizički a i metaforički blizu. Veliki izbor domaćih i stranih pića, po više nego pristupačnim cenama je jedan od razloga što se mnogi vraćaju. Posebno treba izdvojiti domaće rakije, kao i bogato meze koje uključuje sir, pršutu i druge đakonije.\nSve ljubitelje dobre kafanske pesme i boemske atmosfere, u kafani Staro Burence očekuje nezaboravni provod tri dana u nedelji: sredom, petkom i subotom. Muzika je žanrovski usmerena na starogradske numere i kvalitetnu narodnu muziku. Pored najboljeg noćnog provoda, kafana Staro Burence organizuje i sve vrste proslava i veselja, po promotivnim cenama.\nAdresa: Strma 2, 11 080 Beograd\nTel.: +381/65 80 95 033\nRadno vreme: 22:00h - 04:00h


Novi zakon o saobraćaju: Čeka nas drastično povećanje kazni | Zvornik Danas\non: 01. септембра 2016 In: Društvo, VIJESTI\nNovčanom kaznom od 400 KM do 1.000 KM biće kažnjeni vozači koji odbiju alkotestiranje ili imaju više od 1,5 promila alkohola u krvi.\nTakođe, cijeneći funkciju izvedenih „dnevnih” svjetala na vozilima kao ekonomičnije alternative „kratkim” svjetlima, predložena izmjena u novom zakonu se ogleda u mogućnosti korištenja „dnevnih” umjesto „kratkih” svjetala.\nJavna rasprava o prijedlogu ovog zakona biće održana početkom oktobra.\nOznake: predlogzakon o saobraćaju


SEEbiz.eu / RS / Mustafa Cerić: Ne nasjedajte, mediji su lažni dušebrižnici\nMustafa Cerić Islamska zajednica BiH Muamer Zukorlić\nDatum objave: 16.04.2012. - 13:13:34\nSARAJEVO - Reis ul ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini Mustafa Cerić, koji je saopštio da nije kandidat za novi mandate, pozvao je sabornike na jedinstvo i na postupke koji neće dozvoliti da se neprijatelji te vjerske zajednice bilo čime naslađuju.\nOn je u svom govoru, integralno objavljenom na sajtu Rijaseta IZ, optužio medije za špekulacije, intrige i dezinformacije o stanju unutar te vjerske zajednice i pozvao sabornike da ne nasjedaju tim "lažnim dušebrižnicima".\n"To su lažni dušebrižnici koji pokušavaju širenjem spletki, smutnji i kleveta u i oko Islamske zajednice razbiti njeno jedinstvo, obesmisliti njenu misiju i obezglaviti naš narod", kazao je Cerić.\nCerić je rekao da nema svog kandidata za novog vrhovnog poglavara, kao i da je uvjeren da proces izbora njegovog nasljednika i promjene Ustava Islamske zajednice mogu ići paralelno.\n"Nemam namjeru ni da se nudim ni da se namećem Islamskoj zajednici onog trenutka kad se formalno završi moj sadašnji mandat, a to je 19. novembar 2012. godine. Dakle, sa tim datumom završava se moj mandat, poslije kojeg ne želim vršiti dužnost reisu-l-uleme ni jedan dan", poručio je Cerić.\nOn je kazao i da je kovertirao svoju ostavku koja bi mogla biti otvorena i prije isteka tog mandata i usvojena sa razlogom ili bez njega.\nCerić je pozvao sabornike da ne dozvole onima koji, kako je rekao, budno prate svaki njihov pokret i pažljivo analiziraju svaku njihovu namjeru za jačanje zajedništva Bošnjaka na Balkanu i u Evropi, uznemireni su i zabrinuti zbog mogućnosti da se još iskrenije i još čvršće ujedine u vjeri, naciji, kulturi, pa i politici, naslađuju njihovim nesnalaženjem.\nOn je pozvao sabornike na visoki stepen "mudrosti i hrabrosti" i da "ne dozvole da ono što bi među njima moglo zasmrdjeti, njihovim dušmanima ne zamiriše".\n"Ovo je istorijska prilika da se Bošnjaci muslimani uvežu u Alahovo uže, koje nikad niko više neće moći da razveže u BiH, Srbiji i Sandžaku, Hrvatskoj, Sloveniji, Crnoj Gori, Makedoniji, Kosovu, Albaniji, Evropi, Americi, Kanadi i Australiji", poručio je Cerić.\nReis Cerić je na funkciji vrhovnog poglavara bio gotovo dvije decenije.\nU javnosti su ranije iznošena mišljenja o tome da bi Ustav Islamske zajednice BiH trebalo promijeniti kako bi Cerić dobio doživotni mandat. Bilo je, međutim, i onih koji su se žestoko tome protivili.\nKao mogući Cerićevi nasljednici pominju se, između ostalih, tuzlanski muftija Husein Kavazović, ali i sandžački Muamer Zukorlić, koji se kandidovao za predsjednika Srbije na majskim izborima.\nZukorlić nije isključio mogućnost kandidature za najvišu funkciju u Islamskoj zajednici BiH. On je gostujući na TV "Face", u petak uveče, rekao da će to možda učiniti ukoliko ne bude izabran za predsjednika Srbije.


Laguna - Bukmarker - Knjiga za decu 21. veka – „Kamile su debele“ Uroša Petrovića u prodaji od 15. jula [video] - Knjige o kojima se priča\nNjegove knjige pomeraju granice u savremenoj srpskoj literaturi. Razmrdavanje vijuga, susret sa čudesnim, neobičnim ali i zastrašujućim, raskošna mašta i osobeni humor zaštitni su znak ovog autora. Ovoga puta Uroš Petrović je napisao zbirku pesama za razmišljanje – „Kamile su debele“.\nKada smo pitali Uroša kako je nastala knjiga „Kamile su debele“, dobili smo zanimljiv odgovor: „Ovu knjigu su originalno pisale životinje. Ja sam je samo pribeležio... Životinje se ponašaju pametnije od ljudi. Ova knjiga je, donekle, zbirka izuzetaka.“