Sokotra - tajanstveno ostrvo Jemena | Zemlja\nSokotra - tajanstveno ostrvo Jemena 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n03.02.2020 08:36 06.10.2020 17:13\nSkoro je ponoć na prostranoj uzvišici koja se zove Firmihin, gde raste šuma zmajevog drveta. Mesec, koji je do prošle noći bio pun, natapa ovaj krševiti pejzaž hladnim srebrom. Unutar kamenih zidina pastirskog naselja, plamen obasjava lica četvoro ljudi koji bosonogi sede oko vatre, deleći lonac toplog čaja pomešanog sa svežim kozjim mlekom.\nMenhetn pustinje: Kako je izgrađen drevni grad oblakodera od blata\nNehah Malha nosi suknju koja liči na sarong, a naziva se fouta, a njegova supruga Metagal nosi dugačku haljinu i maramu tamnoljubičaste boje. Pričaju o svom životu na ostrvu Sokotra na jeziku čije se poreklo izgubilo u prošlosti, a koji se nije menjao vekovima i koji danas razume manje od 50.000 ljudi.\nIako je ovaj par nepismen, oboje znaju da novi znak, koji je postavljen nešto niže niz brdo, označava da je Firmihin proglašen za rezervat prirode. Kažu da u njihovo selo dolaze stranci da fotografišu zmajevo drveće, pustinjske ruže i cvetove mishhahira (Caralluma socotrana). Dolaze naučnici i prevrću stenje, tvrdeći da prikupljaju insekte i guštere. Šta zapravo traže?\nBotanička ikona Sokotre, zmajevo drvo, koristi svoje podignute grane da ugrabi vlagu iz brdskih izmaglica. Aktivisti u borbi za očuvanje prirode strahuju da oskudna reprodukcija ugrožava budućnost ove vrste.\nPlanina Hajhir, čiji se krševiti granitni vrhovi uzdižu do skoro 1.500 metara, u davna vremena nastala je kao rezultat vulkanske aktivnosti. Noću se biljni svet, koji je među najraznovrsnijima u Aziji, vlagom snabdeva iz oblaka.\nChamaeleo monachus živi samo na Sokotri, kao i 90 odsto ostalih gmizavaca sa ovog ostrva. Lokalni stanovnici veruju da je kameleon čaroban: veruje se da će onaj ko čuje njegovo siktanje izgubiti moć govora.\nDa bi izbegli vrelinu i bube mesožderke, kopneni puževi se u sokotranskoj sušnoj dolini Zahr penju na drveće, ali tamo su izloženi gladnim pticama.\nU šumama zmajevog drveta skoro da nema mladica i novih stabala. Neki naučnici za to krive nedostatak vode koji je uzrokovan sve manjom sezonskom oblačnošću i predviđaju da bi mnoga staništa mogla da nestanu za manje od stotinu godina.\nSlatkovodni rak Socotrapotamon socotrensis endemska je vrsta ovog ostrva. U nedostatku ovdašnjih riba koje bi im predstavljale konkurenciju, ovi grabljivi rakovi zauzimaju mesto na vrhu vodenog lanca ishrane.\nBiljka mishhahir, tokom perioda gladi lokalnom stanovništvu je služio kao hrana u slučaju nužde. Njegovi cvetovi predstavljaju retke obojene tačke usred sivog krečnjaka u oblasti Firmihin.\nNa nekim mestima duž južne obale Sokotre zaslepljujuće bele peščane dine se prostiru kilometrima. Ovde su prikazane one na plaži Aomak. Izuzetno snažni vetrovi tokom sezone monsuna neprestano menjaju oblik ovih dina.\nBelotrba bluna sleće na zapadnu obalu. Na Sokotri i malim ostrvima oko nje gnezdi se bar deset vrsta morskih ptica, što ovaj arhipelag čini njihovim značajnim regionalnim staništem.\nPustinjska ruža se ukotvila na liticama Malah, u društvu još preko 300 drugih retkih biljnih vrsta na Sokotri. U daljini se prostire Kulansijia, jedan od najvećih gradova na ostrvu.\nSmeštena u Arapskom moru, tri stotine i pedeset kilometara od ostatka napaćenog Jemena, Sokotra je nekada bila legendarno mesto na rubu mapa poznatog sveta. Za mornare ona je bila strašno mesto, sa opasnim sprudovima, jarosnim olujama i stanovnicima za koje se verovalo da upravljaju vetrovima i usmeravaju brodove prema obali da bi ih zarobili i opljačkali. Danas bogata biološka raznovrsnost Sokotre privlači nove istraživače, koji se nadaju da će otkriti njene tajne pre nego što je moderni svet zauvek promeni.\nIznenada zabrinutost na Metagalinom licu ustupa mesto zbunjenom osmehu. Ona nestaje u pomrčini i vraća se pružajući mi mali paket umotan u papir. Hoću li da kupim malo tamjana? Nehah uzima parčence i stavlja ga u vatru, na ugalj. Dim se uzdiže i kovitla, a mi udišemo bujni miris kojim su odisali pogrebi egipatskih faraona i hramovi grčkih bogova.\nDrevni Egipćani, Grci i Rimljani – svi su oni koristili prirodna bogatstva Sokotre: mirišljave smole kao što je tamjan, lekoviti ekstrakt aloe i tamnocrveni sok zmajevog drveta, koji je korišćen kao lek i slikarska boja. Avanturisti su dolazili da ubiru blaga ovog ostrva, uprkos pričama da ga čuvaju džinovske zmije koje žive u pećinama. Među onima koji su uživali u blagodetima Sokotre bili su Kraljica Sabe, Aleksandar Veliki i Marko Polo.\nVrednost tamjana i zmajevog drveta dostigla je vrhunac za vreme Rimskog carstva. Nakon toga ovo ostrvo je uglavnom služilo trgovcima kao usputna stanica, a vekovi su prolazili u relativnoj kulturnoj izolaciji. Iz generacije u generaciju stanovnici Sokotre su živeli poput svojih predaka: planinski beduini su uzgajali svoje koze, primorci su se bavili ribolovom i tako su im proticali dani. Istorija ostrva se prenosila kroz poeziju, koja je recitovana na sokotri jeziku.\nOsim strateškog položaja u blizini Roga Afrike, Sokotra jednostavno nije posedovala ništa što bi interesovalo spoljni svet. Ali to se promenilo.\nIstraživanja sprovedena uoči XX veka pokazala su da ovo tropsko ostrvo, uprkos površini od samo oko 134 sa 43 kilometara, spada u najvažnije svetske centre biodiveziteta, kombinujući elemente Afrike, Azije i Evrope na način koji još uvek zbunjuje biologe. Broj endemskih biljnih vrsta (onih koje se ne mogu naći ni na jednom drugom mestu) po kilometru kvadratnom na Sokotri i tri obližnja mala ostrva četvrti je po redu od svih ostrvskih grupa na planeti, posle Sejšela, Nove Kaledonije i Havaja. Gorje Hajhir, koje čine nepristupačni granitni vrhovi što se uzdižu u centru ovog ostrva skoro do 1.500 metara, jeste, po svemu sudeći, mesto sa najvećom gustinom endemskih biljaka u jugozapadnoj Aziji. Svaki krajolik na Sokotri, od vrelih, suvih nizija, do maglom obavijenih planina, otkriva čuda koja se ne mogu videti nigde drugde.\nJednog sparnog popodneva sa botaničarkom Lisom Banfild, specijalistom za Sokotru, koja je u to vreme zaposlena u Kraljevskoj botaničkoj bašti u Edinburgu, polazim u šetnju malo izvan prašnjavog grada Hadibu. Penjemo se uz jednu stenovitu padinu i zaustavljamo pored biljke koja bi se uklopila u nekakvu sliku Salvadora Dalija: onako zdepasta, izgleda kao da se mnogo više drvo prosto istopilo na vrućini. Zbog njenih cvetova u obliku fuksije, ovu biljku obično nazivaju pustinjskom ružom, mada je ona ruža taman isto toliko koliko sam ja morsko prase.\n"Ovo je odličan primer strategije koju su biljke na Sokotri razvile da bi se održale u ovim teškim sušnim uslovima", kaže Banfildova. "Ovo je Adenium obesum sokotranum. To drvo uspeva i na arapskom i afričkom kopnu, ali tamo je daleko manje nego na Sokotri. U njegovom stablu se skladišti voda, a raste u ovako čudnim i divnim oblicima da bi se ukotvilo u stenama. Neki ga smatraju grotesknim, ali ja zapravo smatram da je veoma privlačno.” Izjava u duhu pravog naučnika. Jedan čovek koji je ostrvo posetio u XIX veku ovu pustinjsku ružu je nazvao "najružnijim drvetom koje je Bog stvorio".\nPrelazimo još nekoliko metara do biljke koja bi svuda osim na Sokotri bespogovorno bila proglašena najčudnijom, do biljke koja bi, takođe, s pravom mogla da nosi ime vrste obesum („gojazno, zdepasto”). Nad našim glavama se uzdiže podbulo stablo ovog drveta sa čijeg vrha, poput neurednih dredova, visi pregršt lisnatih grana koje se nasumično šire.\n"Kada je u pitanju način rasta, veoma je slično Adeniumu", kaže Banfildova, "ali ovo drvo je u stvari Dendrosicyos socotrana – drvo krastavca".\n"Da, to je jedino drvo u porodici Cucurbitaceae, koju inače čine penjačice i loze. Ali ovde se mogu videti zaista velika stabla, sa ogromnim deblima. Izgledaju kao da su sa neke druge planete".\nMeđutim, simbol Sokotre je postalo jedno drugo endemsko drvo – zmajevo drvo, čiji je karakterističan oblik ovekovečen na jemenskom novčiću od 20 reala. Ono je srodnik običnih sobnih biljaka iz roda Dracaena i uspeva na visoravnima i u planinskim predelima na većem delu ovog ostrva. Najveće šume zmajevog drveta se nalaze na Firmihinu, gde sam proveo veče sa Nehahom i Metagal. Sledećeg dana, dok sunce nemilosrdno prži, Lisa Banfild i njen sokotranski kolega Ahmed Adib vode me na pešačenje oko Firmihina.\nKrajolik se sastoji od čitave zbrke krečnjačkih stena koje su, usled erozije, poprimile oblik nazubljenih oštrica noža. Po surovom terenu smeđe boje, koji izgleda kao da ga je oprljila vatra, tu i tamo su rasuti blistavi grimizni cvetovi mishhahira, koji od okruženja odudaraju koliko i zastava na Mesecu. Svuda oko nas ka nebu se uzdiže granje stabala zmajevog drveta, koje izgleda, kako to mnogi primećuju, kao izvrnuti kišobrani. Čak i u šumi, pojedinačna stabla zmajevog drveta se drže na međusobnom odstojanju, kao stidljivci na žurki.\nStotine i stotine stabala zmajevog drveta se prostiru u svim pravcima, ali Banfildova ističe jednu zabrinjavajuću činjenicu: iz kamenja ispod zrelih stabala gotovo da i ne izbijaju mladice.\nOvde se mnoge biljke u snabdevanju vodom oslanjaju na maglu. Neke od Sokotrinih najređih endemskih vrsta rastu na strmim planinskim liticama i po obodu ostrva, gde upijaju vlagu koja se sakuplja tako što se magla kondenzuje na stenama. Te izvrnute grane zmajevog drveta su zapravo evolutivna adaptacija za sakupljanje dragocene vlage iz magle, a sada je sve manje te vode. Ukoliko je za slabu regeneraciju zmajevog drveta i drugih retkih biljaka odgovorna promena klime, onda nema brzog rešenja. U međuvremenu su Banfildova i ostali borci za očuvanje prirode jednako zabrinuti i zbog drugih, ljudskim faktorom izazvanih pretnji biodiverzitetu Sokotre.\nBiodiverzitet Sokotra Endemske vrste 2012-06-4 Povezivanje Odabrano Jemen


"Snajka" Lepe Brene Aleksandra Prijović našla se u nezgodnoj situaciji, jer navodni bivši dečko iz Beča tvrdi da ima kućni porno snimak s lepoticom.\nBrenina snajka progovorila: Ovo je istina!\nAleksandra Prijović prokomentarisala je čitavu situaciju koja se tiče njene navodne svađe sa sestrom svog dečka Filipa Živojinovića. Nedavno se pojavila informacija da je Filipova sestra...\nPevačica pokazala zašto svi lude za njom\nPevačica Aleksandra Prijović je već mesecima u centru pažnje, a svaka njena slika privlači veliku pažnju i tako je bilo i sa seksi fotografijama koje je objavila na svom Instagram profilu.\n"Na Balkanu će se formirati tri velike države!"\nFolk pevačica, rijaliti zvezda i proročica Vesna Rivas za "Alo", je pomoću karata i malo pomoću njenih vizija, proverila i otkrila neke aktuelnosti koje muče naciju.\nVeliki dekolte, kratka haljina: "Zvezda Granda" zapalila Instagram\nPevačica Aleksandra Prijović ima vitku liniju koju ponosno pokazuje i svoje fanove redovno oduševljava svojim seksi slikama.\nCecina ćerka u provodu sa srebrnim olimpijcima\nPopularna Anastasija Ražnatović iskoristila je poslednje letnje dane kako bi još malo uživala u provodu na splavovima, koji se uskoro zatvaraju. Cecinoj ćerki društvo su pravili i naši srebrni...\nFilipa saleću devojke, Prijovićka mu proverava telefon!\nEvo s kim je Filip Živojinović proslavio rođendan\nŽivojinovići su se okupili na Filipovom rođendanu.\nSpremite se za ludnicu: Ovo su učesnici "Farme 8"?\nIako još nije potvrđeno kada će početi "Farma 8", spekulacije o učesnicima uveliko traju, i priča se da će na imanje ući Milica Pavlović, Aleksandra Prijović i njen dečko Filip...\nKome to Mitrović nudi 20.000 evra nedeljno da uđe na "Farmu"?\nNa jesen bi trebalo da počne "Farma 8" i počele su prve spekulacije ko će se sve naći među učesnicima, a kao bomba je odjeknula informacija da bi u Lisoviću navodno mogli da se nađu trenutno...


Guverner Mehmeti: Kosovski fond za kreditno jemstvo olakšao je pristup finansiranju | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\nGuverner Mehmeti: Kosovski fond za kreditno jemstvo olakšao je pristup finansiranju\nGuverner Centralne banke Republike Kosovo, Fehmi Mehmeti, visoko je ocenio dosadašnje angažovanje Kosovskog fonda za kreditno jemstvo.\nU obeležavanju treće godišnjice zvaničnog lansiranja ovog fonda i potpisivanja sporazuma sa Evropskim investicionim fondom vezano za program COSME, guverner Mehmeti je rekao da je za CBK bila privilegija da u okviru svog zakonskog mandata doprinese procesu osnivanja fonda, naročito u oblasti adekvatnog zakonskog okvira.\n„Ovaj fond je u ove tri godine ostvario ogroman uspeh, pomažući ekonomski razvoj zemlje i otvaranje novih radnih mesta. Za tako kratko vreme fond je uspeo da garantuje više od 2560 kredita u iznosu od 100 miliona evra, a garantovani iznos je bio 47.5 miliona evra. Dosadašnje studije pokazuju da je pristup finansiranju, između ostalog, prepreka razvoju poslovanja u privatnom sektoru. Sada su već poznati izazovi sa kojima se suočavaju mala, srednja i mikro preduzeća, sa jedne strane, i poteškoće koje imaju finansijske institucije za procenu rizika u slučaju finansiranja. Fond je služio u prevazilaženju ovih izazova, olakšavajući pristup finansiranju srednjim, malim i mikro preduzećima, garancijom kredita. Ovaj dodatni mehanizam finansiranja pomogao je njima da se razvijaju, otvaraju nova radna mesta, da izvoze i na taj način da pozicioniraju Kosovo na konkurentnom nivou na regionalnom i evropskom tržištu“, rekao je guverner Mehmeti.\nOn je izjavio da je osnovni preduslov za istinsko funkcionisanje fonda interakcija sa održivim i efikasnim bankarskim sistemom, dok kontinuirani rast konkurencije u bankarskom sistemu, kao i napredak u ovom sektoru, uticali su na to da se značajno poboljšaju troškovi i uslovi finansiranja i istovremeno su beležili značajno poboljšanje.\n„Sporazum sa Kosovskim fondom za kreditno jemstvo i Evropskim investicionim fondom, omogućava ponovnu garanciju portfolija garancije do 45 miliona evra za period od 2 godine u kredibilnu instituciju kao što je Evropski investicioni fond i to će uticati na povećanje pristupa finansiranju za mala, srednja i mikro preduzeća. Sa ovim koristima koje će fond sticati, očekujemo da se smanji tarifa za garantovane kredite od Evropskog investicionog fonda. CBK će nastaviti da obezbeđuje finansijsku stabilnost koju već imamo“, izjavio je guverner Mehmeti, pružajući dalju podršku CBK-a za Kosovski fond za kreditno jemstvo, u cilju da isti ima finansijsku održivost tako da bude u funkciji razvoja poslovanja.


Gabionska sadilica čelična 50 x 50 x 100 cm - Tegle za cvijeće i povrće | Cijena | Prodaja | Akcija | Povoljno | Zebra.hr\nGabionska sadilica čelična 50 x 50 x 100 cm\nCIJENA: 393,75 kn 511,88 kn\nOva čvrsta gabionska sadilica predstavlja praktičan način za stvaranje snažne, ali elegantne ograničene cvjetne ili biljne gredice u vašem vrtu ili na terasi. Čvrsti gabion dizajniran je za punjenje kamenjem ili šljunkom. Izrađen od pocinčanog čelika, otpornog na hrđu i vremenske...\nŠIFRA PROIZVODA: VD142557\nOva čvrsta gabionska sadilica predstavlja praktičan način za stvaranje snažne, ali elegantne ograničene cvjetne ili biljne gredice u vašem vrtu ili na terasi. Čvrsti gabion dizajniran je za punjenje kamenjem ili šljunkom. Izrađen od pocinčanog čelika, otpornog na hrđu i vremenske utjecaje, gabion je vrlo stabilan i izdržljiv. Mrežasta rešetka oblikovana je zavarivanjem poprečnih i uzdužnih žica na svakom presjeku za dodatnu stabilnost. Imajte na umu da kamenje i biljke nisu uključeni u isporuku.\nVanjske dimenzije: 50 x 50 x 100 cm (D x Š x V)\nUnutarnje dimenzije: 30 x 30 x 100 cm (D x Š x V)\npovisene gredice i sadilice gabionske sadilice gabioni ograde stupovi sadilice pregrade zidovi\nVrtna Posuda za Sadnju 100x40x31 cm Impregnirana Borovina\nVrtna sadilica od pocinčanog čelika 160 x 40 x 77 cm siva\n788,74 kn 1.025,36 kn\nVrtna sadilica antracit 160 x 40 x 77 cm od pocinčanog čelika\nPovišena vrtna gredica 40 x 40 x 38,5 cm impregnirana borovina\nPovišena vrtna gredica 100 x 100 x 77 cm pocinčani čelik zelena\nGabionska sadilica od pocinčanog čelika 360 x 30 x 60 cm\n548,44 kn 712,97 kn\nGabionska sadilica od pocinčanog čelika 360 x 30 x 90 cm\n1.166,96 kn 1.517,05 kn\nVrtna posuda za sadnju 106x56x48 cm od impregnirane borovine\n559,38 kn 727,19 kn


Počeo mandat nove Evropske komisije |\nPočeo mandat nove Evropske komisije\n2014-11-02 | Filed underSvijet | Posted by admin\nNova evropska komisija je zvanično stupila na dužnost. Prvi čovjek nove “Vlade Evropske unije”, odnosno predsjednik Evropske komisije, je Luksemburžanin Žan-Klod Junker (Jean-Claude Juncker). On je bio premijer Luksemburga od 1995. do 2013, a od 2005. do 2013. bio je i predsednik Euro grupe.\nSASTAV NOVE EVROPSKE VLADE – POTPREDSJEDNICI\nFrans Timermans (Timmermans) iz Holandije će biti prvi potpredsednik Evropske komisije. Dugogodišnji je diplomata, a bio je i ministar za evropska pitanja od 2007. do 2010. i ministar vanjskih poslova svoje zemlje od 2012. godine.\nFederika Mogerini (Federica Mogherini) je nova šefica diplomacije EU, odnosno zvanično visoka predstavnica EU za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. Ona je i potpredsednica Komisije. Bila je aktivna u italijanskim delegacijama u NATO-u i Vijeću Evrope, a u Komisiju je došla sa pozicije ministrice vanjskih poslova Italije.\nKristalina Georgijeva (Georgieva) iz Bugarske, komesarka je za budžet i ljudske resurse. Ona je u prethodnoj Komisiji bila zadužena za međunarodnu saradnju, humanitarnu pomoć i odgovor na krizu. U dosadašnjoj karijeri bila je i u Svjetskoj banci, između ostalog kao direktor te institucije za Rusiju.\nAndrus Ansip iz Estonije je zadužen za jedinstveno digitalno tržište. On je bivši premijer Estonije, aktivan u Alijansi liberala i demokrata za evropu (ALDE), grupe liberalnog centra u Evropskom parlamentu.\nMaroš Šefčovič iz Slovačke, zadužen je za energetsku uniju. Bivši je potpredsednik Komisije za međuinstitucionalnu saradnju i administraciju, sa iskustvom u slovačkoj diplomatskoj službi.\nValdis Dombrovskis iz Letonije je u novom sastavu EK zadužen za euro i socijalni dijalog. Pripadnik je Evropske narodne partije desnog centra (EPP) i bivši premijer.\nJirki Katainen (Jyrki) iz Finske, zadužen je za radna mjesta, privredni rast, investicije i konkurentnost EK. U prethodnoj Komisiji od jula 2014. je bio zadužen za ekonomska i monetarna pitanja. Njegova partija pripada Evropskoj narodnoj partiji.\nNOVI KOMESARI EK\nGinter Etinger (Guenther Oettinger) iz Njemačke zadužen je za digitalnu ekonomiju i društvo. Dolazi iz Kršćansko demokratske unije njemačke kancelarke Angele Merkel. Zauzimao je visoke pozicije u pokrajini Baden Virtemberg.\nJohanes Han (Johanes Hahn) iz Austrije vodi resor za evropsku politiku susjedstva i pregovore o poširenju. U prethodnioj Komisiji je bio zadužen za regionalnu politiku. Bivši je ministar pravosuđa, nauke i istraživanja.\nSesilija Malmstrem (Cecilia Malmstroem) iz Švedske preuzima resor trgovine, dok je u prethodnoj komisiji bila zadužena za unutarnje poslove. U njenu političku karijeru ubraja se i mjesto ministarke za EU pitanja.\nNeven Mimica iz Hrvatske vodi resor za međunarodnu saradnju i razvoj. U prethodnu komisiju ušao je po pristupanju njegove zemlje EU 2013. godine i bio zadužen za zaštitu potrošača. Iz Socijaldemokratske partije je, karijerni doplomata i bivši ministar za evropska pitanja.\nMigel Arijas Kanjete (Miguel Arias Canete) iz Španije zadužen je za aktivnosti očuvanja klime i energetiku. Član je Kršćansko demokratske stranke, koja pripada Evropskoj narodnoj partiji. Dva puta je bio ministar poljoprivrede, a u iskustvo mu spada i funkcija javnog tužitelja.\nKarmenu Vela (Vella) sa Malte dobio je resor zaštite životne sredine, pomorskih pitanja i ribarstva. Iz Laburističke partije je i bio je ministar turizma i industrije.\nVitenis Andriukaitis (Vytenis) iz Litvanije dobio je resor zdravstva i sigurnosti hrane. Bivši je ministar zdravlja.\nDimitris Avramopulos iz Grčke komesar je za migracije, unutrašnje poslove, državljanstvo i prava građana EU. Bio je ministar vanjskih poslova, odbrane, kao i zdravlja i turizma Grčke. Karijerni je diplomata.\nMarijan Tisen (Marianne Thyssen) iz Belgije zadužena je za zapošljavanje, socijalna pitanja, vještine i mobilnost radne snage. Ova pravnica je bila aktivna u odborima Evropskog parlamenta od 1992. godine, a bila je i na vodećim pozicijama u orgazniaciji za mala i srednja preduzeća (Unizo).\nPjer Moskovici (Pierre Moscovici) iz Francuske zadužen je za ekonomska i finansijska pitanja, oporezivanje i carine. Bio je ministar ekonomije od 2012. do 2014. godine i potpredsjednik Evropskog parlamenta od 2004. do 2007. godine.\nHristos Stilijanides (Christos Stylianides) sa Kipra vodi resor za humanitarnu pomoć i upravljanje krizom. Bio je portparol Vlade Kipra i aktivan u promociji pristupanja Kipra EU i približavanju dijelu Kipra pod turskom kontrolom.\nFil Hogan (Phil) iz Irske zadužen je za poljoprivredu i ruralni razvij. Političar je više od tri decenije.\nVioleta Bulc iz Slovenije zadužena je za transport. Njena karijera uglavnom se odvijala u telekomunikacijama. Između ostalog je bila potpredsjednica regionalnog operatera Telemah i vlasnica kompanije Vibakom (Vibacom) za inovativna poslovna rješenja. Imenovana je za potpredsednicu vlade ove godine.\nElžbieta Bjenjkovska (Elzbieta Bienkowska) iz Poljske komesarka je za unutarnje tržište, industriju, preduzetništvo i mala i srednja preduzeća. Do sada je bila potpredsjedncica vlade i ministrica infrastrukture i razvoja u 2013. i 2014, kao i ministrica regionalnog razvoja.\nVera Jurova iz Češke vodi resor pravde, potrošača i rodne ravnopravnosti. Bila je ministrica regionalnog razvoja, kao i konsultant za pripreme projekata za EU fondove i razvojne projekte, sa portfoliom u više zemalja.\nMargrete Vestager (Margrethe) iz Danske komesarka je za konkurenciju. Bila je ministrica ekonomije, te unutarnjih poslova, kao i potpredsjednica vlade.\nKarlos Moedas (Carlos) iz Portugala vodi resor za istraživanje, nauku i inovacije. Bio je državni sekretar angažiran prije svega za strukturne reforme tokom programa pomoći Portugalu, a bio je aktivan i u portugalskom parlamentu.\nPosted by admin on 2014-11-02. Filed under Svijet. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Izložba za sva čula - vino.rs\nčetvrtak, 09 mart 2017 11:32\nAutor je ponovo somborski umetnik Eugen Kočiš, koji je i do sada radio sve etikete za ovo vino, a novi slikarski motiv nazvan je „Običan dan u Subotici“. Ukoliko ste kolekcionar vina i posedujete sve berbe ovog sjajnog kuvea, od 2008. godine pa do ove poslednje iz 2015, koja upravo izlazi na tržište, vaša kolekcija vina sada već sasvim sigurno liči i na malu umetničku galeriju za sva čula!\nZa one koji nisu imali prilike da se lično sretnu sa svim berbama ovog vina, a da bi do kraja shvatili o čemu govorimo, evo pregled svih etiketa Cuvee No.1 po berbama, počev od one prve koja je na Velikom testu Vino.rs 2012. godine proglašena za najbolje vino Srbije!


Država, međunarodna organizacija, ljudi, gosudarstvopodobnye obrazovanje - svi su ujedinjeni jedan sistem, poznat kao "Međunarodno pravo". Brz razvoj međunarodne ekonomije, stalno se javljaju sukobi oko sfere uticaja, braneći interese pojedinca u raznim aspektima postojanja zatražio civilizovanog propis i pravni osnov akcija. Je da je ostvarena u formiranju međunarodnog prava, objedinjavanje propisima kojima se uređuje najvažnija bilateralnih odnosa.\nAko govorimo o međunarodnom pravu, to se može smatrati fer zapažanje da je početak njegove ozbiljan razvoj, ona je dobila samo na kraju Drugog svjetskog rata, kada je saveznička pobjeda je samo pitanje vremena. I to se ogleda u formiranju posebnog pod-sektora, poznat kao "zakon ugovora". Međutim, neki pravni stručnjaci vjeruju da je polazna tačka treba da bude 1648 - u trenutku sklapanja Ugovora iz Vestfalije. Ali ove tvrdnje je kontroverzna.\nAli ne samo međunarodni ugovor izazvao "eksploziju" međunarodnog prava. Kao i većina pojava u modernom svijetu, međunarodno pravo nije pobjegao utjecaj ekonomskih faktora. Postalo je nemoguće ignorisati, ne samo vojno-industrijskog korporacija, ali i sve multinacionalne kompanije. Sve što je potrebno je da države da razvije poseban pravni propis, koji je bio međunarodnog privrednog prava.\nDakle, temeljni faktori u razvoju međunarodnog prava, međunarodnih ugovora i čelika ekonomije.\nVažno je napomenuti da pred zakonom ugovora bila je mjesto za biti. Ali od 1969. godine realizaciju odredbi u njoj, pod uslovom ne samo zatvorenici u Beču konvencija, ali i specijalizirane međuvladine organizacije, glavni među kojima je bio Ujedinjenih nacija. Pored odgovornosti za zadani ili djelimično ispunjenje obaveza preuzetih od strane država, međunarodno pravo je ovlastio pomoću podsektor i je jedno važno pitanje - naime, praznine u regulaciji. Prema zakonu ugovora, one koje su dozvoljene pod međunarodnim carinskim samo dok država u konvenciji neće pružiti drugačije. Treba napomenuti da su svi takvi slučajevi su snimljeni, i relevantnih međunarodnih tijela da se obavezuju da će ih eliminirati.\nJoš jedna je međunarodna ekonomska prava. U stvari, na osnovu ovog podsektora su položili engleski ekonomista JM. Keynes, koji je definisao temelje savremene ekonomske svjetskog poretka na završnoj konferenciji Drugog svjetskog rata, iznijela prijedlog za stvaranje MMF-a i Svjetske banke.\nDanas, glavni operateri pod-sektora su, osim gore navedenog, WTO, UNCTAD-a, ECOSOC i mnoge druge regionalne organizacije. Međunarodno pravo regulira raznim oblastima privrednog života, aktivnosti, u rasponu od opšta pitanja osiguravanja stabilnosti domaće valute i proizvodi za završnu regulaciju posebnog odnosa (na primjer, pitanja o redistribuciji ulja).\nVažno je napomenuti da takva želja za regulisanje gotovo sve aspekte ekonomije, ne samo zbog njegove važnosti. Dugo vremena je rasprava o tome da li da uključuje karakteristike predmeta od multinacionalnih kompanija pod-sektora, utjecaj koji se često ispostavi da bude jači od ličnosti nekih država.\nKao što se može vidjeti, međunarodnog prava i njegov razvoj do današnjih dana su u velikoj mjeri ovisi o razvoju zakona ugovora i ekonomskih prava. Dakle, znanje i vješti korištenje podsektora baza podataka igra važnu ulogu u odnosima između država.\nOno što je katastarski broj imovine?\nOno što je odmor vojnik ženu\nKako popuniti zahtjev za pasoš stari model? Uzorak aplikacija za stare putovnice\nMinerali Krasnodar Territory: mineralne i drugih bogatstva\nMini Xigami minijaturni Xiomi (Mi) Ninebot Mini: ultra moderno vozilo


N1info\t07.02.2016 20:55\nPoraz koji je crveno-bele udaljio od plasmana u TOP 8, ali nije i ne može da se kaže da je presudan kada je borba u četvrtfinale u pitanju je sigurno ostavio traga na pulene Dejana Radonjića. Nije se lako oporaviti od poraza u mečevima u kojima iz dubine duše želite pobedu, ali…\nSport je takav. Morate dalje. Zvezda je u bobri za poziciju broj dva u ABA ligi igrala protiv Igokee u Laktašima. U pitanju je tim koji je u režiji bivšeg igrača i kapitena Zvezde Radivojevića slavila u Beogradu. Zvezda nije briljirala, ali je prikazano bilo i više nego dovoljno da se stigne do ubedljive pobede – 74:54.\nZvezda je sjajno otvorila meč i vrlo brzo povela sa 19:7. Igokea je uspela da se vrati u meč, imala je minus dva u završnici prvog poluvremena, ali razlika u kvalitetu je bila velika. Zvezda je tokom treće deonice pobegla na 56:37 i već tada je bilo jasno da je sve gotovo i da je Zvezda stigla do pobede. Očekivane. Mada, najteže je dobiti utakmice u kojima slovite za favorite i u kojima su bodovi unapred upisani.\nIGOKEA: Katnić 3, Pašalić, Krstić, Kesar 3, Komatina 7, Buker 11, Milošević 3, Šibalić 8, Radivojević 6, Lulić, Talić, Gipson 10.\nCRVENA ZVEZDA: Kinzi 5, Rebić 2, Dangubić 6, Lazić 10, Micić, Tejić, Simonović 17, Gudurić 5, Jović 6, Miler 14, Cirbes 9, Štimac.


Dodik: Izetbegović je Srbin koji bježi od svog porijeklaa – Kakanj-X\nDodik: Izetbegović je Srbin koji bježi od svog porijeklaa\nOd xRedakcija\t Na 26 nov, 2016 414\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da je član Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović – Srbin koji bježi od svog porijekla, prenijela je agencija Hina banjalučke medije.\nReagujući na Izetbegovićevu izjavu da bi političari u RS trebalo da prestanu sa zahtjevima za vraćanje na “izvorni Dejton”, jer bi Bošnjaci mogli da zatraže vraćanje BiH na ustavno – pravni status iz 1991. godine, Dodik je kazao da ako bi se tako radilo, vjerovatno bi se ispostavilo da je Izetbegović Srbin.\n“Ako već (Izetbegović) hoće da ide do kraja, mogli bi otići i nekoliko vekova unazad pa bi se ispostavilo da je Bakir Izetbegović Srbin, pa da mu kažem ‘tvoji su preci bili naši ljudi i nemoj bežati od toga'”, kazao je Dodik.\nOn je ponovio da će tražiti da se entitetima vrate ovlašćenja koja su, kako je ocijenio, proivustavno prenijeta na državni nivo u prethodne dvije decenije, prenosi Tanjug.\n“U BiH ne sme biti više nikakvih odlučivanja dok se ne odluči o Ustavnom sudu“, kazao je Dodik i dodao da je taj sud “jedno dekadentno mesto” u kojem se odluke donose “po diktatu Bošnjaka i predstavnika međunarodne zajednice”.


Aleksa Gajić: Strip će uvek imati publiku - oradio.rs\nAleksa Gajić: Strip će uvek imati publiku\nStrip autor, ilustrator, reditelj, animator... Govorimo o samo jednom čoveku - Aleksi Gajiću, jednom od najpoznatijih i najpriznatijih umetnika. Uoči festivala Dev9t, na kome će Aleksa imati poseban zadatak, razgovarali smo o stripu, Aleksinim počecima, Tehnotajzu i naravno, neizostavnom Politikinom zabavniku.\nKada je počinjao da se bavi stripom, Aleksa je već tada znao da će to biti njegova branša i kako sam kaže, imao je tu sreću što je to lako shvatio.\n"Možda sam imao jedno malo 'skretanje' tokom srednje škole, kada sam otišao na elektrotehniku, ali to je bilo samo utoliko što sam shvatio da struja definitivno neće biti ono čime ću se baviti. Osim toga sam najkraćom putanjom išao ka rezultatu koji sam želeo a to je da radim ozbiljne stripove za velike izdavače. To se i desilo bukvalno godinu, dve nakon što sam diplomirao na Akademiji primenjenih umetnosti u Beogradu kada sam dobio prvi angažman. Kod mene je to baš lako išlo", rekao je Aleksa za O radio.\nMožete li da uporedite mogućnosti kada ste vi počeli da se bavite stripom i kakve mogućnosti danas imaju oni koji žele time da se bave? Jeste li im možda olakšali taj put?\nPa možda malo, u svakom slučaju onih 98 odsto teškoća rada na stripu ostaje na samom autoru. Verovatno je najveća razlika u tome što više nije nova stvar da autori iz Srbije rade za francuske izdavače. Mislim da konstantno, u poslednjih deset godina, 20 ili 30 autora radi za neke od francuskih izdavača. Neki više ili manje, na više ili na jednom serijalu, ali za razliku od kraja devedesetih kada sam ja počinjao, malo je drugačija situacija. Sad nekako nema više te fascinacije kakva je bila ranije. Otkrivalo se novo tržište, posle mračnih devedesetih. Usledio je taj period kad smo svi gledali u svetliju budućnost i nekako je sve odisalo tom atmosferom da će sve biti sjajno i divno. Ja obično volim da se našalim kako kod nas na stipadžijskim festivalima, kada se vidimo, uglavnom razgovor ima ovaj tok :"Ej gde si, šta radiš? - Pa ništa evo radim. A ti? –Pa evo i ja radim. – Pa dobro, vidimo se na sledećem festivalu". Tako da nema više tog uzbuđenja, to je sad postao posao. Nije više nikakvo čudo čuti od nekoga da radi za francuskog izdavača. Pa dobro, a inače, žena, deca?\nNa pitanje šta bi savetovao mladima koji počinju da se bave stripom, Aleksa kaže da je njihova najveća stranputica želja da dođu do rezultata što brže.\n"Možda u muzici to i može da se desi, da neko odmah iznedri hit i odmah dobije svu pažnju i prostor koji je želeo, ali u stripu to ide malo sporije. Zaista treba da se nacrta sto, dvesta tabli da bi ona 201. izgledala baš kako treba i da bi zadovoljavala kriterijum da bude objavljena negde u inostranstvu. Na žalost mladi autori poneseni tim prvim napretkom misle da je to to, da su oni otprilike već u toj klasi, ali nisu. I onda kada naiđu na prvu prepreku uglavnom izgube zainteresovanost i odu u drugom pravcu. Ja im kažem da, ako elektrotehničari mogu da provedu četiri godine na svom fakultetu, medicinari isto, pravnici isto, zašto neki stripadžija ne bi proveo u svojoj sobi dve, tri godine crtajući stripove samo za svoju fioku. Savet može da se sažme u dve reči: Izdržite braćo!" poručuje naš sagovornik.\nA kakva je situacija u Srbiji što se tiče strip scene?\nPa i tu se nešto mrda na bolje, istina ne brzinom kakvom smo očekivali na početku milenijuma. Nekako je taj početak bio prelomna tačka ne samo za strip, već i za čitavu kulturu, jer tu se završio prethodni period koji je imao bezvezan zadnji deo, te devedesete. A ušlo se u taj novi period za koji smo svi mislili da će doneti bog zna šta, on jeste doneo nešto, ali na kraju, da smo realno razmislili, s obzirom na materijalno stanje naših konzumenata i uopšte broj stanovnika u Srbiji zapravo dolazimo do toga da situacija ne može da bude mnogo bolja nego što jeste. Na kraju svetski trend jeste da strip kao medij polako gubi publiku koja odlazi u neke druge medije kao što je Fejsbuk, gejming, gledanje serija... Ali opet, strip će uvek imati publiku i zadržaće se na podnošljivom minimumu, da neko od toga ipak može da živi i da se nešto dešava u tom svetu.\nDa li ste možda razmišljali o tome da napravite školu stripa, gde bi baš mladi koji time žele da se bave mogli zanat da uče od majstora? I da se možda napravi strip gde bi njihov rad mogao da se plasira?\nJesam, razmišljao sam. Zapravo više su drugi razmišljali u moje ime, ali sam se uvek nekako opirao toj ideji i još uvek se opirem. Nisam ja toliko čovek za pedagogiju i edukaciju. Ok mi je da nekad održim predavanje na fakultetu ili me pozovu s vremena na vreme ljudi iz beogradskog Kulturnog centra i neke druge ustanove. Pre mesec dana sam držao u Petnici jedno lepo predavanje. Ponekad ispričam stvari kojih nisam bio ni svestan, tako se vrzmaju po nekim vijugama mozga i onda kad pričam to nekome drugom, zapravo pričam samome sebi. S druge strane, ne mislim da bi to mogla da mi bude struka kojom bih mogao konstantno da se bavim i od koje bih mogao da živim. Što se tiče nekog stripa koji će da bude lansirna rampa za neke nove autore, tako nešto uvek u većoj ili manjoj meri postoji. Na mladim autorima je da se raspitaju šta se dešava oko njih i shvatiće da tako nešto postoji. Konkretno, sada bi trebalo da se desi jedan lep konkurs na festivalu "Dev9t" koji će biti održan u ciglani u Beogradu. Između gomile dešavanja biće i konkurs za mlade strip autore. Treba da urade jedan strip koji ćemo žirirati moje kolege i ja. Najbolji će biti objavljeni u izdanju "Sistem komiksa" i to je jako lep početak za nekog ko počinje da se bavi ovim poslom.\nŠta za vas znači rad u Politikinom zabavniku, koji je za mnoge bukvalno lektira?\nTo mi je baš drago da čujem. Video sam da kruži i tvit Bojane Maljević o Politikinom zabavniku, kako je to jedan sjajan časopis i kako, kada bi kupovali Zabavnik, a ne neke razne žute časopise, koliko bi zapravo i ova zemlja bila bolja. Ja se naravno slažem sa tim. Kao i gomila vaših slušalaca ja sam odrastao na Zabavniku i uvek mi je bila čast da radim za njega, jer uvek razmišljam da se kod nekog klinca danas prilikom čitanja dešava ista hemija koja se dešavala kod mene kad sam imao sedam, osam, deset, 15 godina... Ove godine slavim dvadeset godina rada za Politikin zabavnik, 1996. godine mi je izašla prva ilustracija i od onda konstantno radim. Naravno ne uvek istim intenzitetom. Nekad uradim pet, šest ilustracija godišnje, a nekada više, ali ne želim nikada da prestanem. I što je najvažnije, meni je Zabavnik uvek bio poligon na kom sam vežbao nove ilustratorske pristupe i tehnike. Uredništvo nikada nije imalo sugestiju, oni su uvek autoru ostavljali da radi kako on misli da treba, što je veoma lepo, jer onda je na nama da izaberemo put i kako će to nešto da izgleda. Živeo nam Zabavnik što duže može!\nŠta se dešava sa nastavkom Tehnotajza?\nMi smo trenutno u jednom zamrznutom periodu što se tiče rada na filmu Prorok 1.0, odnosno drugom delu filma "Tehnotajz: Edit i ja". Kažem u zamrznutom stanju zato što se desila jedna uobičajena priča za srpsku kinematografiju, a to je da smo ostali bez sredstava, pa čekamo da se stvari srede. Dobra stvar je da je skoro trećina filma već završena i da bi, ukoliko se nešto desi, već za dve, tri godine film mogao da se nađe u bioskopima. Do tada moramo da se naoružamo strpljenjem.\nMoje sledeće pitanje je baš trebalo da bude da li je teže napraviti film danas ili ranije, ali eto odgovorili ste mi samim tim što skoro nećemo videti nastavak.\nNije toliko vremena prošlo da bi mogli da pričamo o tome da li je teže ili lakše. Naravno da sve zavisi od umešnosti autora, producenata i ljudi koji su sa strane umešani u ceo projekat, tako da tu ima dosta faktora koji doprinose tome. Nekome je verovatno bilo lakše pre dvadeset godina, nekome pre pet, a nekome je možda lakše sada. Mislim da je ipak najvažnije, a i najteže, sam kreativan proces na filmu, ali to opet sve zavisi od totalno desetih razloga.\nIzvor: YouTube Tehnotajz:Edit i ja\nU jednom intervjuu sad već davne 2008. godine ste rekli da biste voleli da napravite partizanski animirani film. Da li ste ostali samo na želji?\nNisam ostao na želji. Kako sam ja čovek kompromisa i volim uvek da između jednog i drugog rešenja izaberem oba, to mi se desilo i sa željom o partizanskom filmu. Napravićemo film u kome će jedan deo biti sećanje našeg glavnog junaka iz Drugog svetskog rata i to će biti mali dvominutni segment o bici na Kozari. Ta scena je već završena i silno smo uživali radeći na tome, baš je ispalo onako kako bih ja to voleo da vidim na filmskom platnu. Tako da smo napravili dvominutni segment na temu Partizana i Nemaca.\nPrvu priliku da se sretnete sa Aleksom Gajićem imate već od 10. do 18. juna na festivalu Dev9t u Beogradu. Ukoliko vam je želja da napravite strip onda skeč buk pod ruke i pravac na festival!\nTonski razgovor možete poslušati u plejeru.


Social Media Marketing - DEF3\nTip internet marketinga koji će Vam dovesti definitivno najveći broj klijenata.\nSocial Media Marketing zahteva pre svega veliku posvećenost. Redovni postovi svakako neće rešiti sve probleme. Kvalitetan sadržaj je osnova svega, kao i kod SEO optimizacije. Ovaj način reklamiranja je relativno jeftin, a opet izuzetno moćan marketinški alat kojim možete izgraditi poverenje sa Vašim klijentima.\nMarketing na društvenim mrežama zahteva dobru strategiju i osnovu. Pre svega, to podrazumeva da budete jedinstveni na internetu. Vaš korporativni identitet mora biti jedinstven i visokokvalitetan, isto kao i vaš web sajt. Pre svega, sa Vama obavljamo konsultacije i zajedno kreiramo strategiju koje ćemo se držati pri reklamiranju na društvenim mrežama. Nakon toga, kreiramo profile za društvene mreže na čijoj promociji ćemo konstantno raditi i pomoću plaćenih reklama i regularnim putem. Potencijal društvenih mreža je ogroman i kompanije koje ga ne koriste gube veliki broj potencijalnih klijenata.\nDruštvene mreže na kojim Vas možemo reklamirati


VIDEO! Tomislav Josić u Bujici o sramotnoj presudi Saši Sabadošu: Zbog smrti Darka Pajičića treba odgovarati i Ranko Ostojić! | Braniteljski portal\nVIDEO! Tomislav Josić u Bujici o sramotnoj presudi Saši Sabadošu: Zbog smrti Darka Pajičića treba odgovarati i Ranko Ostojić!\nIVAN PENAVA ZA BUJICU: Ostojića treba smjeniti s mjesta saborskog Odobra za nacionalnu sigurnost, ali ne vjerujem da će to kolege iz HDZ-a pokrenuti!...\nIVAN PENAVA ZA BUJICU: Ostojića treba smjeniti s mjesta saborskog Odobra za nacionalnu sigurnost, ali ne vjerujem da će to kolege iz HDZ-a pokrenuti!..\n-(FOTO-VIDEO) Ubojstvo vukovarskog branitelja Darka Pajčića: Veća je kazna za prometni prekršaj nego za ubojstvo, ako si…Sabadoš!…


Na prvoj redovnoj sednici Odbora za zajednice direktor Odeljenja javnih službi u Opštini Gračanica Vladica Trajković predstavio je izveštaj o poplavama koje su nedavno pogodile ovu lokalnu samoupravu.\n“Poplavljeno je 168 kuća, 215 dvorišta, 20 biznisa na magistrali i 11 u naseljenim mestima, poplavljena su i oštećena četiri vozila. Što se tiče infrastructure, imamo štetu na mostovima, kanalizacionoj mreži, putevima, bankinama, na rečnim koritima”, naveo je Trajković i dodao da je određeni broj domaćinstava pretrpeo štetu i na ostalim dobrima, kao što su letina i mehanizacija, a došlo je i do uginuća stoke, kokoši i prasića.\nTrajković je podsetio da je Opština Gračanica počela sa dezinfekcijom poplavljenih područja, te da se još uvek radi na sanaciji štete koju su poplave prouzrokovale.\n“Na biznisima na magistrali i u naseljenim mestima procenjena šteta, na osnovu onoga što su oni dostavili (Komisiji za procenu štete) iznosi oko 2,5 miliona evra. Što se tiče štete u domaćinstvima, Komisija za procenu štete još uvek nije završila uvid. Opština Gračanica nije u mogućnosti da svima nadoknadi štetu koju su pretrpeli. Svi zajedno pokušavamo da obezbedimo finansijaska sredstva i donacije od ogranizacija i centralnih institucija kao bi pomogli meštanima”, rekao je Trajković.\nNa pitanje odbornika Milana Dimitrijevića ko je odgovoran za održavanje propusnih kanala i rečnih korita u toku godine, Trajković je odgovorio da Opština Gračanica nema ugovor koji bi regulisao njihovo održavanje.\n“Zbog bojkota popisa stanovništva opštinski budžet je mali i ne možemo da saniramo sva rečna korita na teritoriji opštine Gračanica. Prethodnih nekoliko godina uradili smo prekopavanje rečnih korita i podizanje bankina, zato su poplave na teritoriji Gračanice manje”, rekao je on.\nDimitrijević je ukazao da je problem sa poplavama sistemski i naveo da Opština treba da ima plan za krizne situacije.\n“Mi uzalud pričamo, ukoliko niko ne snosi odgovornost i ako se neko ne kazni. Dajte da nađemo krivca i da vidimo zašto se u letnjim mesecima ne izvrši čišćenje kanala, zašto se u toku proleća i leta ne odstrani šiblje i smeće, zašto se ne prodube kanali, da nemamo 2,5 miliona evra štete u toku same godine od poplave koja je trajala dva dana”, rekao je Dimitrijević.\nOdbornica Jelena Dimitrijević ukazala je na dugogodišnji problem plavljenja domaćistava u blizini kružnog toka u Gračanici.\n“Kada se radilo na izgradnji vodovoda, zatvoreni su postojeći kanali koji su postojali. Neko je ispred svoje kuće napravio kanal, ali mnogi nisu. Ja mislim da je to najveći problem u Gračanici”, navela je Dimitrijevićeva.\nPredsednik opštine Gračanica Srđan Popović je prilikom obilaska Bergen naselja u Ugljaru kazao da će Opština, zajedno sa Ministarstvom za povratak i zajednice, rešavati probleme koji su nastali tokom poplava.\n"Komisija je obišla sve kuće, tako da verujem da ćemo u što skorijem roku krenuti sa sanacijom onoga što se desilo tokom poplava", kazao je Popović, dodajući da su predstavnici Komisije za procenu štete još uvek na terenu.\nMinistar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić rekao je da će svakoj porodici koja je pretrpela štetu izaći u susret i pomoći.\n“Već smo pokrenuli određene inicijative. Dakle, renoviraćemo kuće, obnoviti onoliko koliko možemo, pomoći ćemo na različite načine. Neka znaju da neće ostati sami, da ćemo biti tu da im pomognemo”, rekao je Jevtić.\nMinistar lokalne samouprave u tehničkom mandatu Goran Rakić, takođe je naveo da će šteta od poplava biti nadoknađena.\n"Imam poruku za te ljude. Vlada Republike Srbije je izdvojila sredstva i prebacila ih Kancelariji za KiM. Želim da poručim da će imati svu podršku i da će svu štetu koju su pretrpeli povodom ovih poplava, ta šteta će im biti nadoknađena”, ističe Rakić.\nNa sednici je usvojen izveštaj o radu Odbora za zajednice za 2020. godinu, kao i zapisnik sa osme redovne sednice održane 3. decembra prošle godine.\nSednici Odbora za zajednice prisustvovali su predstavnici Oebs-a i Kfor-a.\n27.02.2021 I večeras protestovali vršnjaci privedenih mladića (206)


Rabljeni Posch bÜndelgerÄt ostalo oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Šumarska oprema > Posch > Posch bÜndelgerÄt\nRabljeni Posch bÜndelgerÄt ostalo\nOvdje je kompletna lista lista polovnih Posch bÜndelgerÄt ostalo za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Zatočenje Juliana Assangea „predstavlja opasan presedan za novinare“, saopćili su poslanici Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, koji su glasali protiv izručenja Sjedinjenim Državama osnivača WikiLeaksa, prenosi Fena.\nIzrazi podrške Assangeu i kritika britanske vlade bit će uvršteni u konačni izvještaj koji je pripremio za Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope britanski laburistički poslanik lord George Foulkes, koji se bavi pitanjem poštivanja ljudskih prava širom Evrope.\nAssange je u londonskom zatvoru Belmarsh uoči ročišta o izručenju koje počinje u februaru. Sjedinjene Države ga terete po 18 tačaka optužnice – od kojih 17 na osnovu Akta o špijunaži - zbog namjere da se domogne i objavi povjerljive diplomatske i vojne dokumente.\nAko bude u SAD osuđen za špijunažu i izdaju objavljivanjem tajnih državnih dokumenata, prijeti mu višedecenijska kazna zatvora.


adidas REAL SCARF | Sport Vision\nPodignite ga, kovitlajte ili nosite. Simbol podrške skoro čitav vek, ovaj fudbalski šal je neizostavan detalj za svakog vatrenog navijača. Napravljen od mekog materijala, prikazuje ime, grb i boje Real Madrida. .\nPodignite ga, kovitlajte ili nosite.\nSimbol podrške skoro čitav vek, ovaj fudbalski šal je neizostavan detalj za svakog vatrenog navijača.\nNapravljen od mekog materijala, prikazuje ime, grb i boje Real Madrida.


Index korupcije prema Transparency Internationalu u 2016.\nTransparency International (TI) je u godišnjem izvještaju upozorio da su masivna korupcija i socijalna nejednakost glavni uzroci jačanja populističkih političara i pokreta širom svijeta, te upozorava da se zlokoban krug pošasti mora prekinuti što prije.\nIstraživanje TI pokazalo je da je 2016. godinu širom svijeta obilježila sistemska korupcija i socijalna nejednakost koje su osnažujući jedna drugu vodile do rasprostranjenog narodnog nezadovoljstva sa političkim establišmentom, te obezbjeđivanja plodnog tla za rast populističkih političara.\nPrema indexu korupcije za 2016. godinu, 69 posto zemalja od ukupno 176 njih nalazi se ispod indexa 50, na skali od 0 (visoko korumpirane) do 100 (zemlje bez korupcije).\nOvo je najbolji pokazatelj koliko je masivna i sveprožimajuća korupcija u javnom sektoru. Ove godine je mnogo veći broj zemalja kod kojih je korupcija povećana nego zemalja kod kojih je korupcija u opadanju, i to prema ocjeni TI pokazuje da je potrebna hitna akcija.\nDanska i Novi Zeland su na prvom mjestu sa indexom korupcije 90 dok je nagore plasirana Somalija na 176. mjestu sa indexom samo 10.\nOd država regiona najniži index korupcije je u Hrvatskoj, a najviši na Kosovu.\nMapa korupcije u Evropi i Centralnoj Aziji koju je napravio TI\nHrvatska je plasirana na 55. mjestu, potom Crna Gora na 64. mjestu. Slijede Srbija na 72. mjestu, Bosna i Hercegovina na 83. mjestu, Makedonija je na 90. mjestu, a Kosovo na 95. mjestu.\nPoređenja radi, Index percepcije korupcije za države regiona izgledao je ovako: Hrvatska je bila na 50. mjestu, Makedonija na 66. mjestu, Crna Gora na 61. mjestu, Srbija 71. mjestu, Bosna i Hercegovina 76. mjestu i Kosovo na 103. mjestu.\nKorupcija i nejednakost hrane jedna drugu, stvarajući zlokobni krug između korupcije i nejednake distribucije moći u društvima, te nepravedne distribucije bogatstva.\nKako su takozvani "Panamski dokumenti" pokazali, i dalje je veoma lako bogatima i moćnima da eksploatišu neprozirnost globalnog finansijskog sistema da bi se još više obogatili na štetu javnog dobra, navodi TI.\nVeliki korupcijski slučajevi od Petrobrasa i Odebrechta u Brazilu do bivšeg ukrajinskog predsjednika Viktora Janukoviča, pokazuju kako sprega između biznisa i političara otima milijarde dolara od nacionalnih ekonomija u prihodima, koji su izvlačeni u korist nekolicine a na štetu većine. Ova vrsta velike sistemske korpcije predstavlja kršenje ljudskih prava, sprječava održivi razvoj i potpiruje socijalna raslojavanja.\nBrazil, gdje se idex korupcije u 2016. godini značajno promijenio u odnosu na prije pet godina, primjer je kako su korupcijski skandali u koji su umješani najviši političari u zemlji u saradnji sa krupnim biznisom isplivavali jedan za drugim. Ipak, zemlja je u 2016. pokazala da se kroz rad nezavisnih tijela za provođenje zakona i oni koji su smatrani nedodirljivi mogu pozvati na odgovornost.\nBrazil je primjer da se oni koji su smatrani nedodirljivi mogu pozvati na odgovornost\nIndexi su značajno pogoršani u Mađarskoj i Turskoj, zemljama kod kojih je zabilježen rast autokratskih lidera. Sa druge strane, u Argentini u kojoj je svrgnuta populistička vlada, situcija je počela da se popravlja.\nTransparency upozorava da tehničko usvajanje specifičnih antikorupcijskih zakona nije dovoljno. Ono što je urgentno je duboko ukorijenjena sistemska reforma koja će poravnati rastući disbalans moći i bogatstva dajući građanima moć da zaustave široko rasprostranjenu nekažnjivost korupcije, potom moć da pozivaju na odgovornost moćnih, te davanje prava glasa u donošenju odluka koje utiču na njihov svakodnevni život.\nTe reforme moraju uključiti otvaranje javnih registara o tom ko posjeduje kompanije kao i sankcije za one na profesionalnim dužnostima, koji su saučesnici u omogućavanju iznošenja novca preko granica.\nIndex percepcije korupcije u 2016. pokriva percepciju javnog sektora u 176 zemlja svijeta.\nPrema tom indexu, Danska i Novi Zeland imaju najmanji index korucije na skali od 0 do 100 sa 90, za njima su Finska (89) i Švedska (88). Iako nema zemlje koja je u potpunosti lišena korucije, zemlje koje su na samom vrhu, dakle najčistije od korupcije, su države čije su karakteristike slične: otvorene vlade, sloboda medija, visok stepen građanskih sloboda i nezavisni pravosudni sistemi.\nDesetu godinu zaredom Somalija je najkorumpiranija zemlja na svijetu po indexu percepcije korupcije i ove godine ima index tek 10, slijedi Južni Sudan sa indexom 11, potom Sjeverna Koreja (12) i Sirija (13).\nU zemljama sa indexom pri samom dnu karakteristična je široko raprostranjena nekažnjivost korupcije, veoma slabe vlade i slabe institucije.\nZemlje u problematičnim regionima, naročito na Bliskom istoku, najviše su nazadovale u prošloj godini. Katar prije svih, ova je zemlja u odnosu na 2015. godinu pala za 10 poena navodi u godišnjem izvještaju međunarodna organizacija za borbu protiv korupcije Transparency International.\nKorupcija u Elektroprivredi Srbije: Da li se spremaju tužbe?


Devojka i ja imamo svakodnevni sex. Upotreba kondoma ne prija ni meni a ni njoj. Vrlo cesto zavrsim u njoj i molimo se da sledeci ciklus dodje na vreme. Pitam kako da TACNO znam kada su joj plodni dani, to jest koliko dana posle i pre ciklusa mogu zavrsiti u njoj, uzimajuci u obzir da aktivnost spermatozoida ostaje oko 24h ili cak i vise.\nMart 25, 2009 11:31 pm\nKako TACNO..... Nikako.. 8)\nOvulacija se dešava jednom mesečno (bar se tako smatra mada sam ja negde čitala da može da bude i više od jednom) ali to ne znači da se dešava tačno na sredini, plus je teško reći kad je ta sredina jer na dužinu ciklusa utiče mnogo faktora - zdravstveno stanje organizma, stres - pa je teško predviđati stvari napamet, bez posebnih ispitivanja.\nDan pre menstruacije ne bi trebalo da bude plodan ali otkud znaš da ćeš dobiti baš sledećeg dana. Isto tako, dan posle menstruacije je neprecizna definicija - nekome menstruacija traje 4 dana a nekome 8 a i dužine ciklusa su različite. Ima i slucajeva da zena zatrudni bas u\ntoku ciklusa, tj. dok ima menstruaciju.\nObicno se desava da kada se najvise vodi racuna, zene ostaju u\ndrugom stanju. Pa ti sada vidi sta ti je ciniti.... 8)\nMart 26, 2009 12:11 am\nIgrate se, igrate... I to vrlo ozbiljnih igrica...\nJeste li culi za antibebi pilule?! To je dobar nacin izbegavanja trudnoce...\nMart 26, 2009 12:36 am\nTo su stvari s kojima ne treba rizikovati. Ovulacija je kod svakog razlicita i ponekad ne mora da bude "knjiski" primer. Tako da je najbolje ne racunati na nepolodne dane.\nMislim da je Amelijin savet najbolji. Neka tvoja devojka koristi antibebi pilule, ako vec ne volite oboje kondom. Tacno je da i pilule nose svoj rizik, ali...sve ima svoje ali i uvek to ali.\nMart 26, 2009 1:14 am\nKonačno, neko željan spoznaje:\n35 (trideset i pet) godina izučavam i exsprimetišem oblast medecine u vezi začeća.... :!:\nImam kćerku i sina, oboje su nastali iz "ljubavi", al na naučnoj osnovi..... 8)\nStotinehiljada, knjiga o tome je napisano, a milioni doktora medecine "leče" po celom svetu, ali ------\nNećete verovati, samo max oko 33% njih zna osnove začeća.... :?:\nAli da počnemo:\n1.Da li neko zna koliko je vreme potrebno da se spoji "spermatozoid" i "jajna ćelija"........ :?\nSamo se Vi "smejte", ali prvi koji tačno odgovori dobiće nagradu.... :!:\nInače tema je izuzetna, ali .......\nAuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuu........... konačno ću moći da pišem o nečemu što stvarno znam.... :D\nMart 26, 2009 1:50 am\nRacunanje i sex ne idu zajedno. Salim se.\nImate ove opcije:\n- ili ti shlem na "glavu";\n- ili neka devojka koristi kontracepcijske tablete, a postoji i kontracepcijski flaster, koji se zalepi na kozu (isto je pouzdan kao i tablete).\nNeka se posavetuje sa svojim ginekologom, sta joj vise odgovara.\nPamet u glavu, srecno i mLogo uzitaka.\nMart 26, 2009 9:25 am\nma šta ste toliko razvukli temu................... je li ti mali motoRciklisto, oklen tebi pravo da uopšte imaš sex sa devojkom pre BRAKA...................... kakvi kondomi, kakve pilule, NEMA, BRE, SEXA DOK JE NE OŽENIŠ I .\na posle ti neće trebati nikakve zaštite\nMart 26, 2009 9:45 am\nNEMA, BRE, SEXA DOK JE NE OŽENIŠ I .\nEvo nacina kako da se borimo protiv bele kuge... Kotite se dok ima reproduktivnog materijala...\nLepo ih ucish damice, nema shta... :D\nDevojka i ja imamo svakodnevni sex.\nStvarnoooooo, iiii kako to izgleda... Vishe puta na dan?! :o\nMislim, pitam zato shto ako je vishe puta- veca verovatnoca da se zatrudni...\nA, i zbog statistike...\nMart 26, 2009 10:33 am\n'el to ondaK vishednevni sex?\nMart 26, 2009 10:35 am\nDa li vi imate svakodnevni sex, obican, prozican, nezanimljiv i epizodan ili imate svakodnevno sex??!!!\nNejasna ti ova afirmacija...\nMart 26, 2009 10:38 am\nHahahhaa, jeste... Visheputnosvakodnevni...\nAl' onda me muci sledece pitanje... Da li je svaki put i finish(mushki - da se ogradim)?! To povecava rizik zatrudnjivanjaaaaa!!!\nMart 26, 2009 10:40 am\nSamo Ti, mladicu, pocni da kuckas po forumu...... uopste neces da imas glavobolju sa plodnim danima.....\nMart 26, 2009 10:42 am\nAmelija, vish' mozda zato ne volE kondome, jer se ondaK ne moze dokazati, da li je stvarno finishirao ili nEje.\nMart 26, 2009 10:44 am\nmica i ja da se zrtvujemo u ime nauke a zlica da nam meri vreme ???\nMart 26, 2009 10:58 am\nNetjem ja da vam merim vreme, jer lose uticem na tvoje nerve, pa neces moci da se koncentrises na finish.\nMart 26, 2009 11:00 am


Međunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća u Beogradu od 11. do 15. maja - Gradjevinarstvo.rs\nMeđunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća biće održan od 11. do 15. maja 2015. godine na Beogradskom sajmu, saopštili su organizatori. Međunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća, koji se održava pod sloganom "Korak u budućnost", najstariji je, najveći i najreprezentativniji sajam tog profila u ovom delu Evrope.\nViše od 500 domaćih i stranih, direktnih i indirektnih izlagača i drugih učesnika iz dvadesetak zemalja predstaviće savremene tehnologije i inovativne proizvode i projekte iz oblasti elektroenergetike, elektronike, automatizacije, robotike, telekomunikacija, procesne tehnike, logistike, materijala, energetske efikasnosti, alternativnih i obnovljivih izvora enerije, IKT-a, korporativnog softvera i drugo. Pored izlagačkog, obezbeđen je i izuzetno bogat stručni prateći program.\nPoseban pečat ovogodišnjem Sajmu tehnike daće i međudržavna poslovna konferencija posvećena unapređenju ekonomske saradnje Srbije i Italije u domenu razvoja i primene novih proizvodnih tehnologija, posebno mehatronike, robotike i industrijske automatizacije, sa težištem na održivoj "fabrici za budućnost", a uz učešće najrelevantnijih organizacija i asocijacija dveju zemalja u ovom sektoru.


KMF Bečej 2003 jesenji prvak Druge futsal lige Srbije\nVukašin Ljubojev | 30. novembar. 2020. | 11:34 | Sport\nFutsaleri Bečeja su kao i fudbaleri iz našeg grada, minulog vikenda odigrali poslednje kolo jesenjeg dela sezone.\nU 11. kolu Druge futsal lige Srbije, Klub malog fudbala Bečej 2003 ugostio je ekipu Leskovca, koju su nakon 40 minuta igre savladali rezultatom 4:2.\nIako ovaj rezultat deluje kao olako dobijena utakmica, za domaće je, kako kaže trener Šošo, ovo bio jedan veoma težak meč, u kojem su se plavi namučili kako bi osvojili nova tri boda i sa trideset bodova postali jesenji prvaci Druge futsal lige Srbije.\nEkipa Leskovca je u nedeljnom meču otpočela ali i završila sa pogocima. Prvi gol postigli su dvadesetak sekundi pre kraja prvog dela meča za 0:1, strelac Vukojević, dok su poslednji gol postigli takođe u poslednjim sekundama ali drugog dela utakmice iz najstrože kazne, strelac je ovog puta bio Stefanović.\nKada je reč o golovima postignutim od strane Bečeja, u listu strelaca upisao se Novaković sa het-trikom i Arđeljan.\nMarko Novaković golove je postigao u 21, 22. i 30. minutu, dok je Arđeljan poslednji gol za plave postigao u 34. minutu.\nNakon ovog meča Bečej je ubedljivo prvi sa 30 bodova, odnosno sa jednim porazom i deset pobeda. Ipak, očekivanja pred početak sezone nisu bila da će plavi ubedljivo biti prvi na tabeli, iskren je Šošo.\nTek nakon sastanaka uprave kluba, biće poznato kada će se početi sa treninzima, ali i da li će biti dolazaka i odlazaka igrača. Ono što je sigurno, jeste da se u drugom delu sezone očekuje mnogo teži raspored i daleka gostovanja.\nĐorđe Vujaković najbolji kik bokser u juniorskoj konkurenciji\nKik boks klub „Bečej“ , niže uspehe na takmičenjima iako je situacija prilično teška zbog korona …


Bajker VIP , DatingVIP Srbija\nPretražite Član profilečlanova koji su se registrovali DatingVIP Srbija stranici koja je usko povezana sa Bajker. Pričajući sa ostalima koji takođe imaju slična interesovanja je odličan način da pronađete neke nove stvari koje možete isprobati na prvom sastanku. Registrujte svoj besplatan nalog i upoznajte novu osobu!


OPŠTINA UŽICE NAMERAVA DA IZDVOJI ZA PČELARE 300.000 DINARA | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nLokalna samouprava Užica predvidela je 300.000 dinara za DP Užice prema projektu Društva o 500 matica za 500 novih pčelinjih društava.\nMatice su naručene od Apicentra, konkretno od njihovog kooperanta Milete Markovića iz Jabučja. Dogovoreno je da isporuka matica bude 30. 5. 2009. godine. Imajući razumevanja za krizu i otežan priliv sredstava u budžet opštine, a isto tako znajući da majski rojevi imaju veliku šansu da se uspešno spreme za zimu i da sledeće godine budu proizvodna društva, IO DP Užice je doneo odluku da akciju sprovede ne čekajući da novac iz opštine bude prebačen na račun Društva.\nCena matice u Apicentru je 700 dinara i dobijen je popust od 10% na količinu, tako da je matica koštala 630 dinara. Od te sume 315 dinara su platili pčelari, a 315 dinara DP Užice iz svojih sredstava za svaku poručenu maticu. Upućen je dopis svim pčelarima da se izjasne da li žele te matice uz jedan jedini uslov – da formiraju nove rojeve. Javilo se 102 pčelara, tako da je IO DP Užice doneo odluku da svi prijavljeni pčelari dobiju po 5 matica. Pčelari su uplatili svoj deo novca, DP Užice ostatak, tako da je poručeno 510 matica. Takođe, IO udruženja je doneo odluku da se onom dinamikom kako bude pristizao novac iz opštine pčelarima vraća njihov deo kao i udruženju. Pčelari će na kraju ove matice dobiti besplatno.\n30. 5. 2009. gospodin Mileta Marković je sve matice isporučio udruženju gde je bila i raspodela. RTS je snimio prilog o tome koji je emitovan u jutarnjem programu 3. 6. 2009. godine oko 8 časova.\nSmatramo da smo napravili jednu izuzetnu akciju koja će pčelinji fond u nasoj opštini povećati za 500 novih pčelinjih zajednica.\nSlobodan Marjanović, predsednik DP Užice\n< OPŠTINA ALEKSINAC KUPILA APIGUARD ZA PČELARE ZA 500.000 DINARA\nZAKON O BEZBEDNOSTI HRANE OBJAVLJEN U SLUŽBENOM GLASNIKU >


Neverovatna priča, i pljačkaš pokazao da nije tvrda srca - Zrenjaninski\nNeverovatna priča, i pljačkaš pokazao da nije tvrda srca\nZrenjaninac A.S. (22) kojeg je danas uhapsila zrenjaninska policija, zbog sumnje da je počinio tešku krađu, pokazao je i neke džentlmenske manire.\nKako portal Zrenjaninski.com saznaje, nezvanično, ali iz pouzdanih izvora, osumnjičeni, koji je uhapšen zbog sumnje da je jednoj sredovečnoj ženi juče oteo torbicu sa mobilnim telefonom, novcem i dokumentima, pokrao je prethodnog dana i ženu od 83 godine. A.S. joj je prišao na ulici i, uz izvinjenje, zatražio da mu preda novac, pa joj je otrgnuo torbicu sa ramena. On je počeo da se udaljava, ali, na njenu molbu da joj vrati bar dokumenta, izvadio je novac i zadržao, a torbicu sa dokumentima vratio je žrtvi.\nTagovidžentlmen nl pljačka pljačkaš razbojnik\nZa godinu dana Prekršajni sud izrekao više od 4.000 novčanih kazni\nNormalizovan železnički saobraćaj na zrenjaninskoj pruzi\nIma još slobodnih mesta u školama, neki smerovi đacima nisu interesantni\n25/04/2019 у 18:51\n25/04/2019 у 19:37\nPa naravno da je resio da krade,borba za zivot ,borba za opstanak!!!\nKad pedercina Vucic i pedercina Janjic i sva bagra lopovska brinu samo za svoje dupe ,a to sto firme pucaju,daju se otkazi ko kisa,i bezposlenost sve veca ,plate i penzije sve manje,dugovi sve veci….sta je tu cudno sto se krade???Decko uopste nije kriv nego se snasao da prezivi par dana!Nek ide da radi kazace neki,pitanje je gde naci posao mamu vam jebem maloumnu???I uvek ce se naci mamin i tatin sin koje ce reci posla ima nego nece da radi.E takve treba isamarati posteno,a ovu bagru lopovsku pohapsiti dok nebude kasno!!Mnoge firme pucaju al nazalost mnogi ne vide pa cak i oni koji trenutno rade ne vide dok ne stanu u red sa praznim tanjirom!!!Zasto ja vec 13 god ne mogu naci posao??? par puta sezonski nije ni za kurac,a staz koji pise nije ni uplacen!!Radio najteze poslove za klikere !!!Zakon odavno ne postoji!!!Jer da postoji mnogi privatnici i drzavnici vukli bi bukagije koliko su ostetili grad,drzavu i radnika!!Radnik u ovom jebenom,propalom i prodatom gradu izgleda nema nikakva prava!!Korumpirane sluzbe na svakom cosku,bivseg poslodavca sam inspekciji rada prijavio 6x !!! ni dupetom nisu mrdnuli ni dosli na uvidjaj!!!Bitno da se njihov novcanik puni …a za ostalo ko nas jebe!!!!Al doci ce i oni na red:-) I naravno,ne samo ja ,vec mnogi gradjani ne mogu naci posao po 10 i vise godina!!!I onda se pitaju zasto odlaze,a to sto neke firme poput APTIV,LEAR,TISZA,NOVARES,DREX….menjaju radnike ko pelene ,to nikom cudno nije koliko se para opere rupom u zakonu!!!!NEZAPOSLENOST.NEMASTINA,GLAD,JAD,SMRDLJIVA VODA,VAPAJ I BOLEST,NEMANJE,DUGOVI…….pa zar se niko ne pita kako takva situacija i stanje utice na coveka i ljudsku psihu????Kako neko da stvori zivot,porodicu,svoj dom???A porodicu sa sponzorusom tj.kurvom sa facebooka pa onda razvod…..a samo 2% su normalne.\nZACARAN KRUG SRBIJE dobar naziv za film:-)…..Da ovaj decko ima posao i platu,da li bi pocino ovaj prekrsaj ?Mozda,al to je za drugi deo filma….Kad me pitaju odakle sam,pun sramote kazem iz zrenjanina……jer nemam cime da se ponosim !!!!\nIzložba „Sve vidljivo počiva na nevidljivom“ pred Novosađanima\nHemijski voz protiv korova pored pruga


Press Online :: Life style :: Želite blagostanje u svom domu? Ovi jednostavni feng šui saveti će vam pomoći u tome! / print=true\n20. 08. 2018. - Autor: Lisa.rs\nŽelite blagostanje u svom domu? Ovi jednostavni feng šui saveti će vam pomoći u tome!\nSamo male izmene u porodičnom domu mogu da donesu obilje pozitivne enegije i blagostanja. Vrlo često nismo ni svesni da određeni predmeti su zapravo "energetski vampiri" koji nam kradu pozitivnu energiju i ugrožavaju mir i harmoniju, prenosi Lisa.rs.\nOvo je jedna od prvih stvari na koju Feng šui stručnjak upozorava kada je primeti u kući. Možda jeste najlakše ćušnuti prljavu odeću na pod u uglu sobe, ali treba da znate da se na tom mestu odliva i pozitivna energija iz doma. Trebalo bi da u svakoj porodici postoji prostor gde će se odlagati prljava garderoba za pranje - bolje je da imate i kantu za to u dvorištu nego prljave čarape po ćoškovima soba.\nŠIK I EFIKASNO: Ovih šest komada odeće učinićite da izgledate skupo!\nDame, ako imate ukusa, ove stvari nećete držati u svom domu!\nKoliko vaš pas zapravo vode treba da popije u toku dana!?\nPolomljeno posuđe donosi lošu energiju ko god da ga koristi, tvrde Feng šui stručnjaci. Radije kupite najjeftiniji novi komplet nego da koristite skup, ali oštećen komplet sudova. Korišćenje ovakvog posuđa može uticati na karijeru ili finansije.\nDrvene grede su jedan od omiljenih dizajnerskih elemenata koji rado i često viđamo u domovima. Međutim, ukoliko postavite sofu ili krevet ispod ovog detalja znajte da su otrovne strele negativne energije usmerene ka vama, objašanjavaju Feng šui stručnjaci.\nKada služite hranu gostima ili ukućanima pobrinite se da svaki član imahrane više nego dovoljno. Ovo pravilo najpre važi za pirinač. Po Feng šui načelima, nedostatak pirinča u tanjiru znači i nedostatak blagostanja. Ukoliko pretekne pirinča, dajte ga kućnim ljubimcima ili sačuvajte, pa odneste onima koji su gladni.


SVEČANO OTVOREN SENZORNI VRT\nJuče je u osnovnoj školi svečano otvoren senzorni vrt. Dvorište škole pretvoreno je u atraktivno prirodno okruženje u kojem se odgovarajućim aktivnostima podstiče razvoj svih čula.\nSenzorni vrt su svečano otvorili Ambasador Republike Italije u Srbiji, Đuzepe Manci i Gradonačelnik Grada Novog Sada, Miloš Vučević. Svečanosti su prisustvovali i državni sekretar u Ministrastvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, dr Nenada Ivaniševića, kao i brojnih predstavnici lokalne samouprave i pokrajinske administarcije.\nEvo kako su o ovom događaju izvestili lokalni mediji:\nPRAVA ZAJEDNICE GLUVIH\nTokom protekle nedelje u našoj srednjoj školi održano je predavanje pod nazivom “Prava zajednice gluvih”.\nU okviru Dečje nedelje, nasi učenici su posetili novosadsku Gradsku biblioteku, u Dunavskoj ulici.\nOpštinsko udruženja građana ,,Altruist" iz Žablja orgnizovalo je protekle nedelje manifestaciju ,,Igre bez granica", po drugi put ove godine. Manifestacija je sportsko-takmičarskog i zabavnog karaktera i u njoj, kao takmičari, učestvuju i osobe sa invaliditetom iz različitih udruženja i invalidskih organizacija.\nKorisnici Dnevnog boravka su prethodne nedelje posetili Muzej Vojvodine i uživali u izložbi starih fotografija.\nKAD BIH MOGLA DA BIRAM\nKrajem septembra u Novom Sadu je po 13. put održan međunarodni filmski festival "Uhvati sa mnom ovaj dan - Uhvati film". Festival kao centalnu temu ima invalidnost, a osim projekcija domaćih i stranih filmova, realizovan je i bogat prateći program - razgovori, radionice, seminari i izložbe u kojima su učestvale i osobe sa invaliditetom.\nU konkurenciji preko 260 filmova iz više od 50 zemalja, festivalski žiri je kao najbolju protagonistkinju nagradio našu Marinu Obradović, za film “Kad bih mogla da biram”, koji priča o njoj. Film je nastao iz e-mail prepiske koju su vodili Marina i naš saradnik Žarko Sebić.\nProtekle nedelje, prikazali smo ga našim srednjoškolcima i korisnicima Radnog centra.\nLETOVANJE U BEČIĆIMA\nTradicionalni klimatski oporavak za korisnike Dnevnog boravka, ove godine je organizovan u hotelu „Bečići" u Bečićima, od 20. do 27. septembra.\nNAGRADE NA LIKOVNOM KONKURSU “MOJ GRAD BEZ AUTOMOBILA“\nNaši učenici: Sunita Aziri, Tanja Gruin, Duško Oparnica, Maja Grgurić i Ilinka Ljubenov izabrani su među 20 najboljih i nagrađeni u okviru likovnog konkursa ''Moj grad bez automobila''. Konkurs su organizovali EU Info Point Novi Sad i Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji.\nIzgradnja senzornog vrta u dvorištu naše osnovne škole bliži se kraju. Očekuje se da će radovi biti završeni do kraja meseca. Tim povodom radove je obišla delegacija Službe za evropsku politiku i međunarodnu saradnju regije Emilija Romanja, na čelu sa gospodinom Lukom di Pjetrijem.\nNASTAVAK SARADNJE SA BRITANSKIM SAVETOM\nNa samom početku školske godine, posetila nas je delegacija Britanskog saveta. Ovog puta povod je bio upoznavanje sa novom direktorkom, gospođom Kler Sirs, koja će, u naredne četiri godine, biti zadužena za aktivnosti ove organizacije u Srbiji i na Zapadnom Balkanu.\nFUDBALSKI TURNIR „MOJA ŠKOLA –MOJ KLUB“\nNaša osnovna škola se uključila u projekat „ Moja škola- moj klub“ koji realizuje Fudbalski savez Srbije. Cilj projekta je omasovljavanje fudbalskog sporta u školama, kroz usavršavanje nastavnika i pomoć u rekvizitima i opremi.\nU okviru projekta, naša škola je osnovala fudbalski klub „Milanče“ koji ima 20 članova, učenika viših razreda osnovne škole.\n„IGRAJ SE Z MANO“ – FESTIVAL U LJUBLJANI\nTokom juna u Ljubljani se održavo 9.Međunarodni festival pod nazivom „Igraj se z mano“, u organizaciji Centra Janeza Levca i Duštva za kulturu inkluzije iz Ljubljani. I naši učenici su svojim radionicama, frizerskom i muzičkom, doprilneli uspehu ove fantastične manifestacije.\nBrojni učesnici iz zemlje (deca i učenici iz tipičnih škola i vrtića i škola za decu sa smetnjama u razvoju), regiona (BIH, Makedonije, Hrvatske i Srbije...), ali i inostranstva (Poljska, Norveška, Finska...) imali su priliku da pokažu svoje umeće i sposobnosti , ali i da se međusobno druže, razmenjuju stručna i lična iskustva, uživaju u divnim koncertima, vremenu i gradu – domaćinu ovog susreta.\nU medijateci osnovne škole, krajem maja, gostovala je Željka Milošević - harfiskinja, dizajner zvuka i nastavnica u muzičkoj školi u Somboru. Ona je učenicima predstavila keltsku (mini) harfu.\nOkosnicu obeležavanja Dana merenja ove godine je činila prezentacija\nkoja je učenike prisutne u Plavoj sali srednje škole podsetila na uvođenje samog metra, ali i celog sistema mera za dužinu, površinu i zapreminu. Učenici su imali priliku da se prisete prošlogodišnjeg obeležavanja Dana merenja, a ove godine da pozdrave i goste na ovoj aktivnosti - učenike Osnovne škole "MIloš Crnjanski" iz Novog Sada sa kojima su zajedno pevali, odgovarali na pitanja, sastavljali slagalice, slagali model kubnog metra i osvajali poklončiće - radove učenika škole "Miloš Crnjanski".\nAutor i voditelj i ovogodišnjeg Dana merenja je nastavnica matematike Dragana Spremić.\nForum pružalaca usluga za osobe sa invaliditetom\nProtekle nedelje, u zgradi Narodne banke Srbije, odrzan je drugi po redu Forum pružalaca usluga za osobe sa invaliditetom. Organizovali su ga Centar za orijentaciju drustva i Republički zavod za socijalnu zaštitu, uz podršku Evropske asocijacije pružalaca usluga - EASPD.\nPrva nagrada u Onlajn nedelji\nNakon završene onlajn nedelje, kampanje u kojoj je ove godine učestvovalo 5300 ljudi iz cele Srbije, žiri je odabrao najbolje radove.\nAutor najboljeg video zapisa je naš kolega Peter Tot. Nagrađni film možete pogledati ovde:\nSeminar o ranoj intervenciji\nProtekle nedelje bili smo domaćini treninga “Program rane intervencije za decu sa višestrukom ometenošću i oštećenjem vida”.\nNagrada na literarnom konkursu\nPedagoški fakultet u Somboru, od ove godine, dodeljuje literarne nagrade “Avram Mrazović” za literarne radove na različite teme u vezi sa obrazovanjem.\nNaša učenica, Vanja Kalezić, osvojila je treću nagradu u kategoriji učenika srednjih škola.\nU sredu, 22. aprila obeležili smo Dan planete Zemlje. Radionica je realizovana u našoj osnovnoj školi i u njoj su učestvovali svi učenici.\nSajam nastavnih sredstava\nU želji da podstaknemo saradnju i razmenu ideja, školski Tim za unapređivanje obrazovno vaspitnog rada je organizovao „Sajam nastavnih sredstava“.\nRezultati 121 - 140 of 321


- Dok sam imao virus u oktobru bio sam potpuno zdrav, jedini simptom koji sam imao bio je gubitak čula ukusa i mirisa. Svakako, sa porodicom sam bio u izolaciji. Imao sam jako visok nivo antitela i želeo sam da se vratim normalnom životu i rekreaciji ali shvatio sam da to teško ide jer sam se mnogo umarao. Nakon pregleda saznao sam da patim od postkovid sindroma ili produženog kovida kako ga zovu, te je virus ostavio posledice i na mom srcu, na perikardu. Srećom, oporavio sam se i sada se osećam odlično – kazao je pevač.\n"Glavu gore, ne gubi veru u život, ljude i ono što radiš" Željko Vasić rešio da se OPROSTI OD OVE GODINE na poseban način\n- Prošle godine trebalo je da izađe moj novi album s kojim sam želeo da obeležim tačno dve decenije od pesme „Žena kao ti“ ali me je korona omela u planovima, kao i većinu mojih kolega. Album je skoro kompletno gotov, ali i dalje čekam neko bolje vreme da publici predstavim nove pesme i da snimim nekoliko spotova – kazao je pevač u emisiji "Kec na jedanaest" na K1.\nVIDEO: Željko Vasić na Beoviziji\nBeovizija: Zeljko Vasic


Nematerijalna kulturna baština sjeverne Hrvatske u funkciji turizma | Digital Repository Juraj Dobrila University of Pula\nVincek, I. (2019). Nematerijalna kulturna baština sjeverne Hrvatske u funkciji turizma (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:614579\nVincek, Ines. "Nematerijalna kulturna baština sjeverne Hrvatske u funkciji turizma." Master's thesis, University of Pula, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:614579\nVincek, I. (2019). 'Nematerijalna kulturna baština sjeverne Hrvatske u funkciji turizma', Master's thesis, University of Pula, accessed 27 November 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:614579\nVincek I. Nematerijalna kulturna baština sjeverne Hrvatske u funkciji turizma [Master's thesis]. Pula: University of Pula; 2019 [cited 2021 November 27] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:614579\nI. Vincek, "Nematerijalna kulturna baština sjeverne Hrvatske u funkciji turizma", Master's thesis, University of Pula, Pula, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:614579\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:614579\nTitle Nematerijalna kulturna baština sjeverne Hrvatske u funkciji turizma\nTitle (english) Intangible cultural heritage of northen Croatia in function of tourism\nCreated on 2020-09-11 06:19:07


Izabrati sve emisije Tajm tim godina XI Tajni rat Genije i geometrija: tragovi naših tajanstvenih predaka Londonska bolnica Zaboravljeni načini ishrane Ko si zapravo ti? Stopama Žaka Ofenbaha Istok-Zapad: putovanja iz središta Zemlje Priča o struji Čovekova istorija Farma iz Edvardijanskog doba Uspon i pad Versaja: Luj XIV 778 – Pesma o Rolandu Hrvatski vladari Dobrodošli u osamdesete Azijske monarhije Stopama Berlioza Uspon i pad Versaja: Luj XVI Ratnici Skrivena blaga afričke, australijske i indijske umetnosti Stopama Pučinija Barok! Rusija kroz vekove Silverado Istorija rasizma Stopama Gustava Malera U potrazi za Hajdnom Projekat Mendela Privatni život uskršnjeg remek dela: Hapšenje Hristovo Gerouov zakon Vojiničev kod – najtajanstveniji rukopis na svetu Tajne istorije: Kraljica devica Preživeti napredak Problem sa Tolstojem Umetnost Rusije Misterije olupina na dnu okeana Brdo hrama Farma iz rata Zvezde srebrnog ekrana Drevni doktori Vrt Agate Kristi – ubistvo i misterije u Devonu Tragovima Tintina Povratak korenima: lekcije iz Kamenog doba Izgubljeni gusarski brod Crnobradog Tajm tim godina X Upoznajte Rimljane Ljudožderi kamenog doba Dan kada je umro Džems Din Hitlerovi falsifikatori Varvari Terija Džonsa Bombarderi Put ćilibara – od Dunava do Jadranskog mora Đavo kog znamo Životinje koje su ušle u istoriju Dešifrovanje majanskog koda Spasavanje Titanika Tuberkuloza: bela smrt Svet po Lenonu Nindže – ratnici iz senke Ratnički kraljevi iz Sibira Igra senki Žrtve i zavodnici – sudbina kastrata Pravi Hamlet Španski grip – zaboravljene žrtve Veličanstveni Tati Godar, Made in USA Paolo Koeljo: moj život Napoleon Vučice Kako je umetnost stvorila svet Najgori poslovi u istoriji Jelena Trojanska Putovanje u Mračno doba Život i delo Roberta Openhajmera Ćelija Mit o Vitlejemskoj zvezdi Sinatra – mračna zvezda Ležaki 1942. Misteriozni Maču Piču Hitlerova potopljena tajna Vakcina koja je odjeknula svetom Sevdah Tajm tim godina XII Majka Tereza – Svetica tame Impresionisti Saga o vikinzima Srednji vek Pokahontas i kapetan Džon Smit – ljubav i spasenje u Novom svetu Leto ljubavi Kako su napravljeni „Majmuni“ Keltsko nasleđe Azijski muškarci na platnu i ekranu Belensijaga – izdržljivost u prolaznom svetu Osvaldov duh Trambo Mihail Rudi – portret pijaniste Artur Rubinštajn Živo oružje Umetnički život: futuristička revolucija Komeda – muzika jednog života Kaćuša – mala žena u velikom ratu Raspućin, đavo u ljudskom obliku Alen Prost, trka kroz život Sve Kenedijeve žene Susret sa Simon Vejl Građevinska čudesa: zaboravljeni kineski grad Sto godina Holivuda Legenda o Stenliju Donenu Dan posle duge noći Rutka – Dnevnik Holokausta Dnevnik Ane Frank Suđenje nacistima u Nirnbergu Prohorovka: Kroćenje tigra Rim nije izgrađen za jedan dan Giganti gotike – pogled u nebo 42 načina da se ubije Hitler Mao – kineska priča Heroji, kult i kuhinja Krakatau – poslednji dani Tajna nestalog špijunskog aviona Pol Pot – putovanje na Polja smrti U krupnom kadru Deca Staljingrada Partizanski film Istorija američkih indijanaca: posle Mejflauera Drevni svetovi Inuitska odiseja: osvajanje Novog sveta Jednom braća Miloš Forman Svedok: sa balkona sobe 306. Građevinska čudesa: džinovski Buda Teorije zavere Izlazak iz senke: priča o Ireni Žolio Kiri i Frederiku Žolio Kiri Izgubljeni drevni gradovi Džingis Kan Istorija američkih indijanaca: Tekumseh Pariz, tamo gde se rodila moderna umetnost Skriveni svetovi: podzemni Rim Hitlerovi istraživači Izgubljene mumije Papue Nove Gvineje U potrazi sa rudnicima Kralja Solomona Putovanje u svet tetovaža Jednakost za sve: Tusen Luvertir i Haićanska revolucija Salvador Dali: priča o dva grada Dnevnik skulptura Barak Obama – velika očekivanja\nJelena Trojanska Pobuna na brodu robova Čaim Sutin Tutankamon: tajne dečaka kralja Četiri veka teleskopa David i slika Maratova smrt Zavera na ostrvu Ustika Guge – izgubljeno kraljevstvo Tibeta Porodica koja je preživela Hitlera Istorija američkih indijanaca: Put plača Kapija prosvećenja Na tragu plavom dijamantu Putovanja i otkrića Isus pre Isusa Oruđa smrti Avanture afričkog fudbala Mongolija: u senci Džingis Kana Potraga za Severozapadnim prolazom Izgubljen u Amazonu: Misterija pukovnika Persija Foseta Istina o Juriju Gagarinu Priča o satelitima Zavođenje u gradu: kako je nastao šoping Bliski susreti u Sibiru Istorija američkih indijanaca: Džeronimo Tračko zlato Germanska plemena Vol Sojinka, dete šume Tajne Partenona Izgubljena krstaška tvrđava Kako je Franc postao List U telu Henrija osmog Egipat Vitezovi Margata Ramzes Drugi – veliko putovanje Kapjong Čarobnjak iz Oza: istinita priča Kajanje Džejn Ostin 1066 Fajt klab: istorija organizovanih borbi Dešifrovanje Kamerman: život i delo Džeka Kardifa Kosa koja je promenila istoriju Oci, arheološka detektivska priča 1066 1066 Neprevaziđene Veliki transfer Muhamed i Leri U mesečevoj senci Priča o nauci Potraga za Aleksandrovim izgubljenim svetom Biti Muhamed Ali Aleksandrija: najveći grad Stvaranje novog čoveka: tajni eksperimenti u sovjetskim laboratorijama Vodič kroz istoriju Hanibal Zaplenjeno i prodato: Madofovo bogastvo Istina o nasilju Za mog života: Projekat nuklearnog sveta Lućano Pavaroti Aleksandrova najveća bitka La Džoja i ratnici u magli Journey’s End Arhitektura sećanja – spomenici Bogdana Bogdanovića Deset dana do rata Kraj putovanja Mrtvi o Srednjem veku Let iznad Kremlja Dani katastrofe – teror na aerodromu Let iznad Kremlja Pariz: priča o prestonici 1066 Video je ubio radio 1066 Drevni Egipat: Život i smrt u Dolini kraljeva 1066 TBC 1066 Tajm tim godina XIII Heroji specijalnih snaga Mit o Karlu Velikom Odbrana morala – priča o Meri Vajthaus Život u Isusovo vreme 1066 1066 Stopama Hanibala Mvalimu – nasleđe Džulijusa Kambaražea Nijere Mane: čovek koji je izmislio modernu umetnost Putovanje u prošlost: Porodica Kako je Džejn Ostin postala omiljena Suđenje Bogu Eksperimenti na sopstvenoj koži Značajna železnička putovanja po Evropi Druga Pompeja: Život i smrt u Herkulaneumu Tajm tim godina XIV 1066 1066 20. vek sa Džejmsom Mejom 1066 1066 1066 1066 1066 Život u džoržijanskom domu Misija X 11. septembar: Vanredno stanje Skrivene ubice iz Viktorijanskog perioda 1066 Lovci na samuraje Preciznost: Mera za sve stvari Džeki bez Džeka Ja, Putin – portret Secrets in the Dust 1066 Tajne prekrivene prašinom Romanovi: Slava i pad careva Tajm tim XX Ledena grobnica iz Mongolije Rođenje, brak i smrt u srednjem veku Dosije Mediči Uspon i pad Versaja: Luj XV Farma u doba Tjudora Gandi – Rađanje Mahatme Tajm tim Majke, ubice i ljubavnice: Carice antičkog Rima Tvoja unutrašnja riba Građanski rat iz svih uglova Bol, gnoj i otrov Poreklo Kine Veliki podzemni rat Tajmtim Delfi – zašto su važni? Nečujni rat: Bitke na dnu mora Novi pogled na Galipolje Inkvizicija Viktorijanska farma Code Breakers Tajna društva Staljinova smrt - kraj jedne ere Senke prošlosti Kraljica Viktorija i deformisani car Put u rat: Kraj jednog carstva Priče o ženama i umetnosti Istorija hrišćanstva Dešifrovanje koda: Zaboravljeni heroji Blečli parka Poslednji dani Ane Bolen\nKarpov - Kasparov, dva kralja jedne krune Once Brothers Zaboravljene kraljice Egipta Napoleon: Ruska kampanja Istražitelji avionskih nesreća iz Drugog svetskog rata Tajne srednjovekovnog zamka Skrivene ubice iz viktorijanskog perioda Koptske mumije Antinoopolisa Međunarodni dan žena Skrivene ubice iz viktorijanskog perioda 2 Koloseum: Zaokružena priča Misterije vere Poruke drevnih građevina Skrivena istorija: Zaboravljene fotografije iz Prvog svetskog rata Skrivena istorija: Zaboravljene fotografije iz Prvog svetskog rata Pismo kraljice Viktorije: razotkrivanje jedne vladarke Samurai Warrior Queens Sposoban da vlada: kako su kraljevske bolesti menjale istoriju Samurajske ratnice Pisma kraljice Viktorije: razotkrivanje jedne vladarke Tragična sudbina ruskih princeza Železničkim prugama nekadašnjeg carstva Velike, opake bitke Najkrvavija kraljevska dinastija Britanije Uspon civilizacije Biblijske misterije Skrivena strana Drugog svetskog rata Nastanak drevnih metropola Tajna istorija: Misterije Velikog kineskog zida Kina – Blago Carstva žada Vatikan i Treći rajh Graditelji zamkova Majkl Portilo na prugama Velikog rata The Supersizers Go... Tajne muzeja Ermitaž Kako je klima stvarala istoriju Jovanka Orleanka Skrivene ubice tjudorskog perioda Odbrojavanje do dvadesetog veka na Viasat History Drugi svetski rat: Cena vlasti Značajna železnička putovanja po Evropi Misterije svemira: Veliki naučnici Neopevani heroji Spy Masters Mao Cedung u boji Oboreni piloti: Beg iz nacističke Evrope Hindenburg 37 Dana - Kako je došlo do Prvog svetskog rata Irena Sendler: U ime majki Istorija italijanske kuhinje: Delikatesno! Rim: Carstvo bez granica Senovita kuća U vihoru vremena Drumski razbojnici, pirati i pustolovi Duh drevnog doba Moja ćerka, Ana Frank The Whole Story Coming soon! Beyond JFK Lindon B. Džonson - Amerika posle Kenedija Biography: Lyndon B Johnson - Triumph and Tragedy Pariz - Berlin: Čudni putevi istorije Sjajni pronalasci Reins of Power Limited Series: Russia Land of the Tsars Svetska čuda Dan kada... Days That Shook The World: 21st Century Skrivene ubice posleratnog doma Svetska čuda Dani koji su šokirali svet: XXI vek Uzde vlasti Velika iščekivanja Plantagenetovi: Britanska najkrvavija dinastija Mali heroji iz varšavskog getoa Dodir anđela Mašine za ubijanje Drugi svetski rat: Zaboravljeni rat Kine Skrivene ubice iz viktorijanskog perioda 2 Skrivene ubice iz edvardijanskog perioda Musketari Šta stoji iza atentata na Dž. F. Kenedija LBJ - Lindon B Džonson Kina - Blago Carstva žada Kelti: Krv, čelik i žrtva Priča o Egiptu Pompeji: Misterija ljudi okamenjenih u vremenu Moderne žene 17. veka Američke princeze od milion dolara Zabranjena istorija Vrhunski špijuni sveta Gaudijev kod Privatni životi Tjudora Pisma kraljice Viktorije: razotkrivanje jedne vladarke Hitlerova Istočna Pruska Pompeji: Otkrivanje novih činjenica Kraljica Viktorija i deformisani car Tajne kraljevske porodice Prognani Vikinške žene Zaljubljeni Adolf Hitler Prava Bela kraljica i njeni rivali Najveće obmane u istoriji Erik Milke - Gospodar straha Mračna harizma Adolfa Hitlera Lov na veštice: Vek ubistava Otpad iz rata Jerusalim: Izgradnja Svetog grada Lov na kriminalce iz prošlosti: Priča o forenzici Tajni odredi starog doba Tajne operacije Vremenske prilike koje su promenile svet Hindenburg i Hitler Hitlerovi ljudi Jovanka Orleanka: božija ratnica Lovci na Biblije Obraz uz obraz: Intimna istorija plesa Istrebljenje - Genocid nad evropskim Jevrejima Žene koje su stvarale istoriju Elizabeta I: Rat protiv terorizma Misteriozna ubistva srednjeg veka Zavera Mrtvi o srednjem veku Rusko carstvo: Dinastija Romanov sa Lusi Vorsli Lovci na mitove Misterije u muzeju Tragična sudbina ruskih princeza Kako su nestali neandertalci? Plaćene ubice drevnog doba Tajne podzemlja Vikinzi Oružja koja su promenila svet Drugi svetski rat u boji Blaga drevnog Egipta Vremenske prilike koje su promenile svet Oružja koja su promenila svet Kraljevski rođaci u ratu Tajm tim Rim: Prva svetska super sila Poslednji evropski kraljevi ratnici Nakon holokausta 6 kraljica Henrija VIII Karpov - Kasparov, dva kralja jedne krune Rat koji je promenio svet Devojke iz Aušvica Priče iz kraljevske postelje\nPriče iz kraljevskog garderobera Biblijske misterije Napoleon: Egipatska kampanja Geniji modernog sveta 101 čovek koji je izgradio XX vek Dubrovnik: Republika Mocart u Londonu Privatni životi srednjovekovnih kraljeva JFK: Izgradnja veka Mape ubistava Misterija iz katakombe Tajne velikih britanskih zamkova Tajne u prašini Staljinova smrt - kraj jedne ere Lovac na oružje Misterija rimskih lobanja Inke: Gospodari oblaka Misterije kraljevskih ubistava 37 Dana - Kako je došlo do Prvog svetskog rata Smrtonosno čuvena DNK Snaga vulkana Katarina Velika Elizabeta I Henri VII: Zimski kralj Henri i Ana Vučji hol Borbeni brodovi Priča o dve sestre Henri i Ana: ljubavnici koji su promenili istoriju Povratak kuge Špijuniranje kraljevske porodice Lindon B. Džonson - Amerika posle Kenedija Skriveni tragovi Od svetskog rata do hladnog rata Istorija vremena Džeki bez Džeka Skriveni tragovi: Hitlerova planina Skriveni tragovi: Voterlu Skriveni tragovi: Rat u Vijetnamu Skriveni tragovi: Prvi svetksi rat (1914-1918) Vodič jednog insajdera kroz kraljevski dvor Genije Marija Kiri - žena koja je zapalila svet Perl Harbor - Istina Elizabeta I i njeni neprijatelji Svedok masakra: Nandžing, 1937. godine Kraljica Luiza Geniji modernog sveta Pisma kraljice Viktorije: razotkrivanje jedne vladarke Eva Braun: Život i smrt sa Firerom Ruska revolucija Žene ratnice Olimpijski san: Naci Igre iz 1936. godine Tajne šest žena Varljiva Zemlja Nacistički projekat Privatni životi srednjovekovnih kraljeva Tajne kineskih kočija Tajne podzemlja Zapisi mladog lekara Izgubljeni grad gladijatora Mitovi i čudovišta Tajne kineskog Zabranjenog grada Tajne piramida Kleopatra Tajni životi aristokratije Rat asova Ratni zločini Maova Kina Osam najvažnijih dana u istoriji rimskog carstva Otkrivanje Venere Jovanka Orleanka Navika i oklop Sofija Šol Hitlerovo carstvo: posleratni plan Reformacija: evropski sveti rat Julije Cezar sa Meri Bird Selo Lov na transilvanijsko zlato Lov na nacističko blago Smrt Vikinga Misterija rimskih lobanja Pravi rat prestola Če Gevara - istina ispod mita Sultan i svetac Pompeja - odbrojavanje do katastrofe Američki san Bobija Kenedija Otkrivanje Julija Cezara Nikolaj i Aleksandra - poslednji ruski carevi Razotkrivanje Klausa Barbija Pariske misterije Šav u vremenu Čovek i oružje - umetnost ratovanja Prevrtljiva Zemlja Pravi doktor Živago Susreti koji su stvorili istoriju Statistika Prvog svetskog rata Vulkanska odiseja Naš svetski rat Nevidljivi gradovi Italije Ožiljci Nankinga Blizu neprijatelja Uklete rodbinske veze Deca kraljice Viktorije Tajni Versaj Marije Antoanete Poslednje putovanje Romanovih Priča o Evropi Istorija oružja Bežeći od Hitlera Tridesetogodišnji rat - gvozdeno doba Ledeni most Smrtonosna inteligencija Sto dana do pobede Misteriozna nacistička ubistva Prvi narodi Lov na veštice u Salemu Moj život u Hitlerovoj Nemačkoj Misija X Prve civilizacije Judeja i Rim - fatalni konflikt Gospodari pacifičke obale Aribert Hajm - Mauthauzenov doktor Smrt Memorijalna nedelja posvećena Holokaustu Jedan dan u divljini Ratna mašinerija Kraj imperije 6 kraljica Henrija VIII Snaga vulkana Psiho iz olupine broda Žena u metalnom kovčegu Kako je Put svile stvorio svet Rimski nevidljivi grad Egipatske misterije Žene u Trećem rajhu Nacista koji je spasio Jevreje: Karl Plag Mitske zveri Ostrvo Adolf Prekretnica Divlja Kanada Naci nauka Zemlja lavova: noć i dan U potrazi za Orijent ekspresom Bojna polja Nil - pet hiljada godina istorije Intimni životi Pronalazači pod okriljem svastike Drugi svetski rat - bitke za Evropu\nSjajni pronalasci Sakriti\nReformacija: evropski sveti rat Dejvid Starki istražuje kako je protestantska reformacija transformisala lice moderne Evrope, oslobađajući fundamentalizam, teror i religijsko nasilje, nalik onome sa kojim se i danas suočavamo.\nNacistički projekat 16 Jun o 17:40 Epizoda 6 Ova serija objašnjava kako su Nemci navedeni da podrže nacizam, kroz neverovatno ubedljivu moć izvrsnog dizajna, sjajne organizacije i podmukle propagande.\nMisterije kraljevskih ubistava 21 Maj o 08:35 Epizoda 6 Ovi programi prikazuju moderne istrage slučajeva zloglasnih ubistava vezanih za kraljevske porodice u Rusiji, Nemačkoj, Keniji i Velikoj Britaniji.


BRITANSKI MEDIJ: RUSKO UPOZORENJE O "SEVERNOM TOKU 2" ZVUČI VEOMA ZASTRAŠUJUĆE | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / BRITANSKI MEDIJ: RUSKO UPOZORENJE O “SEVERNOM TOKU 2” ZVUČI VEOMA ZASTRAŠUJUĆE\nEvropa ne bi trebalo da odlaže puštanje u rad gasovoda Severni tok 2, jer takva kašnjenja mogu dovesti do ozbiljnih posledica i poremetiti početak grejne sezone.\nDo ovog zaključka došli su novinari britanskog informativnog portala Daily Express, nakon što su analizirali ozbiljna upozorenja pojedinih ruskih političara.\nAutori materijala detaljno su opisali kako Moskva pokušava da upozori Evropsku uniju na oštre odluke, a objasnili su i zašto takva upozorenja u vezi sa Severnim tokom 2 zvuče veoma zastrašujuće.\nPosmatrači Daily Express -a najpre su skrenuli pažnju čitaocima na izjavu prvog zamenika predsednika Odbora Saveta Federacije za međunarodne poslove Vladimira Džabarova, koji je podsetio da bi Evropa trebalo što pre da prihvati Severni tok 2.\nDakle, bez ovog gasovoda zemlje EU mogu jednostavno da se smrznu zimi, a takođe mogu da dožive ozbiljne probleme sa proizvodnim sektorom. Isto mišljenje dele i potpredsednici Vlade Ruske Federacije Aleksandar Novak.\n„Smrznućete se!“: Rusija je poslala strašnu poruku, pošto se milioni Britanaca suočavaju sa zimskom krizom ”, – napisali su novinari izdanja, komentarišući reči ruskih predstavnika.\nDaily Express je primetio da je upozorenje Rusije o SP-2 zvučalo veoma zastrašujuće. Tako se Evropa zaista može suočiti sa ozbiljnom nestašicom prirodnog gasa, što će, zauzvrat, konačno destabilizovati stanje na evropskom tržištu.\nBritanski novinari su takođe skrenuli pažnju na činjenicu da je Velika Britanija već počela da doživljava posledice gasne krize.\nDakle, zemlja ozbiljno razmišlja o velikom povećanju cena električne energije i hrane. Osim toga, mnoge proizvodne kompanije koje zavise od snabdevanja prirodnim gasom počele su da pokreću stečaj.\nPrevious Dr NESTOROVIĆ: OVO JE UZROK SVAKE TREĆE SMRTI OD ŠLOGA I INFARKTA, MASKE NE POMAŽU\nNext SPREMA SE ENERGETSKI ARMAGEDON: PUTIN SAVRŠENO UPRAVLJA PROJEKTOM GASNE KRIZE- EVROPA JE NA KOLENIMA..


Ispipavanje terena i konkurencije uoči finalne trke moto kros šampionata\n12. 10. 2019. Comments (0) Views: 284 Motociklizam, Motokros\nAko je suditi na osnovu nezvaničnih treninga odrađenih u subotu u Bačkoj Topoli uoči finalnog takmičenja u moto kros disciplini MS Srbije, dobar broj takmičara se bavio ispipavanjem terena, ali i konkurencije.\nŠto se tiče terena može se reći da su se svi bavili proučavanjem novog dela staze, koji je promenjen u odnosu na prošlu godinu, prevashodno zbog bezbednosti takmičara. U pitanju je manji deo, tako da nije imalo šta puno da se uči, ali za svaki slučaj bilo je potrebno savladati isti.\nKada je u pitanju odmeravanje i ispipavanje pulsa među konkurentima za šampionske titule, to je već posebna priča. Pojedini su se već tokom subotnjeg dana objasnili da nema potrebe da se napinje, kraj je sezone, nikome nisu potrebni padovi i ostale neželjene stvari. Drugi pak, mudro ćute, osluškuju i uveliko pripremaju taktiku, što je sasvim legitimno, dok trećima, četvrtima i svima ostalima kako se približava start nedeljne prve trke tako raste tenzija i napetost.\nNajvažnije od svega je da sve protekne u najboljem redu, da se svi kućama vrate živi i zdravi, a ko će se postati šampion ostaje da se vidi. Važno je da šampionima svi iskreno i srdačno čestitaju, jer tako nalaže red, i ujedno da se dodatno motivišu da već naredne godine oni budi ti kojima će čestitati.\nStart prve trke zakazan je za 12 časova, druge u 14, a svečano proglašenje u 17.30 sati.\nTagovi: Bačka topola, finalna trka, moto kros, MSS, šampioni\n» Motociklizam, Motokros » Ispipavanje terena i konkurencije\nKia Motors na salonu automobila u Pekingu predstavila limuzinu K4\nSAS-ove svečane bele košulje


Bezbolne metode detoksikacije - Lečenje zavisnosti || DR VOROBJEV\nPočetna » Blog » Bezbolne metode detoksikacije – Lečenje zavisnosti\nBezbolne metode detoksikacije – Lečenje zavisnosti\n08/04/2020 16:15 08/04/2020 0 Comments\nZašto je neophodna detoksikacija?\nKoje su prednosti bezbolne metode detoksikacije u odnosu na klasično čišćenje organizma?\nGde se kod nas sprovode bezbolne metode detoksikacije?\nBezbolne metode detoksikacije predstavljaju sigurni korak ka izlečenju.\nAlkohol i halucinogene droge nisu tvorevina modernog doba. Od davnina čovek se suočavao sa posledicama njihove upotrebe.\nMeđutim, u 21. veku postale su veliki ne samo zdravstveni, već i socijalni i ekonomski problem. Razlog za to leži, pre svega, u povećanoj proizvodnji, koja je poslednjih godina dostigla rekordni nivo, tako da ih gotovo svako može nabaviti, bez obzira na finasijske prilike. Osim lake dostupnosti već postojećih, ne treba zanemariti ni stalno otkrivanje novih ilegalnih sredstava, ali ni sve veću zloupotrebu tableta.\nDa je situacija u svetu alarmantna kada su u pitanju bolesti zavisnosti potvrđuju i najnovija istraživanja. Procenjuje se da hronični alkoholizam odnese čak 3,3 miliona života svake godine, dok je predoziranje narkoticima fatalno za preko 450.000 ljudi.\nSrećom, razvoj nauke i medicine doneo je savremene metode lečenja bolesti zavisnosti, koje garantuju potpunu rehabilitaciju. Bezbolne metode detoksikacije čine njihov važan deo.\nSigurno ste svi makar jednom u životu videli sliku zavisnika. Počev od pogleda u očima, ispijenog i tužnog lica, pa do promena na telu – u pamćenju vam se urezalo šta opioidi i alkohol mogu da učine organizmu. Ono što mnogi od nas ne znaju jeste način njihovog dejstva. Zato nam se i čini da radoznalost i povremena zabava ne mogu nas da uvuku u začarani krug, jer mi imamo jaku psihu.\nU ovakvom pogrešnom razmišljanju leži, zapravo, glavni problem. Naime, sve psihoaktivne supstance se vezuju za receptore u mozgu dajući neverovatan priliv energije i euforije. Vrlo brzo, one preuzimaju kontrolu nad proizvodnjom dopamina i endorfina, pa bez njih ne možemo da osetimo sreću i zadovoljstvo. Zapravo ne možemo više “normalno” da funkcionišemo.\nNarušena ravnoteža se može vratiti jedino ako se telo oslobodi dejstva štetne supstance.\nPrestankom dejstva droge ili alkohola nastupa tzv. apsinencijalna kriza. Nju prate jaki bolovi, uznemirenost, razdražljivost, drhtavica, pa i nesanica, povraćanje, dijareja i tahikardija. S obzirom da su ovi simptomi veoma teški osoba se radije odlučuje da uzme novu dozu nego da se podvrgne lečenju.\nIpak, čišćenje organizma ne mora više da bude neprijatno, kao što je to bilo ranijih godina kod standardnih terapija. Zahvaljujući najnovijim metodama ne samo da pacijenti ne prolaze kroz neprijatne efekte detoksikacije, već čitava procedura traje mnogo kraće. Samim tim je lečenje znatno lakše, pa je pacijent motivisaniji da se oslobodi zavisnosti.\nUjedno, bezbolna detoksikacija štiti nervni sistem, što je još jedna prednost u odnosu na klasične metode čišćenja organizma. lzuzetno je važno naglasiti da je detoksikacija brza, da pacijent ne oseća i ne trpi bol, da se san i apetit pacijenta vraćaju u normalu, a raspoloženje pacijenta se stabilizuje.\nOdgovor ćete pronaći na klinici Dr Vorobjev. Stručni tim svetski priznatih lekara i psihoterapueta konstantno radi na inovacijama u lečenju bolesti zavisnosti. Te se na ovoj klinici, u strogo kontrolisanim uslovima, primenjuju najnovije metode bezbolne detoksikacije. One obuhvataju niz terapija, a izbor je individualan, tj. zavisi od detaljne dijagnostike i psiho-fizičkog stanja pacijenta.\nUltra rapidna detoksikacija predstavlja najmoderniju tehniku čišćenja koja se izvodi pod anestezijom. Za samo 6 do 8 sati, pomoću antagonista opijata receptori se oslobađaju štetne materije. Dodatna prednost ove metode ogleda se u nepostojanju bilo kakvih kontraindikacija.\nNeuro jet terapija (N.E.T.) se zasniva na istoimenom uređaju. Njegovi bezbolni impulsi deluju na neurone u mozgu koji su ogovorni za stvaranje zavisnosti. Na taj način stimulišu prirodnu proizvodnju dopamina i endorfina, oslobađajući telo fizičke zavisnosti.\nPlazmafereza je jedinstvena metoda detoksikacije kojom se iz krvi izvaja plazma, pročišćava van tela, a zatim ponovo vraća. Takođe, ima regenerativnu moć. Dejstvom ove terapije ubrzava se metabolizam i mikrocirkulacija i podstiče proizvodnja novih, mladih ćelija u organizmu, pa je imuni sistem pacijenta spremniji ne samo da se izbori sa zavisnošću, već i sa bolestima koje je ona donela.\nIako se danas svet bori sa pandemijom koju je izazvao korona virus, problem zavisnosti ne smemo da stavimo u drugi plan. Više nego ikada potrebna je podrška porodice i prijatelja kako bi draga osoba bila odlučna da započne lečenje kada prođe vanredna situacija, a do tada sve odgovore na pitanja i savete možete potražiti putem telefona klinike Dr Vorobjev, +381 62 256 619 i +381 62 256 618.\nPrevious ArticlePsihološka podrška porodice zavisnicima u vanrednoj situacijiNext ArticlePet razloga za odlazak na rehabilitaciju