Završetak prvog razvojnog projekta Krovne organizacije mladih Srbije | BEST Beograd\nZavršetak prvog razvojnog projekta Krovne organizacije mladih Srbije\nProjekat “Jaka udruženja mladih i za mlade za održiv uticaj na lokalne zajednice” je prvi razvojni projekat Krovne organizacije mladih Srbije i za cilj je imao podsticanje aktivne saradnje među organizacijama članicama, osnaživanje svake od organizacija pojedinačno, ali i KOMS-a kao mreže.\nProjekat je osmišljen tako da se dva programa odvijaju paralelno, program obuke i mentorski program.\nProgram obuke je organizovan u tri trodnevna trening modula. Na svakom od modula će organizacije učesnice imati po jednog predstavnika/cu. Tokom obuke, učesnici/e će se baviti sledećim temama:\nPrvi modul: Upravljanje organizacijom – Razvoj organizacione strukture, strateško planiranje, prikupljanje sredstava i upravljanje finansijama\nDrugi modul: Aktivno učešće mladih – Mapiranje lokalnih potreba, razvoj predloga praktičnih politika, učešće mladih u procesu donošenja odluka, javno zastupanje.\nTreći modul: Mobilizacija zajednice – Pokretanje akcija, umrežavanje i razvoj partnerstava, odnosi sa javnošću, novi mediji kao sredstvo za društvene promene, akteri omladinske politike.\nParalelno sa programom obuke, trajao je i mentorski program u kojem svaka od organizacija učesnica obuke ima po jednu mentorsku organizaciju, takođe članicu KOMS-a. Program mentorstva je zamišljen kao program podrške i solidarnosti među organizacijama članicama KOMS-a, gde će organizacije sa iskustvom i dokazanim uspehom u radu pružiti mentorsku podršku organizacijama koje se susreću sa izazovima u svom radu. Mentorski program za cilj ima kreiranje razvojnog plana mentorisane organizacije, razmenu primera dobre prakse i praktičnih saveta za efikasno rešavanje problema, ali i podsticanje saradnje i snažnijeg povezivanja unutar mreže. Svakoj mentorskoj organizaciji su dodeljene dve mentorisane organizacije, sa kojima će raditi na izradi razvojnih planova, ali i stajati im na raspolaganju za konsultacije u vezi sa organizacionim razvojem, izazovima i načinima za prevazilaženje istih. Predviđeno je da svaki od mentorski parova održi najmanje četiri sastanka na unapred predviđene teme.\nPo završetku projektnih aktivnosti, krajem februara 2015. godine organizovana je konferencija na kojoj su predstavljeni rezultati projekta u prisustvu svih učesnika i učesnica projekta, donatora i partnera.\nU toku sprovođenja projekta, KOMS se gotovo u potpunosti oslanjao na sopstvene kapacitete , pa su tako svi predavači i predavačice stručnjaci i stručnjakinje koji/e su u nekom delu svog profesionalnog rada bili/e ili još uvek jesu deo KOMS tima.\nOrganizovanje razvojnih projekata, odnosno jačanje mreže kao takve će i u narednim godinama biti jedan od glavnih ciljeva rada Krovne organizacije mladih Srbije.\n← Beogradski dani inženjera – EBEC Beograd\nOtvorene prijave za Microsoft Imagine Cup 2015 →


Trebam li ponovno stvoriti točak? Činilo se da je čovječanstvo davno odgovorilo na ovo pitanje: "Ne!" Ali izraelski pokretač REE misli drugačije. On je predložio potpuno novi pristup razvoju električnih vozila, a to je da se sve glavne komponente s uobičajenog mjesta za njih ispod haube pomiču unutar kotača.\nOve informacije je najavio CEO REE-aDaniel Barel je naglasio značenje ovog novog pristupa na sljedeći način: „Do sada je industrija radila na principu postupnog poboljšanja tradicionalnog dizajna vozila. U REE-u vjerujemo da je za ubrzanje automobilske revolucije potrebno ponovno izumiti točak - doslovno. " Izrazio je uvjerenje da će inovacije otvoriti nove mogućnosti za proizvođače koji razumno vjeruju da budućnost pripada modularnim automobilima.\nREE je pokazao svoju vlastituplatforma timskog automobila na TechCrunch Mobility 2019 u Kaliforniji. Izgleda kao mala platforma s četiri kotača, u kojoj su smješteni svi važni radni elementi automobila.\nKoristeći tako spremnu platformu,proizvođači automobila moći će graditi bilo koju vrstu električnog vozila (od golf-automobila do kamioneta). Proces izdavanja novih modela bit će mnogo lakši i jeftiniji, budući da, prema istom Danielu Barelu, najveći troškovi za proizvođače automobila proizlaze iz razvoja i testiranja platforme. "Mi", primjećuje on, "predlažu korištenje jedne gotove verzije."\nREE još nije najavio tehničke karakteristike platforme, niti vrijeme ulaska u masovnu proizvodnju.\nMnogi od nas pate od cyberchondria. Što je ovo


Uredni i sređeni nokti, sastavni su deo izgleda uredne i lepe devojke ili žene.\nIako sitan, ovaj važan detalj, veoma je uočljiv i izražajan na rukama pripadnica lepšeg pola. On ostavlja utisak prilikom rukovanja sa ljudima u vašoj okolini, ali i prilikom svakog vašeg pokreta rukama kojim podržavate i dočaravate neku priču, prilikom momenta kada vozite, otvarate ili zatvarate vrata za sobom ili u prodavnici uzimate svoj novčanik i koristite platna sredstva.\nSavet za sređivanje noktiju\nDa bi vaši nokti bili sređeni, na prvom mestu moraju biti uredno oblikovani i čisti, ali ni to nije dovoljno, jer pored toga, moraju biti i negovani i zdravi, pa tek na poslednjem mestu nalakirani ili nadograđeni.\nNegu noktiju morate sprovoditi i spolja, što se postiže upotrebom preparata za pojačavanje kvaliteta noktiju, ali i iznutra, što se postiže vitaminski i mineralno bogatom hranom.\nŠta je potrebno za sređivanje noktiju?\nPre svega, potrebna vam je grickalica, zatim spravica za uklanjanje zanoktica, turpija i preparati za negu i bojenje noktiju kao i aceton i vateni tuferi za skidanje laka.\nDa bi ste maksimalno smanjili mogućnost pojave nepravilno izraženih i bolnih zanoktica, nemojte šake izlagati preteranoj hladnoći i ne zadržavajte ih predugo u hladnoj vodi. Hladnoća, osim pojave zanoktica, može uzrokovati i oštećenje nokatne ploče.\nPored toga, nokte nikako ne grickajte i posle svakog dužeg kontakta ruku sa vodom, namažite ruke vitaminskom ili glicerinskom kremom, jer će to imati obnavljajući efekat i na nokte.\nPostupak oblikovanja noktiju\nDa bi ste što jednostavnije i najbrže oblikovali nokte, već prilikom upotrebe grickalice, potrudite se da u što većoj meri odredite i dobijete njihov željeni oblik. Tako određen oblik, samo fino obradite turpijom kojom ćete pospešiti finoću oblika..\nKada dobijete željeni oblik noktiju, nalakirajte ih lakom u željenoj boji.\nSaveti o upotrebi laka\nLak uvek nanosite na glatku i čistu nokatnu površinu. Ostatke starog laka uvek na vreme i detaljno uklonite, jer premazivanjem novog, preko starog sloja laka, dobićete efekat neuredno i nedovoljno sređenih noktiju.\nUkoliko vam je lak gust i nedovoljno tečan, razredite ga tako što ćete u flašicu sipati nekoliko kapi acetona i promućkati lak.\nNakon upotrebe laka, uvek proverite da li ste ga dobro zatvorili, jer bi u protivnom, mogao da se oseši i postane loš za dalju upotrebu.


15.04.2015 Modni Vrisak 0\nSpremite se da uz malu pomoć modnih stručnjaka nacionalne nedelje mode Serbia Fashion Week poboljšate svoj stil, i to u okviru akcije SFW-a, Refresh your style, koja će trajati od 15. do 19. aprila, svakog dana od 16 do 20 časova.\nU centru Novog Sada, na Miletićevom trgu, postavljen je atraktivni kutak gde će profesionalni tim SFW-a deliti modne savete prolaznicima. Poznati modni urednik i stilista Srđan Šveljo i njegovi gosti: Aleksandar Topić, Jasmina Mina Sanader, Milan Boya, Tatjana Dmitrović Drljan i Jovana Vukotić će vam dati sve potrebne informacije i sugestije o tome kako da osvežite svoj stil.\nZa make-up je zadužen stručni Inglot tim, a svaki stajling biće fotografisan i postavljen na oficijelnu stranicu Serbia Fashion Week. Ne zaboravite da modernu garderobu možete kupiti, ali stil je ono šta ćete uraditi s njom.\nSerbia fashion week Refresh your style


Kontakt | Mladi za turizam\nUdruženje “Mladi za turizam”\nV Grge Andrijanovića 11B, Beograd, Srbija\nKontakt telefon: +381 64 25 46 584\nFB stranica: www.facebook.com/mladiza.turizam\nLana Gunjić, predsednica Udruženja\nVladimir Krstović, sekretar Udruženja\n4 comments on “Kontakt”\nMax Smits says:\nwe will be walking the Sultanstrail next week from Belgrade to Cuprija. We would like to get in touch with you to tell more about the Sultanstrail.\nIf you can spare some time to see us on Thursday june 11 in the afternoon in Belgrade. Please let me know.\nTrailcoordinator central Serbia\nDragana Milic says:\nUpravo smo dosli sa letovanja,Krf,Kavos.Bila je to januarska rezervacija,bez prevelikih ocekivanja i od agencije i od osoblja.Agencija “Argus”ima stardandni tretman za svoje korisnike(citaj;koliko para,toliko muzike)i sve to imamo na umu kada rezervisemo preko ove agencije.Medjutim,taj osecaj manje vrednosti koji ti pruza agencija sve do smestaja u vilu,gubi se kada vas doceka njihov predstavnik u Kavosu~VLADIMIR SUSTERSIC.Prilikom prvog susreta sa njim sticete snazan osecaj sigurnosti i zadovoljstva sto vas neko takav vodi kroz ova deset dana.Osecate se postovano i uvazeno sto ste njegov gost.Njegova sigurnost i umerenost prilikom predstavljanja sebe i agencijskih ponuda,iznenadjuje.Tako jedan mlad covek,a toliko ljubavi prema svom poslu,odmerenost u svom izlaganju,ljubav prema putovanjima,ljudima,prirodi….ostavlja bez daha.On je primer kako posao koji istinski volimo moze da znaci izvor zivotne energije,i da posao koji radimo uopste ne mora da umara~naprotiv.Ovako nesto se vrlo retko srece,bar u zemlji Srbiji.Zato ovakvom coveku treba pruziti jos vece mogucnosti u ovom poslu.jer,sigurna sam,da je sposoban da svaki svoj korak “pozlati”!Ovo je misljenje cele moje grupe a sigurna sam da nas ima jos nmogo vise.S postovanjem.Dragana Milic\nVladimir Krstovic says:\nPoštovana, hvala što ste podelili svoje iskustvo sa nama i na ovaj način pohvalili Vladimira. Kao njegove kolege upoznati smo sa njegovim entuizijazmom i ljubavlju prema struci i veoma nam je drago što ste imali priliku da putujete sa njim! Želimo Vam još puno lepih putovanja, poznanstava i nezaboravnih trenutaka!\ni am interested please send me more info thx


Rezervni delovi za Geberit Aerotec90 - SVET KUPATILA\nRezervni delovi za geberit Aerotec90 online poručivanje i prodaja. Rezervni delovi za Geberit Aerotec90 kao i sve rezervne delove za proizvode iz Geberit programa možete poručiti kod nas u ovlašćenom Geberit servisu Svet kupatila.\nPokrivna ploča, za Geberit Aerotec90\nPokrivna ploča, za Geberit Aerotec90 241.510.00.1\nFilter okrugli, za Geberit Aerotec90\nFilter okrugli, za Geberit Aerotec90 241.512.00.1\nKomplet ventilatora, za Geberit Aerotec90\nKomplet ventilatora, za Geberit Aerotec90 (242.851.00.1)\nFilter, za Geberit Aerotec90\nFilter, za Geberit Aerotec90, do 2005. (242.868.00.1)\nVremenski relej, za Geberit Aerotec90\nVremenski relej, za Geberit Aerotec90, do 2005. (242.869.00.1)


Vicepremijer Srbije Božidar Đelić, koji sa još šestoricom ministara boravi u srpskim sredinama na Kosovu, poručio je Srbima u Štrpcu da će za državu Srbiju Kosovo uvek biti njena Pokrajina. Đelić i još šestorica ministara, kao i lideri crnogorske opozicije nalaze se u Štrpcu, Gračanici, Kosovskoj Mitrovici i drugim mestima gde žive Srbi, a sa njima su i trojica episkpa SPC sa Kosova i iz Crne Gore. Premijer Vojislav Koštunica obratio se danas građanima Srbije povodom jednostranog proglašenja nezavisnosti Pokrajine. On je u direktnom prenosu preko medija naveo kako je danas ''protivpravno proglašenja lažna država'' Kosovo.\n''Još jednom pozivam sve državne funkcionere i lidere svih stranaka u Srbiji da u ovoj situaciji postupaju odgovorno'', rekao je Tadić. On je apelovao i na medije u Srbiji da u sledećim danima maksimalno odgovorno i bez senzacionalizma rade svoj posao. (021)\nPoruku je izmenio Mish, 17.02.2008 u 17:41\nRazlog: mislim, kad nisam pretražila forum, moram da menjam vest\nIonako smo kao ekonomski ruinirani, ne treba dodatno ugrožavati ionako zapetljanu situaciju kad se inače nizašta ne pitamo Never lie to someone that trusts you. Never trust someone that lied to you.\nMeni je uzasno zao. I ljut sam na Evropu. Bez obzira sto sebi kazem da je bolje tako.\nPoruku je izmenio memento, 17.02.2008 u 19:02\nTreba povuci paralelu: Koji je vremenski prozor od 1919. pa nadalje za koje ima pravo na pr. jedna Madjarska reci da je Vojvodina madjarska zemlja i to ce biti zauvek? Dokle jedan narod ima prava da cuva svest? Koje su mere koju jedan narod moze u tajnosti ili javno na ocigled sveta da primenjuje?\nMada je ponos samo uvek izgovor za odrzavanje pasivnog stanja, bez obzira dolazila li ona iz zadovoljstva ili samo odbrane od nemogucnosti (ne hrabrosti) glasnog razdvajanja one tri stvari: osecanja, politike i zdravog razuma. Ipak zivimo u dvolicnom drustvu gde se pojedincu dozvoljava da bude slab i nesposoban odnosno nedovoljno mudar i hrabar za artikulisanje i sprovodjenje svojih misli.\nNaoružajmo se i bežmo When I'm good..I'm really Good, When I'm Bad...I'm Better Vrh\nRecite, njima nećete ništa, ne? Pa nisu oni krivi Prestani razmišljati o svojim granicama..\nRecite, njima nećete ništa, ne? Pa nisu oni krivi Naravno da hocemo. Danas se u svim vecim gradovima Srbije u sred centra potpaljuje vatra, pripremaju se veliki kazani u kojima cemo da kuvamo sve koji se izjasnjavaju kao "oni", a ne kao "mi". Prepoznajemo ih tako sto ih nanjusimo nasim izostrenim divljackim njuhom. Posle cemo da ih pojedemo, a gozbu uprilicimo udaranjem u bubnjeve.\nRecite, njima nećete ništa, ne? Pa nisu oni krivi O čemu mi ovde pričamo ... O deklaraciji o nezavisnosti Kosova, ili o frci tvojih kolega, ili o krivici... Bilo bi lepo kada ne bismo odlazili u off Ako vam deluje da je sve u redu, nešto vam je promaklo.\nRecite, njima nećete ništa, ne? Pa nisu oni krivi Ne bih zeleo nikom da delim lekcije, ali ja sam potpuno uveren da se little fairy ovim postom nasalila. Mozda to malo oporo deluje u ovm trenutku, sto meni ne smeta, ali sam siguran da je to ipak bila sala.


Beogradska Bankarska Akademija - Obeležen početak rada srpske LSE Alumni asocijacije\nObeležen početak rada srpske LSE Alumni asocijacije\nNa Beogradskoj bankarskoj akademiji i Institutu ekonomskih nauka počela je sa radom srpska LSE (London School of Economics and Political Science) Alumni asocijacija. U petak 27. novembra održan je dogadjaj kojim je zvanično obeležen početak rada.\nPozivno pismo i dnevni red\nProfesori Dejan Erić, Spyros Economides i Ismail Musabegović Profesori Dejan Erić, Stevan Devetaković, Ekonomski fakultet, Ismail Musabegović i Spyros Economides\nVelikom broju članova udruženja, istraživačima i profesorima IEN i BBA, kao i prisutnim gostima prvo se obratio Njegova ekselencija gospodin Stephen Wordsworth Ambasador Velike Britanije u Srbiji ističući veliki značaj udruženja u povezivanju dve zemlje. Nakon toga, predsednik srpske LSE alumni asocijacije prof. dr Ismail Musabegović je podsetio na kratak istorijat LSE, najnovija dostignuća i značaj obarzovanja na LSE za studente iz Srbije.\nNjegova ekselencija gospodin Stephen Wordsworth Ambasador Velike Britanije u Beogradu\nCentralni deo dogadjaja predstavljalo je predavanje koje je održao prof. dr Spyros Economides na temu "Zapadni Balkan i EU integracije nakon Lisabonskog sporazuma".\nProf. dr Spyros Economides Prof. dr Spyros Economides\nProf. dr Mihailo Crnobrnja, dekan FEFA\nNakon velikog broja pitanja prisutnih gostima direktor Instituta prof. Erić se obratio prisutnima kao predstavnik domaćina ističući kako za IEN i BBA činjenica da se srpska LSE alumni asocijacija nalaze u njihovim prostorijama predstavlja veliku čast ali i obavezu da doprinesu ostvarivanju ciljeva udruženja i daljem razvoju saradnje i promociji programa LSE u Srbiji i regionu.\nProf. dr Dejan Erić Prof. dr Ismail Musabegović, prof. dr Spyros Economides, Njegova ekselencija gospodin Stephen Wordsworth i gospodin Nikola Jurišić


Svijet, 6. decembar/prosinac 2015.\nNedjelja/nedelja, 6. decembar/prosinac 2015.\nRegionalni izbori u Francuskoj: Desnica očekuje pobedu\nEkstremno desničarski Nacionalni front (FN) nada se da će učiniti napredak, dok se očekuje da će Republikanska partija desnog centra, koju vodi bivši predsednik Nikola Sarkozi, osvojiti većinu u regionima, piše BBC\nIstorijski dan za Crnu Goru, region i NATO\nAmbasador Crne Gore u Vašingtonu Srđan Darmanović smatra da je pozivnica Crnoj Gori, kojom NATO najavljuje prvo proširenje od 2009. godine, važan signal regionalnim asiprantima za članstvo u Alijansi\nPozivnicom do sigurne budućnosti\nAnalitičari u Vašingtonu za Glas Amerike ocjenjuju da je odluka NATO-a da uputi pozivnicu Podgorici izuzetno važna – za Crnu Goru, Alijansu i cjelokupni region\nPutinov lik u mrvicama hljeba\nMrvice hljeba i desetine kokošaka: materijal je koji koristi litvanska umjetnica da bi prikazala rusku politiku koju nazviva "politikom otimačine". Uprkos njenoj mladosti Jolita Vaitkut već je postigla uspjeh u Litvaniji i to u vještini crtanja portreta političara i javnih ličnosti uz pomoć hrane\nSkupština RS podržala Dodika, odbijena posjeta Đukanovića i Frontex


vladana vasić – Sarajevski Otvoreni Centar\nOznaka: vladana vasić\nVladana Vasić: Problemi LGBT osoba tiču se svih nas\nRukovoditeljica zagovaranja u Sarajevskom otvorenom centru, Vladana Vasić, govorila je u jutarnjem programu BHT1 povodom Međunarodnog dana ponosa. U nastavku pogledajte cijelo Vladanino gostovanje u kojem je govorila o stanju prava LGBT osoba u BiH, značaju Povorke ponosa, te radu SOCa na pravima žena i LGBT osoba.\nSlobodna Evropa: O potrebi zakona o istospolnom partnerstvu u BiH\nČak 80 posto istospolnih parova u Bosni i Hercegovini želi zaključiti životno partnerstvo, pokazuje istraživanje Sarajevskog otvorenog centra. Uprkos tome, zajednički život ovih parova bh. vlasti ne prepoznaju ni na koji način.


TOMISLAV NIKOLIC: Politika Srbije nije licemerna i mi zelimo dobre odnose sa Hrvatskom, a BiH zelimo svu srecu – NAJNOVIJE VESTI\nTOMISLAV NIKOLIC: Politika Srbije nije licemerna i mi zelimo dobre odnose sa Hrvatskom, a BiH zelimo svu srecu\n27th August 2016 , 03:07 RTS\nPolitika Srbije nije licemerna i mi želimo dobre odnose sa Hrvatskom, a BiH želimo svu sreću, rekao je predsednik Srbije Tomislav Nikolić, koji, međutim, smatra da ta država ni nakon 21 godinu od Dejtonskog sorazuma nije uspela da postane država, ali da Srbija ništa neće učiniti da je destabilizuje\nIstakao je da Srbija nije u stanju ni da stabilizuje BiH, već to, kaže, moraju da učine narodi koji u njoj žive.\n– Bosna i Hercegovina je država, Hrvatska je država, Srbija je država i gradim svoju politiku na tome da poštujem članice UN i očekujem da članice UN poštuju nas. I kao što poštujem tuđe granice, očekujem, sa pravom, da svako poštuje granice Srbije, one u kojima je Srbija članica UN – rekao je Nikolić za Sputnik.\nOsvrnuvši se na depešu sa koje su SAD nedavno skinule oznaku tajnosti o prepisci tadašnjeg američkog ambasadora u SFRJ Vorena Cimermana sa svojim nadležnima, što je onovo pokrenulo pitanje ima li osnova za verovanje da su se bivši hrvatski i srpski predsednici Franjo Tuđman i Slobodan Milošević, dogovarali o podeli Bosne i Hercegovine, Nikolić kaže da Milošević nikome nije govrio o pregovorima koje je vodio sa hrvatskim predsednikom i Alijom Izetbegovićem.\nIz depeša se može videti da je bilo razgovora o tome, kao i da je inicijator te ideje bio pokojni hrvatski predsednik Franjo Tuđman.\nNejasno je, međutim, ostalo kako je na ideju o podeli BiH na srpski i hrvatski deo, uz teritoriju na kojoj bi bosanski muslimani napravili svoju nezavisnu državu, gledao pokojni srpski predsednik Slobodan Milošević.\n– Slobodan Milošević nikoga nije upoznao sa svojim razgovorima sa Izetbegovićem i Tuđmanom i bilo je loše što je sam vodio tu politiku. Ali sećam se da se u to vreme govorilo o nekakvim mapama podele BiH crtanim na salvetama. Dakle, možda je to moguće, ako to potvrđuju pronađeni dokumenti koje je slao ambasador SAD. Onda je to najverovatnije tačno – kaže predsednik Nikolić.\nU ono vreme, govoriti o podeli BiH bilo bi ravno izdaji, objašnjava Nikolić, dok bi mnogi danas rekli da je to bila dobra ideja.\n– Ali vi reagujete u jednom momentu, naknadna pamet nikada nije pomagala – kazao je Nikkolić i dodao:” Neću da se vraćam na to”.


Macura uticala na Vesića - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Macura uticala na Vesića\nMacura uticala na Vesića\nNa današnjem javnom slušanju na temu „Kvalitet vazduha u Srbiji“ zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da je Grad odustao od kupovine 100 dizel autobusa, nakon apela koji je uputila narodna poslanica Tatjana Macura gostujući sa Vesićem u emisiji „Pravac“ na TV Pink u januaru ove godine, saopštila je Stranka moderne Srbije (SMS).\n6Piše: FoNet 10. februara 2020. 20.02\n„Istini za volju, povod da se pokrene pitanje o nabavci autobusa bilo je pitanje voditelja – kako sagovornicima deluje saradnja unutar aktuelne vladajuće većine? Na to je Macura odgovorila da joj ta saradnja danas deluje raštimovano“, navodi se u saopštenju.\nKako se dodaje, Macura je tada kao primer je navela upravo saradnju između uprave Grada Beograda i Ministarstva za zaštitutu životne sredine, ocenjujući da kada bi vladujuća većina planirala sinhronizovano „ne bismo došli u situaciju da se nabavljaju autobusi koji dodatno zagađuju i onako već veoma zagađen vazduh“.\nOna je tada upitala Vesića da li predstavnici vladajuće većine uopšte razgovaraju međusobno kada im se dešavaju taakvi propusti, a odgovor koji je usledio od zamenika gradonačelnika, SMS je ocenio kao neubedljiv.\n„Konačno, na današnjem javnom slušanju Vesić je Macuri, koja je ujedno i članica Odbora za zaštitu životne sredine, priznao grešku kazavši da je upravo nakon ukazivanja koje se dogodilo u pomenutoj emisiji izvršio dodatno proveru sa gradskom administracijom i Ministrastvom i insistirao da se odluka promeni“, poručuju iz SMS.\nKako se saopštenju ove stranke navodi, on je učesnike skupa je obavestio da je Grad Beograd odustao od kupovine dizel autobusa i rekao da će se sredstva preusmeriti na nabavku autobusa koji koriste gas.\nIz SMS takođe najavljuju da će Macura „ispratiti u kojoj meri će Goran Vesić održati dato obećanje i obavestiti građane ukoliko primeti bilo kakvo odstupanje od date reči“.\nGoran Vesić, kvalitet vazduha, Tatjana MacuraBeograd\n10. februara 2020. u 22.52\nPredizorna koaliciona podrška.\n11. februara 2020. u 00.18\n11. februara 2020. u 00.23\nA u al su ovi pceli da se lizu\nProvidno za cenzus od 3% kaže:\nNije povidon jod, nego je krajnje providno.\n11. februara 2020. u 10.22\nKoga ovi zaludjuju.\nSMS = SNS kaže:\n11. februara 2020. u 11.20


AMSTERDAM - Nova godina | Holandija | Nova Godina 2018|Happy Tours\nAMSTERDAM – Nova godina 9 dana\nAMSTERDAM – Nova godina -je grad karakteristične holandske arhitekture, kanala, brodića i mostova. Na prvi pogled imaćete utisak da je u Amsterdamu vreme stalo u sedamnaestom veku koji je poznat kao zlatno doba holandske kulture. Mnoge evropske prestonice obiluju istorijskim znamenitostima, ali ono što Amsterdam čini posebnim je to što je gotovo svaka gradjevina u užem centru grada u isto vreme kulturni spomenik i nečiji životni prostor, u isto vreme deo istorije ali i deo savremenog izgleda grada. Amsterdam je u isto vreme muzej na otvorenom, riznica znamenitih gradjevina i spomenika pod otvorenim nebom, ali i moderna uzurbana evropska prestonica. Glavni grad Holandije ima sve odlike metropole, zivost i ritam velikog grada.\nAMSTERDAM – Nova godina AMSTERDAM – Nova godina\nDoručak. Nakon doručka mogućnost organizovanja fakultativnog izleta Velika holandska tura ( Hag, Ševeningen, Roterdam). Poseta grada Haga, gde je sedište Parlamenta Kraljevine Holandije i Palate Mira (gde se nalazi sudnica Haškog tribunala). Nakon obilaska odlazak do najvećeg letovališta Holandije – Ševeningena. Šetnja obalom Severnog mora. Nastavak puta do Roterdama – centra moći i najveće luke na svetu. Obilazak grada: Euromast toranj, Kijkskubus (kompleks stanova u vidu krivih kocki), Gradska kuća, trgovački deo grada… Slobodno vreme za šetnju i individualne aktivnosti. U večernjim časovima povratak u Amsterdam. Slobodno vreme. Noćenje.\nCenovnik za Amsterdam (Doček Nove 2018.godine, autobus, 9 dana) br.1 od 15.08.2017.\nPansion Alexandros Pansion Alexandros Pansion Alexandros je ...


Saksonac je po nalogu knjaza istraživao Bor i Majdanpek | Arheo-amateri Srbije\nсреда, 8. децембар 2021. - 17:23\nSaksonac je po nalogu knjaza istraživao Bor i Majdanpek\nTajni plan Miloša Obrenovića i Sigmunda fon Herdera o industrijalizaciji Srbije podrazumevao je geološka istraživanja. Herderov putopis otkriva knjaza kao vizionara koji je planirao industrijsku revoluciju.\nRudarski basen Bor\nDnevnik barona Sigmunda fon Herdera koji je 1835. putovao Srbijom istražujući rude, najzad je preveden na srpski posle 180 godina. On otkriva genijalnog saksonskog stručnjaka koji je još tada predvideo da će Majdanpek i Bor biti među najvažnijim rudnicima Evrope. Herderov putopis otkriva i knjaza Miloša kao vizionara koji je planirao industrijsku revoluciju u zemlji koja u tom trenutku nije imala ni puteve.\nNaime, odmah pošto je 1830. Srbija postala autonomna država, Miloš je krišom od Turaka, započeo prepisku s baronom Herderom, „vrhovnim rudarskim starešinom“ Saksonije – vodeće rudarske sile toga doba. Kad je Herder predložio da lično obavi geološko istraživanje, Srbije knjaz je oberučke prihvatio.\nArhivi nemačke kraljevine Donje Saksonije otkrivaju da je Herderovo putovanje smatrano veoma važnim poduhvatom jer je obnavljalo veze prekinute padom srednjovekovne srpske države.\n– Kad je pozvao Herdera da dođe u Srbiju, Miloš je krenuo putem Nemanjića. Njihova država je moć izgradila na rudarstvu kada su doveli Sase – Saksonce, koji su otvorili rudnike i razvili metalurgiju. Miloš je shvatao da država ne može da opstane samo na poljoprivredi i izvozu stoke. Za napredak je neophodna industrija, koje nema bez sirovina. Zato je pozvao Herdera da istraži rude – objašnjava istoričar Borisav Čeliković, urednik u „Službenom glasniku“, zahvaljujući kome posle gotovo dva veka srpska javnost upoznaje Herderovo delo.\nIz današnje perspektive deluje neverovatno da je nepismeni vladar Srbije, koja je počinjala od nule, znao ko je Herder i komunicirao s najtraženijim rudarskim stručnjakom tog doba.\n– Miloš jeste bio nepismen, ali ne i neinformisan. Naprotiv. Svakog jutra dobijao je stranu štampu koju su „pisari“ čitali i prenosili mu sadržaj. On nije morao da zna ko je najbolji geolog u Evropi, ali je imao saradnike koji su mu našli tu informaciju – kaže istoričar prof. dr Radoš Ljušić, direktor „Službenog glasnika“.\nSigmund von Herder\nS druge strane, Herder je od detinjstva znao za Srbiju.\n– Familija Herder veoma je doprinela promociji srpske kulture i razvoju nauke. Još 1778. je baronov otac Johan Gotfrid fon Herder, filozof, istoričar, prevodilac i pesnik prvi u svetsku knjiženost uveo srpske narodne pesme, mnogo pre Vuka. Pedeset godina kasnije, njegov sin Sigmund istraživao je mineralno i rudno blago Srbije i ukazao ne njenu svetlu budućnost – kaže geolog Alena Zdravković, kustos Zbirke-muzeja Rudarsko-geološkog fakulteta.\nIstoričari kažu da se ne treba čuditi „ravnodušnosti“ knjaza koji nije dočekao uglednog gosta u avgustu 1835, već je otputovao u Carigrad. Lukavi Miloš tako je prikrivao važnost misije stručnjaka koji je zvanično tražio ležišta soli i termalne vode. Glavni Herderov zadatak bio je istraživanje ležišta uglja i metala neophodnih za vojnu industriju, jer je knjaz želeo oružanu silu nezavisnu od tuđeg oružja i municije.\n– Prepiska Miloša i Herdera otkriva da su oni razmatrali ne samo otvaranje rudnika i izgradnju livnica, beć i izgradnju pruga u Srbiji, preusmeravanje reka radi transporta ruda brodovima i navodnjavanja njiva. Herder je predlagao da se srpska deca šalju u Saksoniju na školovanje, ali i da se otvori rudarska akademija u Srbiji. On je otkrio carski grad Feliks Romulijanu i insistirao da Srbija napravi muzej – kaže Alena Zdravković.\nSovjet je Herderu i njegovim saradnicima, kraljevskom rudarskom stručnjaku Celeru i registratoru Lešneru odredio pratioca, poznavaoca nemačkog jezika, direktora kancelarije Upravitelnoga sovjeta Stevana Radičevića. Knjaz naređuje da im se pridruži još jedan sovjetnik da pazi da se baronu odaju dužne počasti, kao i dva uniformisana vojnika.\nIpak, oni nisu imali samo zadatak da Herderu olakšaju posao, već i da informišu knjaza o tome šta on radi. Tako sovjetnik Radičević posle trodnevnog boravka u Majdanpeku šalje dobre vesti Jevremu Obrenoviću, koji ih hitno prosleđuje Milošu u Carigrad.\n– Baron Herder je Majdan Pek providio i tu našao bakra i gvožđa u takvom količestvu da će ovaj majdan jedan od najbogatijih u Jevropi biti – javio je Radičević.\nNažalost veliki planovi knjaza Miloša i barona Herdera nisu se ostvarili.\n– Miloš je bio vladar koji je vukao i prednjačio s nekoliko kvalitetnih saradnika, ali i gomilom prišipetlji koje su to kvarile. Takva situacija se često ponavlja u srpskoj istoriji – kaže prof. dr Radoš Ljušić.\nPlanovi o otvaranju rudnika i industrijalizaciji su propali kad su ustavobranitelji naterali Miloša na abdikaciju i prognali ga iz zemlje.\n– Njegovi bivši sradnici nisu imali njegovu viziju, već su samo sproveli jalovu birokratizaciju Srbije. Otvaranje prvog modernog rudnika u Srbiji moralo je da sačeka Milošev povratak na vlast. Kompletan Herderov izveštaj pod imenom „Rudarsko putovanje po Srbiji 1835. godine“ odštampan je 1846. na nemačkom u Pešti. Zahvaljujući Dobrili Begenišić, koja je prevela njegovo delo s tog arhaičnog jezika, ispravili smo veliku nepravdu. Nažalost, mora se priznati da još najmanje 70 odsto dela koja su napisana o Srbiji nisu prevedena – kaže Čeliković.\nA OD KNEZA DUKATI I SABLjA\nMiloš je uz veliku zahvalnost nagradio barona Herdera za zalaganje na ispitivanju ruda Srbije tokom desetonedeljnog terenskog rada, često u najgorim vremenskim uslovima.\n– Pored novčane nagrade od 1.000 dukata, poklonio mu je i specijalno iskovanu sablju s balčakom optočenim srebrom i zlatom, u koji je ufasovano 118 brilijanata od oko 20 karata. Ta sablja je, zatim, postala baština Herderovih naslednika na mestu vrhovnog rudarskog starešine Saksonije – kaže Alena Zdravković.\nBaron Herder je bio prvi stranac koji je dobio takvo odličje Uzbuđen zbog ukazane počasti on je izrekao jednu od najlepših poruka srpskom narodu:\n– Svim mojim dragim Srbima, za koje je vezana moja duša puna vernog prijateljstva, ljubavi i odanosti, iskazujem moje najprisnije i najsrdačnije pozdrave usmeno, preko gospodina Milutinovića koji je sada tako srećan odlazeći u ona lepa brda i dolove u kojima pirka lak povetarac.\nPrethodni: Američki ambasador otvorio restaurirane mozaike u carskoj palati u Sirmiumu\nSledeći: Izmeštanje ranohrišćanskog blaga zbog auto-puta


NEKA ŽIVE DUGO PESME MOJE: Aleksandar Stepić, karijeru i uspomene sa Carevcem, Tozovcem, Silvanom, Tomom, Pabanom pretočio u knjigu | Novosti.RS\nNEKA ŽIVE DUGO PESME MOJE: Aleksandar Stepić, karijeru i uspomene sa Carevcem, Tozovcem, Silvanom, Tomom, Pabanom pretočio u knjigu\nponedeljak, 14. 09. 2020. u 12:08\nNE može se govoriti o srpskoj narodnoj muzici, a da se ne pomene ime kompozitora, aranžera i harmonikaša Aleksandra Ace Stepića (88).\nIstaknuti estradni umetnik ne samo da je komponovao više od 20 kola i 500 pesama, od kojih su najpoznatije "Moj život je tužna priča" (Zoran Kalezić), "Šesnaest ti leta beše" (Savo Radusinović), "Samo jedna kap ljubavi" (Silvana Armenulić), "Jedna žena sreće željna" (Šaban Šaulić), "Jednom sam i ja voleo" (Asim Brkan), "Nosila si burmu moje majke" (Ljuba Aličić), "Za ljubav sam mladost dao" (Milanče Radosavljević), već je tokom višedecenijske uspešne i plodonosne karijere nesebično pomagao kolegama, koji su tek počinjali da se penju stepenicama estradnog Olimpa.\nPRIJATELjI Aca, Toma Zdravković i Zoran Kalezić,Foto privatna arhiva\nOtkrio je mnoge, a nikoga nije srušio. Sa svojim orkestrom obišao je pola sveta, nastupao u bivšem Sovjetskom Savezu i Kuvajtu, i pratio samo najbolje - Silvanu, Lepu, Tozovca, Šabana, Đorđa Marjanovića, Nadu Mamulu... Penzionerske dane Aca Stepić provodi na Banovom brdu, a svoju veliku karijeru pretočio je u knjigu "Neka žive pesme moje" ("Čigoja štampa"). Tako je ispunio želju pokojne supruge Nade, sa kojom je proveo 62 godine, a zavoleo je, kako je i rekao u pesmi, kada joj je bilo 16 leta.\n- Tata je svirao violinu, za koju nisam hteo da čujem, a brat harmoniku - kaže, za "Novosti", Aca Stepić. - Bio sam talentovan, a kada mi je otac kupio harmoniku, otišao sam iz Velikog Polja kod Obrenovca u Meljak, da učim zanat kod čuvene braće Ilije i Milije Spasojević. Oni su tada svirali sa elitom narodne muzike, od Mije Krnjevca, do Vuleta Jeftića i Danice Obrenić. Prava škola mi je bila sviranje po kafanima i hotelima širom Jugoslavije.\nBRAĆA Toma Zdravković sa Acinim orkestrom ,Foto privatna arhiva\nTako je, svirajući u "Gradskoj kafani" u Sarajevu, otkrio sedamnaestogodišnju Zilhu Barjaktarević, koja će potom postati Silvana Armenulić. Zamolili su ga da otpeva nešto, on je pristao uz uslov da zna da peva, a Zilha je sve oduševila izvevši sevdalinku "Moj dilbere".\n- Ako nastavite tako, nadmašićete me - ohrabrio je mladu devojku, koju će kasnije u Subotici upoznati sa njenim budućim suprugom Radmilom Armenulićem.\nZahvaljujući Silvani, uzeo je Tomu Zdravkovića u svoju grupu, jer je lepo pevao i komponovao. Toma mu je bio kao mlađi brat i Aca je imao razumevanja za njegovu boemsku narav.\nDa bi se neko ozbiljno bavio muzikom, morao bi prvo da položi ispit kod čika Cara, kako su zvali legendu iz sela Careva kod Velikog Gradišta, Vlastimira Pavlovića Carevca. Aca je polagao ispit u kafani "Šumatovac" i priznaje da su mu se noge i ruke odsekle od straha:\n"ŠOTE, MORI ŠOTE" ZA GADAFIJA\nSVIRAO je Aca Stepić našim radnicima koji su gradili puteve, mostove i stambene zgrade u Libiji, Iraku, Iranu, Kuvajtu... U Libiji ih je u svom šatoru, koji je više ličio na hotel "Hilton", ugostio pukovnik Gadafi. Voleo je zabavnu muziku, a od narodnih su mu odgovarali "južniji krajevi", poput "Šote, mori šote".\n- Kada je Gadafi posetio Jugoslaviju, setio se naših pevača sa kojima se ceo dan veselio u svom mondenskom šatoru - pamti Stepić. - Izrazio je želju da ih opet vidi, što mu je i udovoljeno. Muzičari su već znali za njegovu slabost, zasvirali su bliskoistočne zvuke, zaorilo se "Šote, mori šote", uz južnjački ples, a Gadafi je ustao i sa čašom u ruci svima nazdravljao. Po srpski.\n- Sve se dobro završilo i dobio sam angažman u "Kalemegdanskoj terasi". Tamo je svirao i Carevčev orkestar, ali ne zvanično kao Narodni orkestar. Posle dvadesetak dana, čika Car je morao da ode u rodno mesto i hteo je da me postavi za šefa orkestra, da ga menjam dok se ne vrati. Bio sam najmlađi, nikako nisam to mogao da prihvatim i zamolio sam ga da ne budem šef, već sekretar.\nOTKRIĆE Stepić sa Silvanom Armenulić, Foto privatna arhiva\nPamti čika Aca i kada se Šaban Šaulić pridružio Orkestru Radio Beograda, gde je na zajedničkom nastupu trebalo da otpeva četiri pesme, ali se, prethodno napio sa Vidom Pavlović.\n- Mogao je peva kao Bog, ali nije mogao da stoji na nogama - kazuje nam kompozitor i harmonikaš. - Kažem mu, drži se mog desnog ramena, pevaj, a ja ću ti pevati drugi glas. I bi tako. Nikada mi to nije zaboravio, jer je znao da ga više ne bi zvali da nastupa. Tražio mi je pesmu. Ponudio sam mu "Jedna žena sreće željna", ograđujući se, da ne znam da li će mu se svideti. Otpevao ju je tako da nije moglo bolje.\nJedne večeri, iz tadašnjeg Titograda, Stepić je dobio telefonski poziv od neafirmisanog pevača Zorana Kalezića, tada 19-godišnjaka. Kada ga je, u svom stanu, čuo kako peva, znao je da je on pravi pevač za njegovu melodiju "Moj je život tužna priča".\n- Srce moje, bio je sirotinja, mislio je za plastično voće koje je stajalo u korpici na stolu da je pravo, pa je krenuo da se posluži, ali mu je moja supruga Nada rekla da će mu doneti pravo - veli nam čika Aca. Za četiri meseca ta ploča prodata je u više od 200.000 primeraka. I danas smo u kontaktu.\nNažalost, kada mu je sin jedinac, stomatolog Miodrag poginuo u saobraćajnoj nesreći, Aca više nikada nije uzeo harmoniku u ruke. Prošle godine preminula je i njegova životna saputnica Nada. Ipak, umetnik zaključuje:\n- Imao sam sreće u životu. Nisam nikad tražio ništa da bih svirao, a svi su tražili mene.\nkompozitor karijera narodna muzika Aleksandar Stepić\nSjajan tekst, molim za vise ovakvih tekstova, hvala.\nKako doći do knjige u Repulici srpskoj?\nOGLASILA SE TV PRVA: Evo šta su rekli o odlasku Srđana i Jovane\nponedeljak, 21. 09. 2020. u 12:42\nJELENA TOMAŠEVIĆ ZA "NOVOSTI": Srce me vuče ka jugu\nPEVAČICA Jelena Tomašević, koja je nedavno nastupila na manifestaciji "Nemanjini dani", u porti manastira Svetog Nikole u Kuršumliji, prve Nemanjine zadužbine, za naš list je, posle koncerta, rekla da, pored pop repertoara, na nastupima uvek ima i blok posvećen narodnim izvornim pesmama.\nponedeljak, 21. 09. 2020. u 11:01\nSOLO NASTUP PEVAČA PANK-FOLK GRUPE "BRKOVI": Šemso 69 u bašti zemunskog "Festa"\nFRONTMEN "Brkova" Vedran Pehar, poznat kao Šemso 69, održaće samostalni koncert u petak, 25. septembra (20.00), u bašti zemunskog "Festa".\nVEČERAS DODELA NAGRADE "MILAN MLADENOVIĆ": Svečanost u "Bitef art kafeu"\nDODELA nagrade "Milan Mladenović 2020" biće održana večeras (20.30) u letnjem "Bitef art kafeu" u Beogradu, a prenos možete da gledate uživo na fejsbuk-stranici i "Jutjub" kanalu "Zadužbina Milana Mladenovića".


Prijava za vrtiće do 15. maja, u školama produžen upis u prvi razred\nHome»Vesti»Prijava za vrtiće do 15. maja, u školama produžen upis u prvi razred\nBy Aleksandar Đokić 14/05/2020 Updated: 22/05/2020 Nema komentara6 Mins Read\nFoto: printscreen sajta eUprave\nElektronska prijava dece u predškolske ustanove – e-Vrtić – dostupna je u još 26 gradova i opština, te je njihov ukupan broj sada 117, a Niš je jedan od njih. Prijava će trajati do 15. maja i dostupna je u 135 predškolskih ustanova širom Srbije.\nPrilikom elektronske prijave automatski se pribavljaju neophodni podaci iz matične knjige rođenih, Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja i evidencije prebivališta, tako da roditelji ne moraju da dostavljaju nijedan dokument za upis deteta, niti da odlaze ni na jedan šalter. Ova usluga dostupna je na portalu eUprava svim registrovanim korisnicima.\nDirektorka predškolske ustanove „Pčelica“ u Nišu Svetlana Mitić kažeda su sa e-Vrtićem krenuli oko 10. marta.\nDirektorka “Pčelice” Svetlana Mitić\n„Aplikacija je zaista zaživela, čak je i u toku vanrednog stanja veliki broj roditelja prijavio svoje dete za e-Vrtić. Za sada imamo oko 700 prijava mališana za upis u našu ustanovu, svi zahtevi roditelja su obrađeni. Mi smo njima poslali povratnu informaciju da su zahtevi obrađeni, i ta deca se sada nalaze na listi čekanja Javne predškolske ustanove „Pčelica“, kaže Mitićeva i dodaje da je ovo veliko olakšanje i za roditelje i za zaposlene, jer roditelji ne moraju da dolaze u kol-centar i čekaju red, da vade razna potrebna dokumenta, već, kako ona kaže, to urade sa dva klika mišem i na taj način dete ostane na listi čekanja predškolske ustanove.\nDa je danas preko interneta moguće dobiti razne usluge javne uprave za koje je nekada bilo potrebno čekati u redovima pred šalterima, pokazuje i podatak Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu prema kojem je 42.000 prijava elektronskim putem stiglo za upis dece u vrtiće. Prednosti ovog sistema su ogromne, jer se onaj veći deo posla sada lakše obavlja preko portala e-Uprave, objašnjava direktor Kancelarije za informacione tehnologije i e-Upravu Mihailo Jovanović.\n„Prijava dece u predškolske ustanove ili vrtiće od ove godine dostupna je svim roditeljima u Srbiji. Usluga je vrlo jednostavna i podrazumeva da registrovani korisnici na portalu e-Uprave izaberu uslugu e-Vrtić i za pet minuta popune neophodne podatke i prijave svoje dete za upis u vrtić“, isitiče Jovanović.\nIako je e-Vrtić namenjen prvenstveno roditeljima koji su državljani Srbije, pojedine predškolske ustanove pružaju ovu uslugu i ako je jedan od roditelja strani državljanin. Za decu samohranih roditelja, decu žrtava nasilja u porodici, decu sa smetnjama u psihofizičkom razvoju ili iz porodica koje koriste neki oblik socijalne zaštite predškolska ustanova je u mogućnosti da prihvati prijavu elektronskim putem, ali je potrebno da roditelji podnesu relevantnu dokumentaciju kojom dokazuje navedeni status lično u predškolsku ustanovu, navodi se na portalu Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave. Preporuka Kancelarije za IT i eUpravu svim predškolskim ustanovama, u skladu sa trenutnom epidemiološkom situacijom, jeste da se roditeljima omogući da elektronskim putem dostave i ovu dokumentaciju.\nSpisak gradova i opština koje pružaju uslugu elektronskog prijavljivanja dece za obdaništa možete pronaći na linku, dok uputstvo kako koristiti uslugu e-Vrtić možete pogledati ovde.\nUpis u prvi razred ove godine počeće kasnije zbog pandemije koronavirusa\nUpis dece u prvi razred osnovne škole, koji inače počinje 1. aprila, ove godine će, zbog aktuelne situacije i vanrednog stanja, početi kasnije, ali roditelji i drugi zakonski zastupnici od 1. aprila 2020. mogu da stupe u kontakt sa školom u koju žele da upišu dete preko nove usluge „Iskazivanje interesovanja za upis u osnovnu školu“ na portalu eUprava, kao i telefonskim putem. Direktor Kancelarije za informacione tehnologije i e-Upravu Mihailo Jovanović kaže da su, ohrabreni upisom preko portala e-Vrtić, uspeli da preko portala e-Uprave ove godine upišu i decu u osnovnu školu.\nDirektor Kancelarije za informacione tehnologije i e-Upravu Mihailo Jovanović\n„Upis se sada pomera za 1. jun, ali mi smo, da bi roditelji videli kako sve to radi i da bi stupili u inicijalni kontakt sa školama, omogućili uslugu iskazivanja interesovanja za ovaj način upisa. Sve je takođe preko portala e-Uprave, gde roditelji mogu kao registrovani korisnici da izaberu školu za svoje dete. Negde oko 25. maja biće aktivirana prava usluga upisa u osnovne škole, kada će roditelji moći da izaberu termin gde će moći da upišu svoje dete. Moraće samo jednom da odu do te škole, gde će njihovo dete obaviti razgovor sa psihologom i opet neće morati da nosi nijedan dokument“, ističe Jovanović.\nUputstvo za korišćenje ove usluge možete pronaći ovde.\nNa ovaj način, škole će evidentirati zainteresovanost roditelja kako bi okvirno znale koji broj đaka mogu da očekuju. Svi roditelji, koji će koristiti ovu elektronsku uslugu, biće obavešteni o datumu upisa u osnovnu školu čim on bude bio definisan, nalazi se na portalu Uprave po meri svih nas.\nNačelnik Školske uprave u Nišu Dragan Gejo ističe da ovaj sistem još uvek nije toliko zaživeo na sajtu Ministarstva. Kako kaže, škole mogu samo da se interesuju, kao i da roditelji mogu da izraze želju da na taj način da upišu svoju decu.\n„U vreme pandemije kovida roditelji su svoju decu upisivali u školu elektronskim putem – mejlom sektretaru škole, gde im on odgovori da je dete primljeno i dete se smatra upisanim u školu kada stigne obaveštenje iz škole roditeljima. Isto tako su roditelji zvali i telefonom, tim putem je upisano preko 50 odsto učenika u sva tri okruga Školske uprave Niša – u Pirotskom, Topličkom i Nišavskom. U ponedeljak ćemo imati sastanak povodom e-upisa, polaganja završnih ispita i velike mature, pa ćemo tada imati više podataka za medije“, najavljuje Gejo.\nPo definisanju datuma upisa u osnovnu školu, na portalu eUprava biće dostupna usluga zakazivanja termina za upis i testiranje koja će omogućiti roditeljima da jednim odlaskom u školu završe sve procedure oko upisa deteta, i to bez donošenja ijednog dokumenta, kao i da obave testiranje sa psihologom i pedagogom. Škole će u unapređenoj elektronskoj usluzi eUpisa po službenoj dužnosti pribaviti podatke iz matične knjige rođenih, iz evidencije prebivališta, kao i iz zdravstvenog informacionog sistema o obavljenom lekarskom pregledu.\nElektronske usluge deo su ukupne reforme javne uprave u Srbiji, koja treba da javnu upravu učini efikasnijom, transparentnijom i bližom građanima i privredi. Evropska unija snažno podržava reformu javne uprave u Srbiji kao deo procesa pripreme Srbije za članstvo u EU, kaže šef delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici.\n„Reforma javne uprave je ključni korak za članstvo Srbije u Evropskoj uniji. Neophodne su strukturne promene u funkcionisanju i organizaciji centralne i lokalne uprave. Kulturološke promene u odnosu između administracije i građana takođe treba da prate ovaj proces. Reforma javne uprave je jedinstveno sredstvo za uvođenje evropskih principa dobrog upravljanja, u koje spadaju: efikasnost, odgovornost, transparentnost, pouzdanost i iznad svega, uključivanje građana u procese donošenja odluka. Reforma javne uprave donosi i potpunu modernizaciju uprave kroz digitalizaciju informacija i procesa, uključujući nove načine pružanja usluga građanima i preduzećima“, poručuje Fabrici.\nFabrici: Reforma javne uprave ključan elemenat procesa pristupanja Srbije EU, podrška se nastavlja Počeo je upis u srednju školu, ove godine elektronskim putem Deca se vraćaju u vrtiće – pojačana higijena i boravak na otvorenom što češće Obradović: Završetak procesa reforme sistema plata, jačanje razvoja e-Uprave i osnaživanje gradova i opština prioriteti u 2021. godini\nDragan Gejo E-uprava e-vrtić JPU "Pčelica" MDLUS Mihailo Jovanović Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave Sem Fabrici upis u prvi razred


UN: ISIL gubi osvojene teritorije u Siriji | Borbe protiv ISIL-a News | Al Jazeera\nUN: ISIL gubi osvojene teritorije u Siriji\nISIL i dalje kontrolira ogromne dijelove teritorija u Sirije i Iraku (AP)\nBorci grupe Islamska država Irak i Levant (ISIL) izgledaju “očajni” jer gube osvojene teritorije u Siriji koje preuzimaju kurdski borci koji se bore protiv njih “u ime humanosti”, izjavio je Paulo Sergio Pinheiro, šef komisije Ujedinjenih naroda koja istražuje kršenje ljudskih prava u Siriji.\nISIL pribjegava taktici “udari i bježi” i samoubilačkim napadima automobilima-bombama poslije teritorijalnih gubitaka koji su im Kurdi nanijeli uz pomoć međunarodne koalicije, navodi se u novom izvještaju UN-a o sirijskom građanskom ratu.\n“Mislim da su očajni, jer gube teritorije. Ipak, mislim da, u ovom trenutku, oni (ISIL) nastavljaju sa pobjedama na psihološkom planu, privlačeći mlade iz Evrope i razvijenih zemalja. Ali, ustvari, u smislu rata za teritorije, oni počinju osjećati pritisak”, naveo je Pinheiro za agenciju AP, prenosi Tanjug.\nI američki obavještajni zvaničnici navode da je tokom ljeta više od 10.000 boraca ISIL-a ubijeno, ali da ta grupa, u suštini, nije slabija nego što je bila kada je SAD pokrenuo kampanju zračnih udara prije godinu dana.\nPrekinuti isporuku oružja\nISIL i dalje kontrolira ogromne dijelove teritorija u Siriji i Iraku, primjećuje AP.\nPinheiro je pozvao vlade da zaustave isporuke oružja zaraćenim stranama u Siriji, mada je odbio identificirati dobavljače, navodeći da to nije bio zadatak panela.\n“Dok se u ratu bore, uglavnom Sirijci i uglavnom na sirijskoj teritoriji, rat sve više vode međunarodne i regionalne sile, prije svega u skladu sa svojim geostrateškim interesima”, navodi se u izvještaju.\nU panelu se ukazuje da Sirijci “postepeno gube kontrolu nad tokom događaja” i izražava žaljenje što Vijeće sigurnosti UN-a nije ovlašteno da imenuje međunarodnog tužioca za ratne zločine.\nISIL teško oštetio hram Bel u Palmiri\nHram je bio dio drevnog karavanskog grada Palmire, u centralnoj Siriji.\nISIL pogubio desetke svojih boraca u bijegu\nISIL je u proteklih mjesec dana ubio 39 svojih boraca koji su uhvaćeni u pokušaju da pobjegnu i vrate se kući.\nISIL zauzeo nekoliko sela u pokrajini Halep\nGrupa ISIL objavila je da su njeni borci preuzeli kontrolu nad nekoliko sela sjeverno od grada Halepa, kao i da jedan njen pripadnik izveo samoubilački napad u gradu Mare’ u pokrajini Halep.


10.11.2007, 21:43 #1\nReditelj Gorčin Stojanović otvorio je sinoc pred prepunom salom Dvorane kulturnog centra u Beogradu filmski Festival "Slobodna zona", koji je organizovao Kulturni centar Reks (Rex).\nStojanović je tom prilikom rekao da je takav festival neophodan Srbiji, kao smernica koja treba da prikaže film kao subverzivnu umetnost. Prema njegovim rečima, film ne treba da prodaje političke poruke, ali treba da ima stav, a onda ima i stila što je uslov da neko filmsko ostvarenje predstavlja umetnost.\nSelektor programa Marko Popović je rekao da ovogodišnji festival nudi drugačiju vrstu filmskih junaka, kroz igrane i dokumentarne filmove, koji su posle svih relevantnih svetskih filmskih festivala sada konačno stigli i u Beograd.\n"Ti junaci su drugačiji po svojoj konstituciji, poreklu, geografiji, težini tereta koji nose, ali su to obični ljudi koji su se hrabro i neustrašivo odlučili da život preuzmu u svoje ruke", rekao je Popović.\nNakon zvaničnog otvaranja festivala, publika je imala priliku da pogleda animirani film "Persepolis" rediteljke Marjane Satrapi i reditelja Vincenta Parona.\nFilm "Persepolis" nastao je po čuvenom stripu, koji ujedno predstavlja i biografiju same rediteljke koja je rođena u Iranu, a trenutno živi i stvara u Francuskoj. "Persepolis" je priča o odrastanju devojčice u Iranu tokom islamske revolucije, njenoj borbi da prevaziđe okvire koji su joj nametnuti odrastanjem u državi kojom je zavladao islamski fundamentalizam, njenom odlasku na Zapad i pokušaju prilagođavanja.\nGlas junakinjama pozajmile su Katrin Denev i Kjara Mastrojani, film je ovogodišnji dobitnik nagrade žirija na Filmskom festivalu u Kanu, a nominovan je i za Zlatnu palmu.\nU okviru Festivala "Slobodna zona", koji traje do 14. novembra, biće prikazano 18 dokumentarnih i igranih filmova. Među filmovima koji će biti prikazani su film "Slatka mala" američke rediteljke Lori Kolijer, koji je dobio nagradu za najbolji film i glumicu na festivalu u Karlovim Varima i nominaciju za Zlatni Globus za najbolju glumicu.\nPublika će imati priliku da vidi i film "Bolesnik" Majkla Mura, koji je ove godine osvojio nagradu na festivalu u Kanu, "Dane slave" Rašida Bušareba koji je nominovan za Oskara za najbolji strani film, "Pramcem ka severu" Stiva Hadsona, kao i film "Bili" Dženifer Venditi.\nFestival će zatvoriti film Marka Mandena "Žig ubice" koji je pobedio na Festivalu u Roterdamu ove godine.\nPrvi gost festivala "Slobodna zona" je hrvatski reditelj Branko Šmit čiji će film "Panj pun olova" biti prikazan u nedelju 11. novembra u DKC-u.\nMeđu gostima su i hrvatski reditelj Nebojša Slijepčević, američki Džefri Sanders, Mark Ferkerk iz Holandije, Stiv Hadson iz Velike Britanije, Dorota Keđiježavska i Artur Rajnhart iz Poljske i Tako Ruigaver iz Holandije.\nPre svake projekcije biće prikazan petominutni kratki film koji su režirali istaknuti evropski reditelji, a koji govore o njihovoj viziji budućeg života u Evropi.\nSav novac od prodaje karata biće poklonjen beogradskom Svratištu za decu i mlade koji žive i rade na ulici, a filmovi koji budu rasprodati biće prikazivani u repriznom terminu od 23 časa.\nCena karata za jednu projekciju je 150 dinara, a mogu se kupiti na blagajni DKC-a.\n10.11.2007, 22:20 #2\nOdgovor: 3. filmski festival SLOBODNA ZONA\nHajdi Juing, Rejčel Grejdi\nSAD, 2006, 85 min\nSve veći broj hrišćana evangelista veruje da se u Americi odvija buđenje vere i da hrišćanska omladina mora da preuzme vođstvo verske desnice. Isusovi vojnici prate Levija, Rejčel, Tori i još nekoliko dece tokom boravka u letnjem kampu "Revnosna deca" pastorke Beki Fišer na Đavoljem jezeru u Severnoj Dakoti, u kome se deca uče kako da postanu odani hrišćanski vojnici u "Božjoj vojsci". Film prikazuje njihov život u kampu u kom bruse svoj "proročki dar" i uče kako da "vrate Ameriku Hristu".\nDeca su, bez obzira na svoju mladost, pobožni harizmatični hrišćani: Levi, koji namerava da postane pastor, drži propoved u kojoj obznanjuje da je njegova generacija ključna za ostvarenje Isusovog povratka. Na početku filma vidimo Rejčel kako se moli nad kuglom za kuglanje i često deli hrišćanske pamflete ljudima koje sreće. Tori više voli hrišćansku hevi-metal muziku od Britni Spirs.\nNikada nogom nisu kročili na francusko tlo, ali pošto je Francuska u ratu, Said (Žamel Debouz, Čudesni život Amelije Pulen), Abdelkader (Sami Buažila), Mesud (Rošdi Zem) i Jasir (Sami Naseri) prijavljuju se u francusku vojsku, zajedno sa još 130 hiljada drugih, "domorodačkih vojnika", da bi oslobodili "otadžbinu" od nacističkog neprijatelja. Njihovi motivi su različiti. Dok Said beži od pustoši siromaštva u Maroku, Jasir se prijavljuje zbog plena koji očekuje da će pokupiti, Mesud se nada da će se oženiti i ostati da živi u Francuskoj da bi pobegao od aparthejda u Alžiru, a Abdelkader se nada francuskom priznanju i očekuje više pravde za kolonizovane Alžirce po završetku rata. Ali, dok se njihova divizija probija na sever kroz Evropu, svi će otkriti da su im osnovna prava, koja njihovi francuski saborci uzimaju zdravo za gotovo, i dalje uskraćena. Prema njima su se često odnosili kao prema građanima drugog reda - dobijali su manje porcije, koristili su ih kao topovsko meso za izazvanje paljbe neprijatelja.\nDani slave je ratni film, ponekad opisivan kao severno-afrički Saving Private Ryan (Spašavanje redova Rajana), ali istovremeno predstavlja tragičnu priču o diskriminatornom odnosu prema francuskim Afrikancima. Francuski predsednik Žak Širak je, nakon što je gledao film, odobrio fondove za vojne penzije "domorodačkih" vojnika, zamrznute još od 1959. godine.\n11.11.2007, 22:48 #3\nBILLY THE KID 17h\nDobitnik nagrade kritike za najbolji film na Filmskom festivalu u Torontu 2006. godine, ovaj kontroverzni lažni dokumentarac slika zamišljeni atentat na američkog predsednika Džordža Buša. Predstavljajući film kao istraživački dokumentarac, autor u filmu koristi arhivske snimke, glumce i kompjuterske efekte da bi pokazao sve one umešane u taj sudbonosni dan: demonstrante ispred hotela u Čikagu, osumnjičene u pucnjavi i njihove porodice, agente tajne službe koji nisu uspeli da zaštite poverenog im štićenika, novinare kao i čitav niz stručnjaka koji očajnički tragaju za značenjem ovog užasnog čina nasilja.\nKao dokumentarac, ovaj film kombinuje izuzetno zanimljivu naraciju sa autoritativnim reportažama, čiji je cilj da gledaocima omogući procenu alternativnih teorija o atentatu.\nFilm pokriva teme građanske neposlušnosti, rasnog profilisanja, smanjenja građanskih sloboda, senzacionalizma i teorije koja opravdava rat. I konačno, saznajemo šta će se dogoditi Americi... Posle smrti predsednika.\nTRUE NORTH 21h\nOno što na prvi pogled izgleda kao laka zarada od posla bez ikakvog smisla, uskoro se pretvara u igru na život i smrt protiv vremena. U pokušaju da izbegnu da britanske vlasti otkriju tajni teret po dolasku, moraju da ulove i nešto ribe, ali je mreža stalno prazna. Na palubi raste očajanje, a u potpalublju se uslovi sve brže pogoršavaju. Uskoro će oluja oštetiti brod i povrediti ljudski teret na njemu, situacija je sve teža i preokreti sudbine se smenjuju jedan za drugim. Pramcem ka Severu je uzbudljiv igrani film, ali relevantnost priče je nesumnjiva u svetu u kome su zalihe ribe u okeanima sve manje a vrednost ljudskih života uporediva sa svim ostalim oblicima trgovine.\nFestival "Slobodna zona" trajao je 6 dana, a na festivalu je prikazano 18 dugometražnih i kratkih dokumentarnih i igranih filmova. Čak 12 projekcija ovogodišnjeg festivala bilo je rasprodato.\nFestival "Slobodnu zonu" ove godine je posetilo 7.500 gledalaca, što je gotovo za 40% više u odnosu na drugo, odnosno 107% više u odnosu na prvo izdanje Festivala 2005. godine. Devet stranih gostiju, reditelja, producenata i festivalskih organizatora posetilo je "Slobodnu zonu" i sa njima je beogradska publika mogla da razgovara posle projekcija filmova.\nUlaznice za ovogodišnji festival koštale su 150 dinara, a sav prihod biće uplaćen Svratištu za decu i mlade koji žive i rade na ulici.\nFestivalska publika imala je priliku da glasa za najbolja ostvarenja. Pošto su prebrojani svi glasovi publika je ocenila da su najbolji filmovi "Postojim" (Dorota Kedzierzavska, Poljska, 2005.), "Budina izgubljena deca" (Mark Ferkerk, Holandija, 2006.), "Persepolis" (Marjan Satrapi, Vincent Parono; Francuska, 2007.), "Snovi o golu" (Maja Sanbar, Džefri Sanders; SAD/Palestina, 2006.) i "Žig ubice" (Mark Manden, Velika Britanija, 2007.).\nFestival, koji je počeo 9. novembra, pred prepunom salom zatvorio je 14. novembra jedan od najperspektivnijih mladih britanskih glumaca Metju Meknalti, tumač glavne uloge u filmu "Žig ubice" koji je prikazan poslednjeg dana festivala.\nNapeta ratna drama "Žig ubice" bavi se grupom britanskih vojnika koji se vraćaju kući posle počinjenih zločina nad iračkim zarobljenicima, gde počinje da ih proganja sopstvena savest. Film je izazvao veliku buru posle premijere u Londonu, a autori su optuženi da su ugrozili bezbednost britanskih trupa u Iraku.\nfestival, filmski, slobodna, zona


Srđan Predojević, Foto: Printscreen\nObjavljeno: 23.06.2019. 13:20h\n- Ne možete se napraviti da je sve u redu, jer ste slomljeni. Ali, jedna profesija od vas baš traži da ostavite svoj život sa strane i da samo radite svoj posao. To je posao novinara koji uvek mora da bude nasmejan šta god da mu se dešava u životu ili oko njega u studiju.\nSrđan PredojevićTVVoditeljŽivotIspovestOgroman gubitakGubitakSrbija\nUrlao je dok god ga ne pogledam\nKORONA JE ODNELA ŽIVOT JOŠ JEDNO SVEŠTENO LICE: Posle episkopa Milutina umro i veroučitelj Predrag (39)


UN: Lideri EU traže globalne kvote za izbeglice\nEvropski lideri pozvali su članice Ujedinjenih nacija da uvedu globalne kvote za raspodelu izbeglica kako bi se rešila izbeglička kriza.\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun je na skupu o migracijama u sedištu UN u sredu ukazao na potrebu podele odgovornosti i pozvao države da povećaju broj mesta za smeštaj izbeglica i da jednako učestvuju u tim naporima.\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je da Evropa neće moći sama da ponese teret izbegličke krize i da je potreban globalni sistem kvota kako bi se obezbedila pravedna raspodela ljudi koji imaju pravo na azil.\nEvropa, po njegovim rečima, nema obavezu da izbeglicama da "novi evropski život", ali ima "moralnu odgovornost" da im pomogne da ponovo imaju život u svojim domovinama.\nU obraćanju novinarima posle sastanka, visoki komesar UN za izbeglice Antonio Gutereš pohvalio je Orbanov predlog za globalni sistem kvota, istakavši da postoji "univerzalna odgovornost" za ljude koji beže od nasilja i gonjenja.


Nedelja, 01.08.2021 13:12\n16.12.2020 23:58 sportdc.net\nPreokret Blekburna, Runi i dalje bez proaza\nFudbaleri Blekburna savladali su Roteram Junajted u 19. kolu Čempionšipa, rezultatom 2-1. Ekipa Tonija Moubreja ušla je u ovaj susret kao favorit. Međutim, nije im bilo lako. Gosti su igrali jako dobro te su bili ravnopravni u prvom poluvremenu. U 61. minuti, muke za domaće su postale još veće jer je Smit pogodio za vodstvo Roterama. U 85. minuti, Eliot je donio izjednačenje Roversima....\n16.12.2020 23:53 Nikola Jordanoski\nSvetski lider u gejming i esports periferijama, SteelSeries, je danas postao partner proizvođača kontrolera KontrolFreek. Ova akvizicija poboljšava već odličnu poziciju SteelSeries brenda na tržištu i priprema ga za sledeću generaciju konzola. Ovo je druga velika akvizicija za SteelSeries u 2020. Godini. Brendu se u aprilu pridružio i A-Volute. SteelSeries već dve decenije važi za svetskog...\n16.12.2020 23:42 sportdc.net\nNoriču derbi protiv Paunovog Redinga\nU derbiju 19. kola Čempionšipa, sastali su sse Reding i Norič na ''Madejski'' stadionu. Na kraju su bodove odnijeli gosti, pobijedivši rezultatom 2-1. Gosti su od starta igrali kvalitetan meč. Reding se branio ali Emiliano Buendia donio je prednost svojoj ekipi. Ipak, sastav Veljka Paunovića se nije predao. Pogotkom Olisea, došli su do 1-1. U nastavku susreta, Norič je ponovo došao do...\n16.12.2020 23:26 sportdc.net\nFirmino srušio Totenhem u derbiju\nFudbaleri Liverpula savladali su Totenhem u derbiju 13. kola Premijer lige. Liverpul je slavio na ''Enfildu'' sa 2-1. Liverpul je bolje otvorio susret i prijetio je golu gostiju. Gosti su se branili ali je Mo Salah doveo u vodstvo Liverpul. Par minuta kasnije, Son iz kontre pogađa za 1-1. U prvih 15ak minuta nastavka, Totenhem je probao doći do vodstva ali im to nije uspjelo. Potom su...\n16.12.2020 22:56 Ana Jovanović\nRukometaši Metaloplastike pobedili su ekipu Novog Pazara rezultatom 37:23 (17:12) u zaostalom meču desetog kola ARКUS lige. Šapčane je do ubedljivog trijumfa na domaćem terenu vodio Luka Ivanić sa osam postignutih golova, a pratili su ga Vukašin Vorkapić i Marko Srdanović sa po šest. Među izabranicima Hasana Memića istakao se Aleksandar Stojanović sa osam pogodaka. Metaloplastika će...\n16.12.2020 22:32 Ašković\nŽarko Lazetić: Ponosni uprkos porazu\nMetalac je protiv lidera pružio sasvim solidnu partiju. Minimalna pobeda Crvene Zvezde o tome i svedoči. Kao i protiv svih ekipa iz vrha takmičenja, posebno Partizana i Vojvodine, Milanovčani igraju najbolji fudbal, što pokazuje da ne kalkulišu, ne odustaju i velike protivnike shvataju kao izazov kako bi pokazali do kog nivoa timskog duha i motivacije ih je doveo rad sa trenerom Žarkom...\n16.12.2020 21:03 sportdc.net\n''Petarda'' Lidsa, nove muke Arsenala\nFudbaleri Lids Junajteda savladali su Njukasl u 13. kolu Premijer lige. Ekipa Marsela Bijelse slavila je sa 5-2. Iako je Lids dominirao u prvom poluvremenu, Hendrik je doveo goste u vodstvo. Bamford je donio svom timu izjednačenje. U nastavku preokret. Rodrigo je donio Lidsu 2-1. Ipak, Njukasl se nije predao pa je Klark pogodio za 2-2. Međutim, od tada potop ''Svraka''. Prvo je Dalas...\n16.12.2020 19:26 Ašković\nNikada se nije dogodilo od kad je Proleter superligaš da novosadski derbi bude ujedno i derbi poslednjeg jesenjeg 19 kola. Zahvaljujući berićetnoj jeseni superligaša sa Slane bare, trenutno se nalazi odmah iza popularnih "Lala", na deobi četvrtog i petog mesta. Trener Branko Žigić ulogu blagog favorita prepušta Vojvodini. - U pitanju je gradski derbi i veliki rivalitet između dva kluba....


Ko je "kriv" za ekstremne pljuskove u Srbiji? | Original\n12/06/2020 11/06/2020 Budi aktuelan by editor\nKo je “kriv” za ekstremne pljuskove u Srbiji?\nSlike potopljenih ulica Beograda ovih dana mnoge su podsetile na prošlogodišnje nevreme koje je pojedine ulice gotovo pretvorilo u reke kada su ogromne količine kiše pale za svega nekoliko sati.\nPovećana učestalost ekstremnih vremenskih događaja, poput pljuskova koji su pogodili našu zemlju, nije specifična samo za ovaj region, već je primećena širom planete.\nNajjednostavniji odgovor na pitanje zbog čega se to dešava jeste da je topliji vazduh u stanju da zadrži više vlage. Kako temperatura raste veća količina vodene pare ostaje u atmosferi i zbog toga kada dođe do padavina one budu znatno snažnije nego ranije, objašnjava portal Klima 101.\nKlimatske promene koje se trenutno dešavaju u velikoj meri povećavaju opasnost od ovakvih događaja, ali to nije jedina promena kojoj svedočimo. Pored toga što se povećava količina padavina pojačava se i njihov intenzitet, to jest veća količina kiše padne za kraće vreme (npr. umesto da kiša pada nedelju dana umereno, ista količina vode će pasti tokom dva dana).\nNa većem delu teritorije Srbije zabeleženo je povećanje broja dana (negde i do četiri puta) sa padavinama većim od 40mm po metru kvadratnom, a primera radi prosek za najkišovitiji mesec u većini mesta u našoj zemlji je oko 80mm po metru kvadratnom.\nNa raspored padavina takođe u velikoj meri utiču i atmosferska kretanja na visini koja neki opisuju i kao reke vazduha. Tako na primer kiše u Srbiju često dolaze iz istočnog Mediterana, regiona koji je iskusio snažnije zagrevanje od proseka. Vazduh tu pokupi orgomnu količinu vlage koja se kasnije izlučuje nad Balkanskim poluostrvom u vidu obilnih padavina.\nEkstremni vremenski uslovi su tek pred nama\nTagovi: beograd ekstremni pljuskovi Featured pljuskovi poplavljene ulice srbija\nBudi odgovoranZagrebi ispod površine: Na dnu Jadranskog mora taloži se smeće\nBudi uspešanDanska traži volontere za rad sa decom - zauzvrat nude smeštaj, hranu i džeparac


Zamjenica Perović u ekspertskoj misiji SPT-a\nZamjenica Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore, Zdenka Perović, boravila je u ekspertskoj misiji Poljskoj kao članica Potkomiteta Ujedinjenih nacija za sprečavanje mučenja i drugih svirepih, nečovječnih ili ponižavajućih postupaka ili kazni /SPT/ (09-19.jul).\nZamjenica Perović bila je članica šestočlane ekspertske delegacije koja je posjetila više mjesta lišavanja slobode, uključujući zatvore, pritvorske i policijske centre, kao i specijalizovane ustanove za maloljetnike i pacijente sa mentalnim zdravljem. Takođe su razgovarali sa vladinim zvaničnicima, pravosudnim organima, povjerenikom za ljudska prava i predstavnicima civilnog društva.\nEksperti UN-a prisustvovali su i jednoj od posjeta Nacionalnog mehanizma za prevenciju torture u Varšavi.\nSPT je ugovorno tijelo UN-a, međunarodni, preventivni sistem uspostavljen Opcionim protokolom uz Konvenciju UN protiv torture i drugih surovih, neljudskih ili ponižavajućih kazni i postupaka (OPCAT). Sastavljen je od 25 eksperata, koji su nezavisni stručnjaci za ljudska prava iz cijelog svijeta, izarani na mandat u svom ličnom svojstvu a ne kao predstavnici država potpisnica OPCAT-a.\nStručnjaci pomažu država svojim nalazima ukazujući im kako da ojačaju zaštitu lica lišenih slobode protiv mučenja i okrutnog, nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja.\nZvani,no saopštenje UN-a dostupno na linku:


Domaćinstvo Damljanović nudi smeštaj sa ishranom u 2 kuće. Na raspolaganju je ukupno 12 ležaja. U ponudi je i vajat bez kupatila sa 3 ležaja. Dvorište je uređeno, okruženo voćnjakom.…\nDomaćinstvo Bose Damljanović ima jednu dvokrevetnu i jednu trokrevetnu sobu sa korišćenjem zajedničkog kupatila i kuhinje. Postoji mogućnost spremanja hrane i korišćenje punog pansiona. Gostima nudi zdravu i domaću hranu,…\nDomaćinstvo Žižović Radoslava je aktivno seosko domaćinstavo koje se dopunski bavi seoskim turizmom. Gostima se izdaju dve zasebne kuće sa ukupo 7 ležaja. Jedna kuća opremljena je kao apartman sa…


Otvoreni radovi na izgradnji crpne stanice Teča kod Račinovaca - Radio Borovo 100,7 FM\neasy persuasive essay topics for high school where can i write business plan ebook excel template for business plan keep calm and show your work td canada trust business plan\nKod Račinovaca su u utorak otvoreni radovi na izgradnji crpne stanice Teča na Savi, vredni 37,8 miliona kuna.\nGradi se neposredno uz postojeću crpnu stanicu, stradalu u poplavi 2014. godine, što će omogućiti sigurnu odvodnju zaobalnog područja. Slivno područje crpne stanice “Teča” obuhvaća deo melioracijskog područja Biđ – Bosutsko polje, površine 1.979 hektara, čiji se glavni odvodni kanali Teča i Obošnica spajaju pre crpne stanice.\nCrpna stanica Teča je sagrađena 1932.godine, a nakon pucanja nasipa 2014. bila je pokrivena vodenim stupcem više od tri metra. Doveli smo je u privremenu funkciju, ali je ona svoje odslužila i privremeno će raditi još dve godine. Na 90. rođendan zamenićemo je novom, koja će omogućiti sigurnost odvodnje na 2.000 hektara poljoprivrednog zemljišta, rekao je generalni direktor Hrvatskih voda Zoran Đuroković.\nNaglasio je i kako se istovremeno radi na velikom projektu obnove levoobalnih nasipa u Brodsko-posavskoj i Vukovarsko-sremskoj županiji u dužini od 172 kilometra. Reč je o projektu ukupne vrednosti 370 miliona kuna, najvećim delom finansiranim iz fondova Evropske unije.\nPored generalnog direktora Hrvatskih voda Zorana Đurokovića, otvaranju radova na izgradnji crpne stanice Teča kod Račinovaca prisustvali su i ministri državne imovine i finansija Mario Banožić i Zdravko Marić, pomoćnica ministra zaštite okoliša i energetike Elizabeta Kos i vukovarsko-sremski župan Božo Galić.\nUkupan broj poseta: 1424838


Srijeda, 29 Lis 2014 06:34\nOdbojkaški klub “Ilijaš” očekuju dvije izuzetno važne utakmice ovog četvrtka i subote u Sportskoj dvorani. Stoga, koriste priliku da pozovu sugrađane, prijatelje, ljubitelje odbojke i sporta općenito na atraktivne mečeve i podršku igračima\n- Pozivamo vas na još jednu, od mnogih u zadnje vrijeme, izuzetno bitnih utakmica za naš klub, grad a ovaj put i kanton. Naime, u četvrtak (30. 10.) sa početkom od 18:00h u Sportskoj dvorani Ilijaš u polufinalnoj utakmici KUP-a Federacije BiH za odbojkaše sastaju se ekipe OK Ilijaš - OK Kakanj. Voljom žrijeba naši momci nisu igrali četvrtfinalni susret te su se direktno plasirali u polufinale u kojem se igra SAMO JEDNA utakmica, ova u četvrtak.\nUtorak, 28 Lis 2014 12:10\nMinistarstvo zdravstva Kantona Sarajevo i Zavod zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo i ove godine obezbijedili su 13.200 besplatnih doza vakcina protiv gripe za sezonu 2014/2015 koje su distribuirane u JU Dom zdravlja KS.\nVakcinacija počinje u četvrtak, 30.oktobra 2014. u 8.00 sati, u svih devet Organizacionih jedinica (Stari Grad, Centar, Novo Sarajevo, Novi Grad, Ilidža, Hadžići, Vogošća, Ilijaš i Trnovo) JU Dom zdravlja KS sa pripadajućim lokalitetima (74 ambulante porodične medicine), obavještavaju iz Press službe JU Dom zdravlja KS.\nMaterijali za XXIII sjednicu Općinskog vijeća Ilijaš\nMaterijale za sljedeću sjednicu Općinskog vijeća Ilijaš (XXIII sjednica) možete preuzeti na sljedećem linku:\nNedjelja, 26 Lis 2014 13:47\nU 2014. godini provedene su brojne aktivnosti na unapređenju zdravstvenog sistema na području općine Ilijaš uz saradnju lokalnih i kantonalnih vlasti i Doma zdravlja Ilijaš.Otvorena je ambulanta u Mrakovu, Centar za mentalno zdravlje, Hitna pomoć je počela raditi 24 sata. Tim povodom obavili smo intervju sa direktorom Doma zdravlja Ilijaš dr. Nijazom Štitkovcem.\nKoji su projekti u ovoj godini najznačajniji što se tiče funkcionisanja zdravstvene zaštite u našem gradu?\nDr. Štitkovac : Posebno u septembru i oktobru imali smo realizaciju brojnih projekata. Odavno postoji aktivnost oko adaptacije, stavljanja u funkciju Radiološke službe. Zahvaljujući načelniku Općine Ilijaš, taj dio smo priveli kraju što se tiče unutrašnjih radova i opremanja mobilijarom.\nUpozorenje iz Kantonalne uprave civilne zaštite\nMuslimani obilježavaju Novu hidžretsku godinu\nMilionska sredstva za sufinansiranje samozapošljavanja\nOva sedmica 1129\nOvaj mjesec 51657


Boris Zlatanović, učenik generacije u Osnovnoj školi "Kosta Stamenković" - JUGPRESS\nBoris Zlatanović, učenik generacije u Osnovnoj školi “Kosta Stamenković”\nBoris Zlatanović je rođen 5. jula 2005. godine kao treće dete u porodici. u Osnovnu školu „Kosta Stamenković“ krenuo je 2012. godine, kod učitelja Čedomira Petkovića. Od drugog razreda pohađa i dodatne kurseve engleskog jezika, tako da sada ovaj jezik govori odlično. Od trećeg razreda redovno učestvuje na takmičenjima iz matematike. Osvojio je Prvu nagradu na Optštinskom takmičenju iz matematike u trećem razredu, a u četrvrtom drugu nagradu na Opštinskom takmičenju i prvu nagradu na Okružnom takmičenju. Od petog do osmog razreda matematiku mu predaje i predano ga priprema za takmičenja nastavnica Milena Stojanović. U tom periodu osvojio je: u petom razredu drugu nagradu na Opštinskom takmičenju i drugu nagradu na Okružnom takmičenju; u šestom razredu drugu nagradu na Opštinskom takmičenju i treću nagradu na Okružnom takmičenju; u sedmom razredu osvojio je drugu nagradu na Opštinskom takmičenju i prvu nagradu na Okružnom takmičenju. Učestvovao je na Republičkom takmičenju gde je dobio pohvalu; u osmom razredu osvojio je prve nagrade na Opštinskom i Okružnom takmičenju i plasirao se za Republičko takmičenje, koje će biti održano krajem avgusta ove godine. Iz biologije, gde mu je predmetni nastavnik bila Jelena Zdravković, takmičio se u šestom i sedmom razredu. U šestom razredu je osvojio drugu nagradu na Opštinskom, kao i na Okružnom takmičenju; u sedmom razredu osvojio je prve nagrade na Opštinskom i Okružnom takmičenju, a na Republičkom takmičenju je dobio pohvalu. Iz hemije, koju mu je predavala nastavnica Biljana Savić, takmičio se u sedmom razredu i osvojio drugu nagradu i na Opštinskom i na Okružnom takmičenju. Jedan od omiljenih Borisovih predmeta je bio srpski jezik u kome je bio veoma uspešan i pri čemu ga je predmetni nastavnik Slađana Veselinović redovno pohvaljivala na Nastavničkom veću. Iz engleskog jezika, koji mu je predavala nastavnica Violeta Ristić, takmičio se u osmom razredu i osvojio prvo mesto na Okružnom takmičenju, i time se plasirao za učešće na Republičko takmičenje. Za Borisov uspeh u školi zaslužna je i nastavnica Biljana Živković, koja mu je, kao veoma posvećeni odeljenski starešina (od petog do sedmog razreda), pružila podršku i potrebnu atmosferu za njegova postignuća u školi i na takmičenjima. Bezrezervnu podršku Borisu pružao je i direktor škole Goran Ristić, verujući u Borisove sposobnosti i nalazeći vreme za njega kada mu je to bilo potrebno. Boris je trenirao rukomet. Omiljen je kod svojih drugova i drugarica. U slobodno vreme svira gitaru, čita stripove i igra igrice na ručunaru.


- Očekujemo da će do tada biti završena sanacija i da će Titova pećina biti otvorena za posetioce - dodala je Jovićeva.\nTitovu pećinu, nakon poslednjeg rata u BiH godišnje poseti od 5.000 do 10.000 turista.\nVlada Federacije BiH odobrila 50.000 KM za obnovu Titove pećine u Drvaru\nDo poslednjeg rata Titovu pećinu i Memorijalni kompleks "25. maj" godišnje je posećivalo i do 200.000 turista, a ova destinacija nekada je predstavljala nezaobilazni deo mnogih učeničkih izleta, ekskurzija i turističkih tura kroz Jugoslaviju.


U susret dualnim studijama u Srbiji – VESTI Mašinskog fakulteta\nU susret dualnim studijama u Srbiji\nBy ivanasub 21.12.2018 - 15:28 21.12.2018 Izdvajamo\nModel fleksibilnih dualnih studija bio bi najprihvatljivije rešenje za Srbiju, jer bi visokoškolske ustanove mogle da ga primenjuju na način koji njima najviše odgovara. Međutim, da bi taj model zaživeo nephodno je definisati odgovarajući pravni okvir koji će omogućiti uvođenje dualnog obrazovanja u visokoškolski sistem Srbije. Zato, u ceo proces treba budu uključene sve zaineresovane strane, odnosno visokoškolske ustanove i resorna ministarstva za prosvetu, privredu i rad i zapošljavanje, Savet za visoko obrazovanje RS, Nacionalno akreditaciono telo, Privredna komora Srbije i Nacionalna služba za zapošljavanje. Ovo su glavne poruke Diskusionog foruma, koji je na temu dualnog obrazovanja u visokom školstvu održan na Mašinskom fakultetu u Beogradu. Skup su, organizovali Univerzitet Metropolitan i Mašinski fakultet u Beogradu, kao članice konzorcijuma Erazmus+DualEdu projekta u Srbiji.\nDualEdu je projekat koji ima za cilj uvođenje dualnog obrazovanja u visokoškolski sistem Srbije. Konzorcijum projekta čine univerziteti u Beogradu, Kragujevcu, Novom sadu i Novom Pazaru, Univerzitet Metropolitan, Visoka škola elektrotehnike i računarstva – Beograd i kompanija NI-CAT klaster iz Niša. Članice iz Srbije su i Ministarstvo prosvete nauke i tehnološkog razvoja i Nacionalni savet za visoko obrazovanje Republike Srbije. Od stranih partnera u projektu učestvuju vusokoškolske ustanove iz Francuske, Španije, Austrije i Poljske, kao i nemačka kompanija PowMio iz Karlsruea, dok su 13 kompanija pridruženi partneri.\nPosle detaljnog upoznavanja sa iskustvima dualnog obrazovanja stranih partnera u DualEdu projektu, projekti tim iz Srbije, došao je do zaključka da bi fleksibilni model dualnih studija omogućio, ne samo dalji razvoj univerzitetskog obrazovanja, nego i ukupni ekonomski razvoj zemlje koji bi bio rezultat direktne saradnje nauke i privrede, istakao je prof. dr Nenad Zrnić, rukovodilac tog Erazmus+ projekta u Srbiji. Inače, prof. Zrnić predaje na Mašinskom fakultetu u Beogradu i trenutno obavlja funkciju prorektora za međunarodnu saradnju na Univerzitetu u Beogradu.\nPredloženi model dualnih studija predstavio je prof. dr Dragan Domazet, predsednik i rektor privatnog Metropolitan univerziteta iz Beograda. Po ovom modelu, kako je rekao, visokoškolske ustanove bi same definisale svoj model dualnog obrazovanja i sopstvenim angažovanjem ostavarivale povezivanje sa zainteresovanim kompanijama, shodno lokacijama na kojima se nalaze. S druge strane, Vlada RS, MPNTR, NSVO, Nacionalno akreditaciono telo, Privredna komora Srbije, Nacionalna služba za zapošljavanje bi u domenu legislative, podsticaja kompanijama i akredeticionih standarda podržale uvođenje ovakvog načina obrazovanja.\n„Naš cilj je da formulišemo sopstvenu stategiju dualnog obrazovanja u visokom školstvu i napravimo pravni okvir koji će biti najdelotvorniji i omogućiti univerzitetima i visokim školama da se razvijaju i na potrebe poslovne zajednice odgovore na najbolji mogući način. Posle donošenja Zakona očekuje nas teži deo posla – implementacija tih rešenja. To znači da mi kao profesori moramo da menjamo dosadašnji pristup nastavi. Dolaze nove generacije studenata koje očekuju vrhunska znanja i kompetencije“, poručio je prof. dr Radivoje Mitrović, dekan Mašinskog fakulteta.\nU Srbiji se već primenjuje Zakon o dualnom obrazovanju u srednjim školama. Oko 4000 srednjoškolaca pohađa nastavu po modelu dualnog obrazovanja za 32 zanimanja, a praksa se obavlja u 600 kompanija. Ovaj vid obrazovanja primenjivaće se i na univerzitetima i višim školama od 2020. godine. Ministarstvo provete, nauke i tehnološkog razvoja RS, u saradnji sa akademskom zajednicom i privredom, već radi na izradi nacrta Zakona o dualnim studijama. U tom smislu, istaknuto je, predloženi model fleksibilnih dualnih studija predstavlja dobru osnovu da se na trajan način definiše pravni okvir za uvođenje dualog obrazovanja u visoko školstvo Srbije.\nOrganizatori skupa pozvali su sve zainteresovane strane da svojim predlozima doprinesu kreiranju najboljeg modela koji će se primenjivati u Srbiji.\n« Konkurs za stipendiranje studenata završne godine OAS i MAS\nMašinski fakultet dobitnik Beogradskog pobednika »\nProjekat Studenti studentima: Besplatni kursevi stranih jezika\nMašinski fakultet počinje inegraciju u JISP\nKategorije Izaberi kategoriju In Memoriam (28) News (23) Doktorske studije (140) Drugi o nama (67) Izdvajamo (1.015) Konkursi, stipendije i krediti (343) Master studije (57) Nekategorizovano (37) Obaveštenja i pozivi (622) Osnovne studije (27) Prezentacije i predavanja (163) Pristupna predavanja (31) Proslave i svečanosti (45) Raspored nastave i ispita (80) Seminari (2) Spiskovi i liste (48) Stručna praksa (59) Studije (40) Upis (261)\nPromocija nove generacije inženjera i master inženjera mašinstva 25.02.2021\nStudentski tim Beoavia: Stigli pehar i priznanja iz Hamburga 25.02.2021\nKonkurs Zadužbine Đoke Vlajkovića 24.02.2021\nTakmičenje za najbolju studentsku inovativnu ideju i realizovanu inovaciju 2021. god. 23.02.2021\nArhiva Izaberi mesec februar 2021 (36) januar 2021 (20) decembar 2020 (30) novembar 2020 (48) oktobar 2020 (67) septembar 2020 (58) avgust 2020 (10) jul 2020 (34) jun 2020 (20) maj 2020 (38) april 2020 (36) mart 2020 (47) februar 2020 (42) januar 2020 (26) decembar 2019 (35) novembar 2019 (52) oktobar 2019 (63) septembar 2019 (44) avgust 2019 (17) jul 2019 (28) jun 2019 (50) maj 2019 (50) april 2019 (44) mart 2019 (34) februar 2019 (21) januar 2019 (21) decembar 2018 (36) novembar 2018 (43) oktobar 2018 (38) septembar 2018 (49) avgust 2018 (23) jul 2018 (26) jun 2018 (41) maj 2018 (61) april 2018 (36) mart 2018 (35) februar 2018 (24) januar 2018 (34) decembar 2017 (46) novembar 2017 (47) oktobar 2017 (50) septembar 2017 (50) avgust 2017 (16) jul 2017 (19) jun 2017 (38) maj 2017 (53) april 2017 (33) mart 2017 (37) februar 2017 (22) januar 2017 (30) decembar 2016 (46) novembar 2016 (55) oktobar 2016 (50) septembar 2016 (30) avgust 2016 (8) jul 2016 (15) jun 2016 (37) maj 2016 (29) april 2016 (25) mart 2016 (34) februar 2016 (8) januar 2016 (15) decembar 2015 (18) novembar 2015 (14) oktobar 2015 (37) septembar 2015 (16) avgust 2015 (3) jul 2015 (8) jun 2015 (13) maj 2015 (13) april 2015 (8) mart 2015 (16) februar 2015 (2) januar 2015 (5) decembar 2014 (16) novembar 2014 (10) oktobar 2014 (26) septembar 2014 (7) avgust 2014 (1) jul 2014 (19)


Decanter 2018. Supruga Krauthakera nagradila je čak i 7 Medalju Dalje.com\nkući Šta da piješ Dobra vina Decanter 2018. vinograd lorda Krautakera nagradio je čak i 7 medalju\nDecanter 2018. vinograd lorda Krautakera nagradio je čak i 7 medalju\nWine Krauthaker je dobio nagradu DWWA 2018\nKrauthaker Vinogradi nalaze se na paralelnom putu 45,3 °, na istom prema zapadu postoje poznate vinorodne oblasti: Istra, Pijemont, Val Rona, Bordo i Oregon. Vlada i njegovi saradnici, veliko iskustvo i znanje, zajedno sa željom za eksperimentiranje, ali i vraćanje stoljetne tehnike vinogradarstva i vinarstva, svaki vino, kao čarobni štapić, dodajte kapljice okusa, boja i mirisa.\nVinarija Krauthaker, logo\nTo je ne čudi da je ove godine vinarija Krauthaker oduševio ocjenjivača u najvećem i najprestižnijem svjetskom takmičenju - Decanter World Wine Awards 2018, i Londonu doveo kući sedam medalja: dve zlatne i pet bronze. Decanter je jedno od najprestižnijih vinskih takmičenja na svetu, a snažna konkurencija izražena je i činjenicom da su ove godine zabeleženi 14.000 uzorci vina za procjenu. I ostali proizvođači vina ove godine su bili uspešni, tako da je u 119-u bilo ukupno 10 zlatnih medalja u Hrvatskoj!\nNeko vrijeme vinarije Krauthaker nije prijavio vina na Decanter, a više kao vremena posvećen oživljavanju stare tehnike, uključujući poslovne obrade zemljišta i vinove loze obavlja kakav je nekad bio - sa konjima. "Za vrhunsko vino nije samo znanje, volja i iskustvo, često je ključno prepoznati prirodu o kojoj govori u datom trenutku", kaže Vlado, koji je iz 1992-a. vlasnik vinogradarstva i Krauthaker podruma.\nVinarija Krauthaker, g. Vlado Krauthaker (foto SZ)\nPrirodne prednosti Krndije padine, uprkos varijabilnoj mikroklimi, su i dalje 1232. otkrili Cistertite koji su osnovali naselje Kutjevo, ali su takođe razvili vinograde i uspostavili podrum. Domaća vrsta zrna sa mikrolokacijom vidim, pomalo ili Mitrovac, svaka za sebe, nosi posebnost lokacije, klime i mikroklime koja vlada u toj oblasti tokom vinske godine i nije iznenađenje da, osim u redovnoj žetvi Krauthaker Graševina prikuplja sa vinogradima i svim ostalim bobicama - kasnim i izbornim.\nSedam medalja na Decanter World Wine nagradama, 2018, potvrđuju izvrsnost i kvalitet koji se vinarija Krauthaker kultivirala već dugi niz godina.\nVina Krauthaker Zrno od opcionih Berbera 2012 i Krauthaker Kuvlakhe Manzoni 2013, pobjednici su zlatne medalje na ovogodišnjem takmičenju Decanter.\nKrauthaker Graševina izborna berba prosušenih bobica 2012, slatko desertno vino je kompleksan i elegantan, gusta, sirupasta, kremast zaobljene, polirani i pokazuje svoje profinjenosti.\nVina Krauthaker su nagrađena zlatom\nKrauthaker Silkworm Manzoni 2013 je dobijen bez dodavanja sulfita, tradicionalnog gruzijskog metoda duže maceracije. Vino se proizvodi u vrlo malim količinama.\nBronzanu medalju na ovogodišnjem Decanteru dodeljena su vina: Krauthaker Graševina Vidim 2017, Krauthaker Zelenac je selektivna berba pražnjenih jagodica 2011, Krauthaker Mercs 2013, Krauthaker Pinot Black 2013 i Krauthaker Graševina Mitrovac 2016.\nFestival Graševina (foto SZ)\n"Radujemo se rezultatima koje smo postigli na ovogodišnjim decenterskim svetskim vinarijama 2018. Medalje koje osvajaju naša vina potvrdjuju naše napore, napore i napore tokom ovih godina. Proizvodnja vina u našoj vinariji nije naš posao, to je ljubav kojoj smo potpuno posvećeni ", kaže Vlado Krauthaker.\nPR: Light Communications\nPrevious ReleaseRadost na francuskom putu sa pogledom na Jarun: U restoranu Alegria možete jesti i mladoženja\nSledeće otkrićePripreme za "dobrodošlicu" Nove godine na Festivalu vinskog vina u Zagrebu - prvi dan\nQuahwa, soba za degustaciju i draguljar za prave ljubitelje arapske kafe, pogotovo ...


Petao sneo jaje | Ćaskanja\nKineski naučnici istražuju slučaj petla koji je počeo da nosi jaja, prenose agencije.\nHuang Li (47) iz Mengčenga u centralnoj Kini tvrdi da je prošle godine na imanju imao jednog petla i sedam kokošaka, i da su se “stvari” među njima odvijale normalno. Međutim, tokom zime, porodica je zbog slabe finansijske situacije počela da kolje kokoške, i petao je na kraju ostao sam.\nHuang tvrdi da je jednog jutra ispod petla pronašao jaje, i da je najpre mislio da ga neko zavitlava.\n“Mislio sam da je neko od komšija stavio jaje u njegovo gnezdo, kako bi se našalio sa mnom. Ali sutradan sam pronašao još jedno jaje, pa sam odlučio da istražim o čemu je reč. Narednog dana sam posmatrao petla, i svojim očima video da je sneo jaje”, kaže kineski seljak.\nLokalna televizija izveštavala je o njegovom petlu, pa su se zainteresovali i naučnici koji sada petla podvrgavaju raznim testovima.\n“Pokušavaju da utvrde da li se zapravo pretvorio u ženku, kada su sve kokoške nestale, ili je sve vreme bio ženka. Mogu vam reći da je, ako je stvarno sve vreme kokoška, sve nas uspeo da prevari, jer je svakog jutra ustajao i kukurikao, a da ne pričam o tome šta je radio sa kokoškama”, rekao je Huang.\nSvasta se ja sada pitam \nJaoj,pa sad Stemisov potpis vise nema smisla,ipak je strpljenje pomoglo petlu\nda,da..viiis..strpljen spasen ...ali meni zanimljivo ovo da je druzenjem s kokicama i on postao koka\nNa sta sve muka natera sirotog petla\nJa sam zatečen. Postajem strpljiv, možda ću i ja ipak sneti jaje.\nA pošto se i ja ovde družim s kokicama, jel ću i ja postati koka?\nIma da castis kad ga sneses\nJesi li siguran da nisi poprimio koju nasu osobinu ?\nTek da se prisetim...\nBehu to dobra vremena, m?\nJesu. nema veze, prošla su, al ima se o čemu pevati.\nA i ko zna, možda pesma pomaže.\nPre četiri godine Amerikanac Tomas Biti (3 iz Arizone objavio je da je trudan, da bi nakon devet meseci rodio devojčicu prirodnim putem. On je takođe delimično promenio pol, jer je zadržao ženske reproduktivne organe. Biti je kasnije rodio još dvoje dece nakon hormonskog tretmana.\nSkot Mur, iz Kalifornije, drugi je poznati muškarac koji je ostao u drugom stanju.\nKad čovek vidi šta ljudi rade, ovo sa petlom je smešno\nIz ove Amerike covek samo bolesti da cuje, nista pametno...


Pilot državna matura - muka za učenike, roditelje i profesore - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Pilot državna matura – muka za učenike, roditelje i profesore\nPilot državna matura – muka za učenike, roditelje i profesore\n18/03/2022 18/03/2022 14181 komentar na Pilot državna matura – muka za učenike, roditelje i profesore\nPetog aprila ove godine po prvi put u Srbiji veliki maturanti će se susreti sa državnom maturom, sistemom vrednovanja uspeha u srednjoj školi kakav je zastupljen u zapadnim zemljama. Održaće se pilot državna matura, prikaz ideje i pokušaj da se učenici pripreme i prihvate takav način ocenjivanja, da bi za dve godine državna matura zaživela i bila zvaničo jedini uslov za upis na fakultet.\nU prvoj nedelji marta održana su dva onlajn seminara čiji je cilj bio upoznavanje sa državnom maturom. Na jednom su prisustvovala po dva profesora, a na drugom po četiri učenika svih gimnazija u Srbiji. Na nekom od časova posle toga, jedna profesorka pita učenicu koja je prisustvovala seminaru kojim redosledom će se održati ispiti, a ona kaže da nisu o tome pričali, „već uglavnom o tome kako je sve to dobro.\nKako su izgledali ti seminari i kako će izgledati pilot, a kasnije i zvanična matura?\nNaš predavač je bila profesorka iz Beograda, koja je u timu za nacionalnu maturu. U njenoj prezentaciji smo došli do zaključka da tu postoji niz nejasnoća. Ona je nama doslovno rekla: Mi smo dobili novac od Evropske unije, dve godine smo dobili gratis zbog epidemije i sada to ispunjavamo, priča profesorka.\nSama ta obuka se odnosi i na prošlu godinu kada je takođe bila pilot matura za odabrana odeljenja, ali spefično je što zadaci nisu bili prosleđeni školama, već samo rezultati. Ono što zasigurno znamo je da su rezultati bili mnogo loši, konkretno za matematiku prosek rezultata je bio 2/20. U Beogradu u ministarstvu ne postoji niko ko se bavi izradom državne mature, ne postoji tim kakav postoji za osnovnu školu, priča kragujevačka profesorka.\nOna u razgovoru za Glas Šumadije ističe da nije sigurna da li će zadaci biti prepisani po nekom modelu zapadnih zemalja:\nMi kao profesori treba da podržimo đake, međutim, nikakva uputstva nismo dobili, ne znamo za šta ih spremamo. Na seminaru kolege su pitale da li će postojati neke zbirke. Rečeno je da zbirki nema, niti će ih biti. U principu to bi izgledao kao „daj da prepišemo od neke nama bliske države.“ U Bosni postoji zbirka. Ja bih se prva složila sa uvođenjem državne mature, ali mi trenutno nismo spremni na to, objasnila je profesorka matematike.\nPilot matura bi trebalo da prikaže realne mogućnosti učenika, ali kroz razgovor sa maturantima može se zaključiti da se većina neće uopšte pripremati za pilot maturu, jer će se fokusirati samo na maturske radove i prijemne ispite koji se zaista računaju.\nNada Mitrović, učenica četvrtog razreda misli da Srbija pokušava da „bude kao države Evropske unije“, ali „izgleda da nam ne ide dobro“:\nSve je usiljeno, ništa ne ide prirodnim tokom. Na obuci smo pričali o tome da li će fakulteti uopšte hteti da prihvate te testove koje bi učenici radili. Neki fakulteti će svakako imati pravo da traže da se naknadno uradi još neki test, a poenta je da svi skupe u svojoj školi, da se ne mora ići u druge gradove radi polaganja prijemnog. Prošle godine psihologija se na isti dan polagala u svim gradovima, stoga nije bilo prilike da se konkuriše u različitim gradovima. Profesori su nas pitali da objasnimo prednosti ovakvog sistema, ali većina nije imala ništa da kaže, dok su se mane samo nizale. Pre obuke niko nije bio dovoljno upućen u reformu koja se dešava. Mali broj nas je pratio ovu obuku, ali ni nakon toga mo nismo dovoljno upućeni. Kao da su se fokusirali na to da operu usta, u nadi da će četiri učenika preneti ostalim hiljadu učenika sve te informacije koje smo mi dobili, a mi nismo dobili nikakve informacije već samo sedeli i slušali o tome koliko je to zapravo dobro, kaže Nada Mitrović, učenica.\nDakle, obuci su prisustvovali učenici i profesori, slušali o prednostima državne mature i dobili par nedovoljnih informacija. Sledeće nedelje održaće se obuka za roditelje sa ciljem da uputi nekoliko njih, kao što je prethodno učinjeno sa profesorima i učenicima.\nProfesor istorije Goran Levajac ocenjuje da kod nas „još uvek takva matura ne bi mogla da se organizuje na pravi način“:\nHvala Bogu da su ozbiljni univerziteti sačuvali autonomiju i da oni još uvek sami vrše selekciju pomoću svojih prijemnih ispita. Meni se ponovo čini da ta matura neće imati smisla i da je potrebno još mnogo vremena, a i problem je u tome što naša prosveta neprestano ide nizbrdo, propada i nisam siguran da jedna nacionalna matura u svemu tome nešto može da pomogne. Kako koja reforma dolazi, prosveta nam stoji sve lošije, ja brojim nekih sedam, osam godina do penzije i jedva čekam da prođu, jer nisam siguran šta će od prosvete ostati do tad, kaže profesor Levajac i dodaje:\nAko se ovako nastavi umesto da se napravi jedan oštar rez i ako se ne prestane sa besmislenim preslikavanjem inostranih prosvetnih sistema od nase prosvete nista vredno nece ostati. Imam utisak da je nekome cilj da prosveta u Srbiji stoji što lošije, da Srbija, osim jednog malog i beznačajnog tržišta, postane i tržište na kome se kupuje jeftina radna snaga, ljudi koji ne razmišljaju i koji nisu sposobni da pokrenu bilo kakve ozbiljne promene kako bismo svi živeli bolje. Mislim da ta državna matura neće zaustaviti ovaj sunovrat prosvete.“ govori Goran Levajac, profesor istorije i razredni starešina odeljenja u generaciji koja treba da prva zvanično polaže nacionalnu maturu.\nNa pitanje zašto se sada uvodi državna matura, ovaj poznati kragujevački profesor podseća da se ona uvodi već godinama.\nMoguće je da je to toliko puta odloženo da više nemamo kud. Zbog nekih preuzetih obaveza, a mi smo skloni da zarad novca prihvatamo neke obaveze koje nam ne idu u prilog, da to moramo da uradimo sada pa makar i kao pilot maturu.\nFotografija: Sajt Druge kragujevačke gimnazije\nTagovi: Druga kragujevačka gimnazija Kragujevac\nDanas i u subotu humanitarni bazar u Kragujevcu za malu Janju\n18/03/2022 u 09:02\nKoliko reformi, koliko pokušaja, a sve prodaja magle u Srbiji. Zna li neko čemu ovo služi?


Završni masters London: Kei Nišikori - Rodžer Federer 2:0 | Mondo Sport\nIznenađenje: Nišikori dobio Federera!\n11.11.2018. | 22:42 > 22:45\nSituacija u grupi "Lejton Hjuit" se komplikuje - Federer izgubio na startu takmičenja od Keija Nišikorija.\nNišikori se revanširao Federeru za Pariz!\nPre samo devet dana dvojica tenisera srela su se u četvrtfinalu mastersa u prestonici Francuske gde je Švajcarac slavio u dva seta - da bi se ove večeri u Londonu, gde se igra završni masters, Japanac je istim rezultatom uzvratio 2:0 (7:6, 6:3)\nKei je za nešto manje od sat i po vremena (88 minuta) pobedio Federera u 1. kolo finalnog ATP turnira i tako zakomplikovao situaciju u grupi "Lejton Hjuit".\nU nešto ranijem terminu prvo smo videli trijumf Kevina Andersona koji je u dva seta bio bolji od Dominika Tima, a s obzirom da Južnoafrikanac u narednom kolu igra s Federerom - u slučaju poraza on bi onda već praktično bio eliminisan sa takmičenja.\nNišikori je drugi najslabije rangirani teniser u Londonu odmah iza Iznera, ali to mu nije smetalo da savlada drugog favorita Federera koji nije pružio najbolju partiju.\nNije bilo brejkova u "regularnom" delu prvog seta, a Nišikori je svoju šansu našao u taj-brejku gde se ponovo "zaledio" na brejk loptama I propustio čak četiri pre nego što je na semaforu zasijalo 1:0 u njegovu korist.\nFederer je "namirisao" strah i odmah ga "brejknuo" na startu drugog, ali je Nišikori odmah uzvratio i do kraja seta napravio još jedan brejk za trijumf.\nNaredni mečevi u grupi "Lejton Hjuit" su na programu u utorak kada se sastaju Anderson i Federer, odnosno Nišikori i Tim, dok je u ponedeljak na programu grupa "Guga Kuerten" gde igraju Zverev i Čilić od 15 časova, dok se od 21 sastaju Đoković i Izner.\n18.03.2019. | 14:49 5 33\n"Deda" Ivo ne staje\n10.03.2019. | 09:55 1\nKarlović u drugom kolu Indijan Velsa pobedio prošlogodišnjeg polufinalistu, 18 godina mlađeg zemljaka Bornu Ćorića


Građani spriječili smjenu direktora Centra za socijalni rad u Goraždu - Klix.ba\n11.7.2017. u 15:54\nOni su se okupili kod zgrade ove ustanove uoči početka sjednice a potom ušli i u salu u kojoj se održavala sjednica. Tvrde kako je aktuelni direktor Prašo od svog imenovanja u januaru ove godine postigao odlične rezultate za razliku od prethodnih godina.\n"Već od momenta kada je došlo do promjene koalicije u vlasti počelo se pričati o smjeni direktora. Pošto u zadnje vrijeme imamo izuzetnu saradnju i čak zajedno sa MUP-om radimo na nekim slučajevima često smo se sretali i kroz razgovor smo saznali da postoje veliki pritisci na direktora od strane politike jednog dijela vlasti. Kao Udruženje Seka odlučili smo da ćemo dati punu podršku direktoru. Dobila sam poziv od radnika Centra za socijalni rad jutros i saznala da je zakazana sjednica Upravnog odbora. Poslije toliko godina Centar je dobio direktora koji ima izuzetno znanje, spremnost i volju da mijenja neke stvari u radu i pristupu. Nas ne interesuje politika, ali bih voljela da naši političari svoju energiju upute u pravcu rješavanja problema ove institucije i da rade na iznalaženju rješenja za prostor i obezbjede propisane uslove za rad ovakve ustanove. Umjesto što ga pritišću i ometaju, treba da mu omoguće da radi i da ga podrže", izjavila je za Klix.ba Esma Drkenda, predsjednica Udruženja Seka.\nOsim njih događajima su prisustvovali i predstavnici drugih udruženja a nakon njihove reakcije sjednica je odgođena.\nElvir Prašo, direktor Centra za socijalni rad, za Klix.ba je izjavio da politički pritisci pojedinih stranaka iz vladajuće većine traju već mjesec dana.\n"Neke osobe su me pokušale ucijeniti, prvo da potpišem pristupnicu stranci i budem na listi ali sam odbio. Ove godine smo u saradnji sa Muftijstvom goraždanskim obezbijedili oko 1.000 paketa pomoći i onda je vjerovatno neko od njih tu prepoznao 'dobru priliku' i zatražio da se ti paketi dijele ljudima koji nisu socijalno ugroženi, da bi im se poslije revanširali tako što će glasati za njih. Ili da se paketi dijele siromašnima, ali da se oni obavežu da će glasati za tu partiju. Meni moj moral, vjera i odgoj ne dozvoljavaju ovako nešto", izjavio je Prašo.\nOn u ovom trenutku nije otkrio ko su političari koji su zahtijevali od njega ovakve radnje, ističući da bi to bila njegova riječ protiv njihove, no reakcije građana i uposlenika Centra za socijalni rad, koji su u konkretnom slučaju, bili jedinstveni te stali iza direktora, za kojeg tvrde da svoj posao radi kvalitetno i pošteno, jasna su poruka onima koji ne prezaju od bilo kakvih radnji, da im "posao" ne valja te da je vrijeme, kako su istakli, da građani ovakvom kriminalu stanu u kraj.\nJasno je poručeno da bi političari trebali cijeniti rad i rezultate a ne stranačku pripadnost.\nBPK Goražde Centar za socijalni rad\nSvjetski i regionalni mediji o Srebrenici: Tužna godišnjica i nove dženaze\n11.07.2017. u 16:02\n11.07.2017. u 15:51


MAC OS i Windows 7\nMyCity » Macintosh » MAC zamene za Windows programe?\nPoslao: 02 Apr 2011 17:23\nvec duze vreme razmisljam o prelasku na mac,pa ako mi uspe,voleo bih da znam da li za mac postoje zamene za sledece programe:\n1.BS Player - treba mi njegov subtitle editor\n3.Adobe Acrobat 8 Professional/treba mi njegovo konvertovanje u PDF\nako mi zatreba jos informacija pitacu u ovoj temu\nPoslao: 02 Apr 2011 21:17\n1. BS Player, na svu srecu ne postoji. Imas masu video playera. Sada ne znam, tebi treba zamena za BS, a potreban ti je njegov editor?\n2. Postoje mnogo bolje aplikacije od SW-a.\n3. Sta da konvertujes u PDF? Na Meku ti nije potreban nikakav program za tako nesto, u vecini stvari.\nPoslao: 02 Apr 2011 21:33\n3.pa kad skeniram neku svesku u JPEG formatu,ocu da vise tih "slicica" prebacim u jedan PDF,a samim tim i smanjim mu tezinu /memoriju koju zauzima na hdd-u\n1.da od BS-a mi treba njegov editor da bih mogao da usaglasim prevode sa filmom,na njega sam navikao/a i ovo nije samo moj racunar pa kad drugi naviknu,ja tu ne mogu nista....../ a jel ima nesto slicno?\nPoslao: 02 Apr 2011 21:41\n1. Ne postoji player ili bar u poslednjoj polovini decenije, ne postoji player koji u sebi nema ugradjenu mogucnost podesavanja titlova. Ako mislis da je BS player po tome nesto karakteristican, varas se. I na windowsu ja znam bar 10 playera koji to mnooogoo bolje rade nego BS, a o Mac OS X-u da ti ne pricam.\n3. Konvertovanje slika u PDF mozes da radis direktno iz sistema, bez potrebe da instaliras neku eksternu aplikaciju. Ali ipak jpg2pdf je najjednostavniji i najlaksi nacin.\nPoslao: 09 Apr 2011 04:34\nSimke je 100% u pravu....\ni pise se Mac,a ne MAC.....


Aplikacija (KLIKNI OVDE)\nSelektorski tim OPENS Play@EXIT konkursa činiće koordinatorka za međunarodnu saradnju OPENS-a, Valentina Antić, kao i članovi buking tima EXIT festivala, Milan Rakić, Igor „Zgro“ Todorović i Miroslav Miletić. Neophodno je da svi zainteresovani, putem forme dostupne na sajtu EXIT festivala, pošalju najmanje dve svoje numere dostupne na nekom od striming servisa, te da ih uz prateću biografiju, fotografiju i naznačen muzički žanr uvrste u svoju prijavu. Muzičari se u prijavnom formularu opredeljuju i za grad gde bi želeli da nastupe i pokažu svoje muzičko umeće.