#kanapei - Instagram photos and videos | WEBSTAGRAM\n#posnapredjela #posno #kanapei\n#keteringnovisad #belpannino #kanapei #bojeiukusi #rodjendanskikanapei #fingerfoodnovisad #catering #cateringnovisad\nHrana na zalogaj\nRaznovrsni mali zalogai u Sobi 207\nPohvale za maldu ekipu u kuhinji i šefa @mladenprsic 🤗🤗 #fingerfood #kanapei #bograd #instafood #art #caferestorant\nKetering ❤ #srecanrodjendan #domacakuhinja #domacapita #posnakrompirusa #pitasasirom #kanapei #sendvicnabagetu #posnikanapei 🧡\nNanina Kuhinja – Vaše želje pretvaramo u recepte!\nNapolju su još uvek zimske temperature, ali kalendarski nam danas stiže proleće 🌸🌼🌷\nMi smo pripremili ukusne mafine koji će vas ugrejati dok ne stignu topli dani.\nNanina kuhinja priprema, isporučuje i poslužuje hranu za rođendane i proslave.\nPravimo domaće torte, kolače, peciva, pite, salate, rolate…\nVaše želje pretvaramo u recepte!\nĐurićeva 26, Beograd\nTel: 011 / 24 22 777\nMob: 064 / 31 09 120\n#decijiputokaz #naninakuhinja #ketering #torte #kanapei #slano #slatko #dekorisano #ukusno #rodjendan #proslave\nKetering 💕 #srecanrodjendan #domacakuhinka #kanapei #sendvicnabagetu #hladnopredjelo #ruskekape #tortilje #dizanotesto #domacekiflice #minipice ❤\nSlaniši iz Nanine kuhinje 😊\nPripremamo pite, salate, predjela, kanapee i sendviče, peciva.\nPozovite nas i uveličajte vašu proslavu ukusnim zalogajima 😊\n#ketering #food #tasty #goodfood #tastyfood #nomnom #NaninaKuhinja #kanapei #pite #peciva #salate #predjelo\n#rodjendan #igraonica #ketering #magicnizalogaj #kanapei #rostilj #somuni #sopska #ruska #pitice #njami #keteringbeograd #beograd #food #foodlover #foodporn #instafood #instapic #delicious #tasty #satisfied #ukusno #sareno #dostavahrane\nKetering 😍 #domacakuhinja #domacapita #pitasamesom #pitasasirom #dizanotesto #sendviczemicke #kanapei #sendvicnabagetu #tortilje #tojetozadanas🤗❤\n#birthday #ketering #proslava #rodjendan #igraonica #topolino #pitice #rostilj #kiflice #kanapei #ruska #mimoza #salate #food #fooddelicious #foodlovers #instafood #instapic #belgrade #keteringbeograd\nMini sendviči Iz Anjine Kuhinjice od integralnog ili belog brašna po vašem izboru 😊Prava domaca peciva🍔🌯🍢 Iz Anjine Kuhinjice 😊 Peciva za sve prilike 🥂🎄💗 Tu smo za vas 😊 0605142008. Vise o nasoj ponudi pogledajte na nasoj stranici⤵, mozete nam pisati u inbox📩 ili na viber📲!#mama #peciva #rodjendaonice #rodjendani #slano #slava #homemade #delicious #decijirodjendani #happy #food #zabava #drustvo #novisad_novisad #novosadski #birthdayparty #yummy #poklon #ukusno #proslave #delicious #nice #partyfood #kiflice #minisendvici #kanapei #bacon #pita #kiflice #minisendvici #minipice #domace #svezepecivo\n#ketering #tri4sad #spaletovkucerak #proslave #pizza #rodjendaonica #restoran #happybirthday #rolat #senvici #kanapei #kiflice #👍\nKetering ❤ #uzivanje #domacakuhinja #dizanatesta #sendviczemicke #minihamburger #kanapei #sendvicnabagetu #tortilje #sendviczalogajcici 💕💕💕💕💕\nketering dedim#kanapei#mus od pileće džigerice sa suvim voćem#savršena kombinacija ukusa#beograd\n#catering #cateringservice #wedding #vjenčanje #vjencanje #party #privatehomeparty #birthday #rođendan #rodendan #rijeka #visitrijeka #volimgradkojitece #volimgradkojiteče #privatechef #cheftable #fingerfood #instacatering #cateringstagram #cateringlife #baptism #homeparty #privateparty #event #eventplanner #food #foodporn #meat #meatlover #kanapei\n#music #research #radiodalmacija #hotelatrium #kanapei #bon #200 #kuna #fastmoney\nNa Vama je samo da nas pozovete i saopštite Vaše želje! 😊\n#NaninaKuhinja #torte #kanapei #kolaci #pite #kiflice #peciva #salate #predjela\n#slanoslatkezanimacije #kanapei #rolati #slanatorta #zalogajčići #ketering #partyfood


MojPosao.net - Tvrtke buduće zaposlenike provjeravaju na webu\nTvrtke buduće zaposlenike provjeravaju na webu\nHomepage › Advices › HR za profesionalce › Tvrtke buduće zaposlenike provjeravaju na webu\nMnogo privatnih informacija objavljenih na internetu klikom miša dostupno je svima, pa i budućim šefovima\nOsobe koje traže posao morale bi povesti računa i o činjenici da poslodavci sve češće koriste internet kao regrutacijski kanal te pregledavaju internetske stranice, posebice servise za druženje poput Facebooka ili MySpacea, tražeći podatke koji se neće pojaviti u molbi za posao, piše Vjesnik.\nKadrovskim odjelima podjednako su zanimljive informacije o postojećim, kao i budućim zaposlenicima, pa stručnjaci upozoravaju kako se na takvim stranicama osobe ne bi trebale hvaliti da su se jako napili ili sukobili s nekim.\nPosebice ne bi trebali na webu ostavljati svoje fotografije snimljene u takvim okolnostima, jer su one klikom miša dostupne svima pa i šefovima. S takvom praksom u inozemstvu, ali sve više i u Hrvatskoj, upoznat je i Aleksandar Zemunić, voditelj regrutiranja i selekcije tvrtke Selectio koja se bavi ljudskim potencijalima.\n"Nije neobično da tvrtke u procesu regrutiranja i selekcije kandidata koriste podatke koje je posloprimac ili netko drugi objavio na internetu jer neke informacije mogu na poslodavca i pozitivno utjecati. No, tu se i postavlja pitanje vrijednosti tih informacija te u kojoj mjeri se one mogu smatrati relevantnima", upozorava Zemunić.\nObjašnjava da u odabiru kandidata postoji nekoliko selekcijskih metoda, a svaka ima svoju vrijednost, pri čemu nečije fotografije ili objavljeni tekstovi na internetu ne bi trebalo uzimati kao najrelevantniji podatak, nego se treba više osloniti na znanstveno utvrđene metode selekcije.\nIstiče da na internetu, pronađene informacije, posebice potencijalno negativne, stručnjaci za zapošljavanje znaju provjeriti i objektivno procijeniti. Problemi mogu nastati kod tvrtki koje nemaju odjele za upravljanje ljudskim resursima te u postupku selekcije kandidata ne koriste usluge stručnjaka koji se bave tim poslovima, a takvih je tvrtki i dalje mnogo.\n"Netko bi pod subjektivnim dojmom mogao nepotrebno ili prijevremeno otpisati kandidata koji je možda idealan za traženo radno mjesto", ističe Zemunić.\nDa bi se izbjegle takve situacije, najbolje je na internetu ne objavljivati informacije koje bi se mogle pogrešno protumačiti ili negativno utjecati na buduće ili postojeće radno mjesto. (A. T.)


Branko Kovačević na klupi lajkovačkoj Železničara, čekaju se pojačanja - SPORTSKI ŽURNAL\nU pauzi između dve sezone Železničar, bivši šampion države, koji je u trenutku završetka lige ostao na koti 5, odlučio se za novu energiju na klupi u liku Branka Kovačevića\nKovačević će da zameni Mirjanu Musulin, damu koja ostaje zlatnim slovima upisana u istorijske odbojkaške udžbenike u Lajkovcu.\nNekadašnji trener Crvene zvezde poznat je odbojkaškim poslenicima kao dugogodišnji asistent selektora Zorana Terzića u reprezentaciji, ali i kao stručnjak koji je u prethodnih pet godina sa velikim uspehom predvodio Olimpijakos, sa kojim je i osvojio čak 11 trofeja, kako na domaćoj, tako i inostranoj sceni.\nPoziv donedavnog prvaka Srbije se ne dobija svaki dan, samim tim i ne odbija, a prve utiske po preuzimanju popularne “dizelke” preneo je Kovačević baš iz Grčke.\n- Još uvek sam u Grčkoj, trebalo je da se vratim do srede avionom, koji je ipak otkazan. Sada smo našli rešenje da to bude autobusom i stižem u petak – istakao je Branko Kovačević na početku razgovora.\nPostoji li konkretan plan oko početka priprema ekipe, dogovor?\n- Nismo o tome previše pričali. Bilo bi dobro da počnu da rade jer koliko vidim većina timova je već krenula sa treninzima. Takođe, i igračice Železničara žele da startuju. Verujem da ću po dolasku u zemlju imati više informacija i da ćemo blagovremeno da krenemo jer su više od dva meseca bez igre i treninga – nastavio je u istom tonu.\nPotvrdio je i pomoćni trener u ženskoj reprezentaciji Srbije novosti, barem kada je sklapanje sastava Lajkovčanki u pitanju, jedan paraf je već stavljen:\n- Pored libera Marine Vujović, koja je potpisala ugovor, ono što je hitno to je rešenje za poziciju tehničara i primača servisa. Videćemo, ne znam celokupan igrački kadar od prošle sezone i da li treba neko od mlađih da se priključi brzo. Voleo bih da se u ovaj tim ne dolazi samo iz finansijskih razloga.\nKao veliki profesionalac ne beži od novih izazova u Super ligi:\n- Prvenstvo će da bude verovatno najizjednačenije i najzanimljivije posle dužeg vremena. Biće sigurno šest, sedam ekipa, vrlo približnog kvaliteta – zaključio je Branko Kovačević, novi kormilar Železničara.\nKovac · 25 maj, 2020 23:43


15/04/2021 - Radio Borovo 100,7 FM\nDaily archive for 15/04/2021\nKrajem aprila isplata covid dodatka penzionerima\nBy admin on 15/04/2021 / društvo, vesti\nVlada je na sednici u sredu donela odluku o o isplati jednokratnog novčanog primanja penzionerima radi ublažavanja posledica pandemije bolesti COVID-19. Ministar rada Josip Aladrović procenjuje da će za više od 850 hiljada penzionera biti isplaćeno 600 miliona kuna. Krajem aprila dodatak će biti isplaćen penzionerima koji penziju primaju samo\nInfo plus, 15. april 2021.\nBy admin on 15/04/2021 / infoPLUS, iz etera\nU Hrvatskoj u protekla 24 časa preminule 43 osobe te registrovano 2.927 novih slučajeva zaraze koronavirusom. Postojeće epidemiološke mere, koje su na snazi još danas, biće produžene. U cestovnu infrastrukturu na području VSŽ u protekle četiri godine uloženo 278 miliona kuna, a trenutno su aktivni projekti vredni više od 30\nU petak počinje isplata nacionalne naknade za starije osobe\nU petak, 16. aprila počinje isplata nacionalne naknade za starije osobe za mart, korisnicima računa otvorenih u poslovnim bankama, saopštili su iz Hrvatskog zavoda za penziono osiguranje. „U trećoj isplati nacionalnu naknadu za starije osobe dobiće 4592 korisnika (65,24% žena i 34,76% muškaraca), za šta je osigurano 3 miliona 587.466\nU protekla 24 časa u Hrvatskoj je zabeleženo 2.927 novih slučajeva zaraze koronavirusom, od testiranih 10.876, pa je aktivnih slučajeva danas ukupno 15. 307.Među njima je 1.988 pacijenata na bolničkom lečenju, a na respiratoru je 179 ljudi. Preminule su 43 osobe, saopštio je Štab civilne zaštite Republike Hrvatske. U Vukovarsko-sremskoj


VLADA TK ODLUČILA NA SJEDNICI: DOZVOLJENO IZVOĐENJE MUZIKE UŽIVO | Hayat.ba\nI dalje je ugostiteljskim objektima za pripremanje i prodaju hrane i pića odobreno radno vrijeme do 23.00 sata, uz uslov da su nakon 19 sati svi navedeni objekti dužni obezbijediti da svi gosti u objektu posjeduju negativan antigenski ili PCR test, ne stariji od 48 sati, izdat od registrovane ustanove ili laboratorije ili potvrdu o prebolovanom COVID-19, ne stariju od šest mjeseci ili potvrdu o izvršenoj vakcinaciji – kaže se u saopćenju Vlade TK.\nOsim navedenog, u periodu do 19 sati objekti su dužni da se pridržavaju ranijih odredbi koje propisuju da je dopušteno okupljanje ne više od 30 ljudi u zatvorenom prostoru i ne više od 60 ljudi na otvorenom prostoru, pri čemu se sva okupljanja unutar navedenih ograničenja moraju odvijati u prostoru koji omogućava obavezni fizičku distancu od najmanje dva metra izmedu osoba.\nTakođer, navodi se u saopćenju, dopušteno je okupljanje ne više od 50 ljudi u zatvorenom prostoru i ne više od 100 ljudi na otvorenom prostom uz uslov da prisutni imaju negativan antigenski ili PCR test, ne stariji od 48 sati, izdat od registrovane ustanove ili laboratorije ili potvrdu o prebolovanom COVID-19, ne stariju od šest mjeseci ili potvrdu o izvršenoj vakcinaciji. Neophodno je i da navedeni uslovi ulaska i boravka u objektima, budu istaknuti na vidno mjesto na ulazu u objekat.


Sadržaj ovog bloga je pokušaj da se približe ljudima neke činjenice o pojavi i pojmu rasizma\nkoje govore o lošem uticaju na ljudsko društvo i međuljudske odnose, kako na globalnom tako i na lokalnom planu.Biće reči o nekim stvarima koje su se u prošlosti dogodile pod idejom zagovaranja rasizma, a koje bi trebalo da nas upozore na štetu, nepravdu i zlo koje rasizam donosi.Pomenućemo ličnosti i organizacije koje su se bavile propagiranjem ove ideje i nedelima koje su oni počinili, kao i likove koji su svojom borbom i zalaganjem doprineli poboljšanju ljudskih prava i iskorenjivanju besmislene mržnje.\nSvako je slobodan i dobrodošao da iznese svoj stav i mišljenje,komentar ili iskustvo vezano za temu rasne,ili neke druge diskriminacije.\n[\tGeneralna ] 10 Januar, 2009 18:43\nČinjenica da se rasizam sve više zasniva na kulturnim, a sve manje na biološkim razlikama, navelo je neke naučnike da primete da živimo u epohi “višestrukog rasizma”, gde se diskriminacija određenih delova stanovništva različito doživljava.\n[\tGeneralna ] 10 Januar, 2009 18:24\nMendela pocasni gradjanin beograda\nOdbornici Skupštine grada Beograda dodelili su maja prosle godine Nelsonu Mendeli, prvom demokratski izabranom crnom predsedniku Republike Južne Afrike, zvanje počasnog građanina Beograda. To je još jedno priznanje jednom od najviše nagrađivanih savremenih svetskih državnika, koji je gotovo čitav život posvetio borbi protiv rasizma. Mendela je dosad primio više od 100 prestižnih svetskih nagrada, među njima i Nobelovu nagradu za mir 1993.\n[\tGeneralna ] 10 Januar, 2009 18:17\nNelson Mandela - veliki borac protiv rasizma III\n1961. godine formiran je Umkhonto we Sizwe. Mandela je postao glavni zapovednik. 1962. godine Mandela je uprkos zabrani napustio zemlju i putovao nekoliko meseci. U Etiopiji on se obratio Pan African Freedom Movement of East and Central Africa, a u drugim zemljama su ga također srdačno prihvatili. U toku ovog putovanja, već sluteći, da će doći do oružanih razračunavanja, on je organizovao Guerilla-Training za članove Umkhonto we Sizwe.\nNa kraju ovog sudskog procesa Mandela je osuđen na pet godina zatvora. Dok je odsluživao ovu kaznu, pozvan je pred sud i u toku Rivonia-procesa optužen je za sabotažu. Njegove izjave u toku procesa ušle su u istoriju otpora protiv apartheida i bile su inspiracija za sve one koji su se borili protiv apartheida.\nMandela je osuđen na doživotnu robiju i prvi deo svoje kazne odslužio je u zloglasnom Robben Island zatvoru, koji se nalazio sedam kilometara od obale Kapstadta i imao najviše mere sigurnosti. U aprilu 1984. godine prebačen je u zatvor Pollsmoor u samom Kapstadtu, a decembra 1988. godine u zatvor Victor Verster u blizini Paarla, odakle je konačno i pušten na slobodu. Još u zatvoru on je odbijao pomilovanje i ukidanje izrečene kazne. Kao protuusluga od njega se tražilo da prizna Bantu-politiku, time što bi priznao Transkei, te sa zahtevalo obećanje da bi se on tamo (u Transkei) i preselio. Kod druge ponude, opet se od njega zahtevalo da kao protuuslugu objavi odricanje od oružja. Njegov odgovor je bio, da zatvorenici ne mogu sklapati nikakve ugovore i da samo slobodni ljudi mogu pregovarati.\n11. februara 1990. godine oslobođen, Mandela je odmah počeo sa radom da bi postigao ciljeve koje je sebi zacrtao pre četiri decenije.1991. godine na prvoj Godišnjoj konferenciji ANC-a, nakon što je on to 1990. godine odobrio, Mandela je imenovan za predsednika.\nNelson Mandela se nikada nije dvoumio po pitanju demokratije i jednakosti. Uprkos provokacijama, on nikada na rasizam nije odgovorio rasizmom. Njegov život je inspiracija za sve one u Južnoj Africi i u celom svetu, za sve one koji žive potlačeni ili kao građani drugog reda, za sve one koji žele to da pobede.\n1993. godine Nelson Mandela je dobio Nobelovu nagradu za mir, a 1994. godine nakon prvih opštih izbora u Južnoj Africi postao je predsednikom Južne Afrike. 1999. godine on se povukao iz političkog života i trenutno živi u svom rodnom mestu Transakei.\n[\tGeneralna ] 10 Januar, 2009 18:10\nNelson Mandela - veliki borac protiv rasizma II\nU martu 1961. godine 1400 delegata sastali su se na All-In African Conference pod vodstvom ANC-a. U revnosnom govoru Mandela je pozvao apartheid-režim da sazove Skupštinu koja će predstavljati sve građane Južne Afrike, te da razradi Ustav koji će počivati na demokratskim principima. Ukoliko ne dođe do ispunjenja ovog zahteva, upozorio je, većina stanovništva (dakle, crnci) će svečanost proglašenja Republike dočekati masovnim štrajkom.\nMandela se odmah nakon toga dao na posao da u tajnosti organizuje borbu. Iako je uspeo mobilizisati manje ljudi nego što je očekivao, ipak je naišao na značajnu podršku širom zemlje. Vlada je odgovorila najvećom vojnom mobilizacijom od rata pa na ovamo, a Republika Južna Afrika rođena je u atmosferi straha i strepnje.\nMandela je morao živeti odvojeno od svoje porodice, te je stalno menjao mesto boravka da ga vladini špijuni i svugde prisutni informanti ne bi otkrili. Nekad je bio odeven kao radnik, nekad kao šofer. U to vreme sa ostalim vodstvom ANC-a on je osnovao jedan drugi militarni ogranak ANC-a Umkhonto we Sizwe, koji se pripremao za nasilno rešavanje stvari.\n[\tGeneralna ] 10 Januar, 2009 18:03\nNelson Mandela II\nKrajem 1951. godine ANC je usvojio plan akcija za kampanju nepoštovanja zakona apartheida. Zvanični početak određen je za 26. juni 1952. godine. 6. aprila 1952. godine ANC je pozvao na masovni protest zbog proslave 300-godišnjice dolaska prvih evropskih doseljenika u Kap. Mandela je putovao kroz celu zemlju da bi organizovao ove proteste. Zbog svog rada u toku ove kampanje izveden je pred sud, osuđen na devet meseci zatvora i prisilnog rada. Osim toga dobio je i zabranu učestvovanja na bilo kakvoj javnoj manifestaciji u trajanju od šest meseci nakon izdržavanja kazne, i njegova dozvola boravka ograničena je samo na Johannesburg.\nUpravo u ovo vreme on je završavao studije, te je dobio zvanje advokata. Zajedno sa prijateljem Oliver Tamboom otvorio je advokatsku kancelariju u Johannesburgu. Zbog njegovih zasluga u toku Defiance kampanje imenovan je za predsednika Lige mladih i ANC-a u regionu Transvaal, a krajem 1952. godine za zamenika predsednika ANC-a.\nMandela je svoj politički rad u to vreme koncentrisao na razradu plana koji je trebao organizatorski učvrstiti ANC zbog zaoštravanja uslova borbe. Plan je po njemu dobio ime "M-plan". 50-tih godina on je igrao veliku ulogu u borbi protiv Bantu - odgoja i u popularizaciji Freedom Charter. U drugoj polovini 50-tih godina okrenuo se borbi protiv iskorištavanja rada, Zakona o pasošima i segregacije "otvorenih" Univerziteta. Već rano on je otkrio da Bantustan - politika zapravo predstavlja privredni apsurd. Njemu je bilo sasvim jasno da će vrlo brzo doći vreme masovnih ograničenja, političkih progona i policijskog terora.\n[\tGeneralna ] 10 Januar, 2009 18:00\nUstav-pobeda nad aparthejdom\nGodine 1990. De Klerk ukida zabranu nad afričkim nacionalnim kongresom i oslobađa njenog lidera Nelsona Mendelu, posle 27 godina robije. Nakon toga, sledi niz složenih pregovora, koji krče put prvim slobodnim izborima u Južnoj Africi u kojima učestvuju pripadnici svh rasa. ANK pobeđuje ubedljivo sa 62% glasova, 27. aprila 1994.godine, i Nelson Mendela postaje prvi južnoafrički predsednik u periodu posle Aparthejda. Za vreme svog predsedničkog mandata,koji je okončan 1999.godine, Mendela je marljivo postavljao temelje za izgradnju jednog pravednog, multietničkog društva.\nUstav koji je usvojen 1996.godine, inače, jedan od najnaprednijih u svetu, zabranjuje sve vrste diskriminacija na rasnoj, etničkoj i socijalnoj ili verskoj osnovi, kao i diskriminacije na osnovu seksualnog opredeljenja, diskriminacije trudnica ili nesposobnih za rad.\n[\tGeneralna ] 10 Januar, 2009 17:51\nNelson Mandela - veliki borac protiv rasizma I\nNelson Mandela (Nelson Rolihlahla Mandela) rodjen je 18. jula 1918. godine u jednom selu u blizini Umtate, Transkei na svet je došao Nelson Rolihlahla Mandela. Rođen je u kraljevskoj porodici, koja je pripadale plemenu Tembu. Njegov otac, Henry Mandela, kao podpoglavar bio je član Transkei veća i predsednik Skupštine veća glavnog poglavara Tembua. Nakon smrti njegovog oca brigu o njemu preuzeo je poglavar Tembua, njegov ujak, koji ga je zapravo odredio za naslednika. Ipak, on je bio zadivljen sudskim procesima plemena i u njemu se javila želja da postane advokat. Priče starih pripadnika plemena o ratovima u kojima su branili svoju otadžbinu, podstakle su ga da sanja o tome kako će i on dati doprinos u borbi za slobodu svoga naroda.\nIšao je u Clarkebury Training College, a kasnije je maturu pripremao na metodski usmerenoj Višoj školi Healdtown. Kratko nakon toga Mandela je dospeo do Fort Hare College u Aliceu u istočnoj Kap provinciji, gde se pokazao kao vođa studenata, jer je organizovao bojkot predavanja. 1940. godine otišao je u Johannesburg, odakle je završio koledž kao vanredni student, te počeo sa studijem pravnih nauka. 1944. godine priključio se ANC-u..\nPodstaknuta pobedom nacionalne partije 1948. godine, do koje je došlo zbog apartheida u samoj osnovici društva, Liga mladih inspirisala je akcijsko delovanje koje je bojkot, štrajk, neposlušnost građana i nesaradnju označilo svojim oružjem, što je prihvaćeno kao zvanični program ANC-a.\n[\tGeneralna ] 10 Januar, 2009 17:47\nKu Klux Klan danas\nKju-kluks-klan i dan danas postoji, međutim samo u formi izolovanih grupa simpatizera čiji broj ne prelazi nekoliko hiljada. Godine 2002. jevrejska Antidefamaciona liga (engl. Jewish Anti-Defamation League) je objavila izveštaj u kom se tvrdi: "Danas Kju-kluks-klan ne postoji. Fragmentacija, decentralizacija i opadanje su tekli bez prestanka." Međutim, u izveštaju se takođe navodi da i dalje postoji "potreba za pravdanjem je duboko ukorenjena i da će vrlo verovatno uvek postojati, čak iako Klan potpuno nestane." Godine 2006, Antidefamaciona liga je preispitala svoju procenu Kju-kluks-klana, tvrdeći da "Kju-kluks-klan, koji je do pre nekoliko godina izgledao na samrti i statičan, sada doživljava nenadan i zabrinjavajući preporod zahvaljujući zloupotrebi tema kao što su imigracija, homoseksualni brakovi i zločin u gradovima."\nDanas, jedini bivši član Klana koji se nalazi na visokom položaju u SAD je demokrata Robert Bird (engl. Robert Byrd), senator Zapadne Virdžinije, koji je izjavio da "duboko žali" što se pridružio Klanu pre skoro pedeset godina, kad je imao 24 godine.\n[\tGeneralna ] 09 Januar, 2009 22:53\nKu Klux Klan - IV\nGodine 1964. Kontraobaveštajna služba FBI je počela sa pokušajima da se inflitrira u Klan i uništi ga. Džeri Tompson, novinar koji je uspeo da se ubaci u Klan 1979. godine, izveštavao je o uspesima kontraobaveštajne službe FBI. Frakcije rivali unutar Klana su međusobno optuživale vođe protivničke grupe da su doušnici FBI, a kasnije je otkriveno da je jedan od vođa, Bil Vilkinson, radio za FBI.\nKada je vekovna borba za glasačka prava crnaca na Jugu bila konačno završena, Klanovi su se preorijentisali na druge mete, kao imigracija, pozitivna diskriminacija, a naročito sudska naređenja o desegregaciji u školskim autobusima.\nGodine 1971, članovi Klana su postavili bombe u deset školskih autobusa u Pontijaku, Mičigen, a harizmatični klanovac, Dejvid Djuk (engl. David Duke) je bio aktivan u južnom Bostonu tokom krize školskih autobusa 1974. Djuk je bio vođa Vitezova Kju-kluks-klana od 1974. do 1978. godine, a 1980. Djuk je osnovao rasističko-nacionalističku političku partiju Nacionalno udruženje za napredak belaca (engl. Association for the Advancement of White People). Godine 1989. bio je izabran za poslanika u parlamentu Lujzijane kao republikanski kandidat, iako je republikanska partija svoju podršku dala drugim republikanskim kandidatima, a ne njemu.\n[\tGeneralna ] 08 Januar, 2009 20:15\nKu Klux Klan - III\nPrema izveštaju Južnog regionalnog saveta u Atlanti, tokom 1951. i 1952. godine, u četrdeset kuća crnačkih porodica su bile postavljene bombe. Neki od njih su bili aktivisti kao Hari Mur, ali mnogi od tih ljudi su bili obični ljudi koji su odbili da se povinuju rasističkim konvencijama ili su bili nedužni prolaznici, žrtve belog terorizma.\nMeđutim, iako je vreme nakon Drugog svetskog rata bilo vreme kada su klanovske grupe nastupale sa izuzetno velikim nasiljem, takođe je bilo i vreme kada je Klan bio s uspehom suzbijen. Na primer, 1958. godine, klanovci su u Svernoj Karolini spalili krstove ispred kuća dva Indijanca plemena Lumbi (prvi su se doselili u isključivo belački kraj, a druga je bila Indijanka koja je izlazila sa belcem), a zatim održali miting u neposrednoj blizini, da bi ubrzo otkrili da su opkoljeni stotinama naoružanih Lumbija. Došlo je do pucnjave, a Klan je pobegao glavom bez obzira.\n[\tGeneralna ] 08 Januar, 2009 20:13\nKu Klux Klan - II\nKju-kluks-klan je vrlo brzo stekao mnoštvo pristalica u južnim državama SAD, otpočevši sa ubistvima crnih i belih republikanskih vođa. Od 1866. do 1867. godine, Klan je počeo da upada noću u kuće crnaca i krade oružje. Na sastanku u Nešvilu u Tenesiju 1867. godine, napravljena je hijerarhija u organizaciji uvođenjem lokalnih loža ili ćelija koje su odgovarale vođama okruga, koji su opet, odgovarali oblasnim vođama, a oblasne vođe državnim, dok su državne vođe odgovarale nacionalnom generalštabu.\nGlavni cilj Klana bio je kontrola političkog i društvenog statusa oslobođenih crnaca. Naročito se radilo protiv prava crnaca na obrazovanje, ekonomski boljitak, prava glasa i nošenja oružja. Međutim, iako se Klan uglavnom fokusirao na crnce, južnjački republikanci su takođe postali meta napada i zastrašivanja. Nasilje je postiglo svoj cilj. Na primer, aprila 1868. godine, na opštim izborima u Džordžiji, u okrugu Kolumbija republikanski kandidat Rufus Bulok (engl. Rufus Bullock) je dobio 1.222 glasa, međutim, već u novembru iste godine, na predsedničkim izborima, republikanski kandidat, Julisiz S. Grant, dobio je samo jedan glas u istom okrugu.\nTokom ovog perioda, članovi Klana su ubili mnogo više ljudi, međutim, mnoga od tih ubistava nisu bila prijavljena. Na primer, 1951. godine, Hari T. Mur, nastavnik i direktor crnačke zajednice, poginuo je zajedno sa svojom suprugom u bombaškom napadu na njihov dom.\nIako se istragom FBI u to doba došlo do imena nekoliko osumnjičenih, niko nije bio optužen za ovaj zločin.\nČetrdeset godina kasnije, jedan bivši član Klana je priznao da su on i još nekoliko članova skovali zaveru sa pripadnicima policije kako bi izveli ovo i još nekoliko drugih ubistava.\n[\tGeneralna ] 08 Januar, 2009 20:01\nKu Klux Klan - I\nKu Klux Klan, poznat i po akronimu KKK ili samo Klan, je ime nekoliko organizacija koje su postojale u prošlosti kao i nekih koje danas postoje, a koje zagovaraju superiornost bele rase, antisemitizam, rasizam, antikomunizam, antikatolicizam, homofobiju i nativizam. Ove organizacije su često koristile i terorističke metode i nasilje kao i zastrašivanje kao što je paljenje krsta, u cilju ugnjetavanja američkih crnaca i drugih društvenih ili etničkih grupa.\nPrva inkarnacija Klana pojavila se 1866. godine. Osnovali su ga veterani vojske Konfederacije. Glavni cilj ove organizacije bio je otpor prema Rekonstrukciji koju je sprovodio Sever nakon Američkog građanskog rata, koji se fokusirao na zastrašivanje severnjaka koji su migrirali ka Jugu (tzv. "karpetbegeri") i južnjaka koji su pristupili Republikanskoj partiji (tzv. "skalavazi"), kao i linčovanjima oslobođenih robova.\nOrganizacija je doživela opadanje između 1868. i 1870. a početkom osamdesetih godina 19. veka bila je uništena nakon što je predsednik Julisiz S. Grant proglasio punopravnim Akt o ljudskim pravima iz 1871. (takođe poznat i kao Akt Kju-kluks-klana).\nIme Kju-kluks-klan je od tada koristilo više međusobno nepovezanih grupa, od kojih su se mnoge protivile Aktu o ljudskim pravima i desegregaciji pedesetih i šezdesetih godina 20. veka. Mnogi članovi ovih grupa su bili optuženi i osuđeni zbog višestrukih ubistava aktivista za ljudska prava i dece (kao što je bilo postavljanje bombe u baptističkoj crkvi u Alabami).\n[\tGeneralna , Najnovije ] 06 Januar, 2009 00:28\nKraj zakonski priznate segregacije u SAD i pad Aparthejda u Južnoj Africi predstavljaju važne prekretnice u odbacivanju “biološkog rasizma”. U oba ova slučaja rasistički stavovi bili su proklamovani na osnovu direktne povezanosti fizičkih osobina sa biološkom inferiornošću.\nOvako otvorene rasističke ideje danas su retke, osim u slučajevima žestoke mržnje ili u programu rada nekih ekstremističkih grupa.\nAli to ne znači da su rasistički stavovi nestali iz modernog društva. Naprotiv, prema nekim naučnicima, zamenjeni su daleko prefinjenijim novim rasizmom (ili kulturnim rasizmom), koji koristi ideju kulturnih razlika da bi neke grupe bile diskriminisane.\nOni koji zagovaraju pojavu novog rasizma, tvrde da se sada umesto bioloških, koriste kulturne razlike u cilju diskriminacije određenih segmenata stanovništva. Po njima, hijerarhije superiornosti i inferiornosti konstruisane su prema vrednostima većinske culture. One grupe koje ne pripadaju većini, mogu biti marginalizovane ili oklevetane jer ne prihvataju da budu asimilovane.\nNovi rasizam, reklo bi se, ima jasnu političku dimenziju.\nPrimeri novog rasizma mogu se videti u nastojanjima nekih američkih političara da se ozakoni upotreba samo engleskog kao zvaničnog jezika, kao i u napadima na devojke u Francuskoj koje žele da nose feredže u školama.\n[\tGeneralna , Poslednji komentarisani članci ] 07 Novembar, 2008 20:25\nAparthejd - legalno rasno raslojavanje\nDo pre 15-ak godina Južna Afrika bila je pod Aparthejdom- sistemom prinudne rasne segregacije.\nSvaki stanovnik Južne Afrike bio je klasifikovan u jednu od 4 kategorije:\nbela (potomci evropskih doseljenika), “obojena” (ljudi čije potomstvo potiče od više od jedne rase), azijska i crna.\nBela južnoafrička manjina, koju čini oko 13% stanovništva, vladala je većinskim “obojenim” stanovništvom. Deo stanovništva koji spada u azijsku i crnu grupu nije imao pravo glasa, niti predstavnike u organima centralne vlasti.\nSegregacija se sprovodila u svim segmentima društva, na javnim mestima kao što su javna kupatila , železnički vagoni, pa sve do stambenih kvartova i škola. Milioni crnaca bili su zbijeni u tzv. “zavičaje”, daleko od velikih gradova, radeći po rudnicima zlata i dijamanata kao strana radna snaga.\nAparthejd je sprovođen na nasilan i brutalan način iako je bio utemeljen na zakonu. Nacionalna partija, koja je uvela Aparthejd kada je došla na vlast, 1948.godine, sprovodila je zakone i koristila organe prinude da suzbije svaki otpor režimu Aparthejda. Opozicione grupe stavljene su van zakona, a politički disidenti bili su zatvarani bez suđenja i često mučeni.\nMirne demonstracije često su se završavale nasiljem. Posle niza godina međunarodnih osuda, ekonomskih i kulturnih sankcija i narastajućeg unutrašnjeg otpora, režim Aparthejda počinje da slabi. Kada je F.V. de Klerk postao predsednik Južne Afrike, 1989.godine, nasledio je zemlju u dubokoj krizi, kojom se gotovo nije moglo vladati.\n[\tGeneralna , Najčitaniji članci , Poslednji komentarisani članci ] 06 Novembar, 2008 12:10\nRasa se može shvatiti kao skup društvenih veza koje omogućavaju da se odredi tačan položaj pojedinaca i grupa, njihovih različitih osobina i sposobnosti, na osnovu biološki utvrđenih svojstava.\nRazlike u rasi su nešto mnogo više od opisivanja razlika među ljudima – to su važni faktori u stvaranju obrazaca moći i nejednakosti u okviru društva.\nPoreklo reči rasa je najverovatnije od arapske reči ”ras” što znači glava, izvor, poreklo. Proces u kojem se razumevanja rase koriste da bi se klasifikovali pojedinci ili grupe ljudi naziva se rasizacija. Pojam rase od suštinske je važnosti za shvatanje rasizma.\nPoslednji komentarisani članci


Spriječeno krijumčarenje pet migranata iz Irana\n21/09/2018 | 13:07 ⇒ 13:07 | Izvor: SRNA\nPripadnici Granične policije BiH su u saradnji sa službenicima Policijske uprave Posušje spriječili krijumčarenje pet ilegalnih migranata bez identifikacionih dokumenata, koji su izjavili da dolaze iz Irana.\nKod sebe su posjedovali potvrde o iskazanoj namjeri podnošenja zahtjeva za azil u BiH, saopšteno je iz Granične policije BiH.\nMigranti su otkriveni juče prilikom kontrole "audija" na magistralnom putu Široki Brijeg-Posušje, kojim je upravljalo lice čiji su inicijali A.T.\nVozilo je privremeno oduzeto, a protiv lica A.T. će Tužilaštvu BiH biti dostavljen izvještaj zbog postojanja osnova sumnje da je počinilo krivično djelo krijumčarenje ljudi.\nSlužbenici Јedinice granične policije Aerodrom Sarajevo juče su na letu iz Beča uhapsili žensku osobu čiji su inicijali A.H, jer je utvrđeno je da je Opštinski sud u Sarajevu potražuje zbog nasilja u porodici.\nOna je predata službenicima Odjeljenja sudske policije u Kantonu Sarajevo.\nNa prelazu Kozarska Dubica pri izlasku iz BiH juče je uhapšen državljanin BiH i Slovenije čiji inicijali su M.B, jer je za njim Ministarstvo unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo raspisalo potragu zbog krivičnog djela utaja.\nSlužbenici Јedinice graničnog prelaza Gradiška predali su ovo lice pripadnicima MUP-a Kantona Sarajevo.


Nacionalna služba za zapošljavanje - Vesti - Dodela sertifikata polaznicima obuke za zavarivače u Nišu \nDodela sertifikata polaznicima obuke za zavarivače u Nišu\nNiš | Vest, datum objave: 17. октобар 2019.\nFilijala Niš Nacionalne službe za zapošljavanje organizuje svečanu dodelu sertifikata polaznicima obuke za zavarivače, u petak, 18. oktobra, sa početkom u 14.00 časova, Ulica Ratka Vukićevića 3 (sala 37).\nTržište rada od petka će biti bogatije za 14 zavarivača iz Niša, kojima će tog dana biti dodeljeni setifikati o uspešno završenoj obuci za jedno od najtraženijih zanimanja u Srbiji. Polaznici su bili nezaposleni bez kvalifikacija ili niskokvalifikovani, a po završetku obuke i polaganju ispita skoro polovina njih je stupila u radni odnos.\nNa obuku za zavarivače, koju je NSZ organizovala u saradnji sa Mokrogorskom školom menadžmenta, Akademijom „Oksford“ i Narodnim univerzitetom grada Niša, prijavio se 21 polaznik. Tromesečna obuka trajala je od juna do septembra i podrazumevala je 360 časova, od kojih je 120 časova teorijske i 240 časova praktične nastave. Od 21 polaznika 20 je izašlo na završni ispit, a položilo ga je četrnaestoro, dok je jedan polaznik odustao u toku obuke.


Rekordan broj radnika koji su iz BiH otišli u Sloveniju – Radio Feral\nRekordan broj radnika koji su iz BiH otišli u Sloveniju\n07/12/2018 Mirsad Zulic\t0 Comments\nPoslodavci u Bosni i Hercegovini u proteklim su se mjesecima požalili kako u pojedinim sektorima ne mogu pronaći kvalifikovanu radnu snagu, a jedan od osnovnih razloga je odlazak radnika u zemlje EU.\nSlovenija je među zemljama u koje radnici najviše odlaze. Tako je prema zvaničnim statističkim podacima od septembra 2017. do septembra ove godine broj radnika koji su iz BiH otišli za Sloveniju porastao za 21,4 posto.\nSkoro polovina svih inostranih radnika koji se zaposle u Sloveniji dolaze iz BiH, i to 41.832 od ukupno 86.014 radnika u datom periodu.\nInače, radnici iz zemalja bivše Jugoslavije čine okosnicu radne snage u Sloveniji. Iz Srbije dolazi 10.451, a iz Hrvatske 7.316 radnika. Porastao je i broj radnika koji dolaze sa Kosova i to 27 posto (6.930 radnika), kao i iz Makedonije 15,8 posto (5.914 radnika).\nSlovenija i BiH imaju potpisan sporazum po kojem je građanima BiH koji rade u Sloveniji osigurana pravna i socijalna sigurnost.\nNo, u proteklim danima pojavili su se izvještaji koji pokazuju da se prava bh. radnika itekako krše u ovoj zemlji EU.\nPojedini radnici uputili su pritužbe sindikatima navodeći da određeni poslodavci otimaju stotine eura zarade, ne dozvoljavaju odlazak doktoru, uskraćuju godišnji odmor, drže radnike gotovo u ropskom položaju te da se dešava da šefovi čak i fizički nasrću na radnike nanoseći im povrede.\nIntervenirala je i Agencija za rad i zapošljavanje BiH koja je pojedinim kompanijama zabranila zapošljavanje radnika iz BiH u sljedeće dvije godine.\nAgencija trenutno kreira informaciju koja će obuhvatiti sve firme koje krše prava radnika iz Bosne i Hercegovine.\n← Proglašenje nogometaša godine općine Kalesija sutra u Kalesiji Gornjoj\nOpćina Kalesija finansirala uređenje dijela šehidskog mezarja u Hemlijašima →\nZa 5. septembar najavljene demonstracije ispred Parlamenta BiH\n02/09/2014 Mirza Musanovic 0\n23/06/2018 Mirza Musanovic 0\nNovalić kandidat SDA za mandatara Vlade FBiH


► SzS: Vlada da eventualnu zabranu kretanja uvede bez optužbi na račun građana\n"Ukoliko je stručna procena da treba uvesti veći stepen zabrane kretanja, na vlasti je da takvu odluku donese bez optužbi na račun sopstvenih građana. Videli smo da u normalnim zemljama to može da se reši na civilizovan način. Struku pozivamo da se znanjem i rodoljubljem odupre daljem maltretiranju i uznemiravanju naroda", navodi se u današnjem saopštenju SzS.\nSzS je dodao da čak i ako je vlast u panici, ona mora delovati smireno i organizovano jer su hiljade života u pitanju.\n"Sve greške, od poziva na šoping, do neadekvatne zaštite u zdravstvenim ustanovama ne mogu se zamagliti histeričnom presijom na narod. Nikome od nas nije potrebno da i po pet vrhunskih stručnjaka svakodnevno gubi vreme u pokušaju da zamaskiraju ili opravdaju greške vlasti. Dovoljan je jedan profesionalac koji će na miran i staložen način preneti tačne podatke i uputstva i odgovoriti na pitanja medija", navodi se.\nTaj opozicioni savez dodaje da lekari, svakako, shvataju da širenje panike ne ide u prilog racionalnom ponašanju građana.\n"Vlasti još jednom upozoravamo da vanredno stanje upotrebljava u zaštitu građana od virusa a ne u borbi protiv njih, zastrašivanjem, pretnjama i stvaranjem panike", saopšteno je.\nzabrana kupanja /


Odbila posao u Microsoftu i vratila se u BiH - Portal 072info\n23. Januara 2019. Vrijeme objave: 9:00 sati\nŽena u IT sektoru, asistentica, profesorica i doktorica računarskih nauka na Internacionalnom univerzitetu u Sarajevu – sve to je Džejla Međedović.\nStudirala je u Sarajevu na Univerzitetu “Sarajevska škola nauke i tehnologije”, gdje joj se probudio interes za studijskim programom u Sjedinjenim Američkim Državama.\n– Predavalo mi je nekoliko profesora iz Amerike i svidio mi se njihov način predavanja i odnosa prema studentu. To me motivisalo da idem u Ameriku na doktorat, priča Džejla.\nNa Stony Brooke Univerzitetu u New Yorku je doktorirala na temu Algoritmi za velike količine podataka, a tokom doktorata radila je u Microsoftovom timu za Cloud i aplikacije, za koji ima samo riječi hvale. Otkrila je i šta je to što ovu firmu izdvaja u odnosu na druge…\n– Shvatili su da je jako bitno zadržati ljude, i koliko znači imati inžinjera koji je tu već 20 godina, objašnjava Međedović.\n– Na Univerzitetu je bilo mnogo studenata iz različitih zemalja svijeta. Kolega Japanac i ja smo jedini koji smo se vratili u svoje domovine. Naravno da sam se dvoumila oko toga da li da ostati ili se vratiti, ali na povratak sam se odlučila iz privatnog i profesionalnog razloga. Željela sam da radim kao profesorica, pa mi je ideja da se obrazujem vani i učim ono što ovdje nisam mogla, pa se vratim i to znanje prenesem drugima, bila idealna, ističe Džejla.


Početna stranica » Vijesti iz zračne luke » Swoop je započeo službu u Londonu, Ontario, Kanada\nIinauguralni let polijeće Edmonton Međunarodna zračna luka (YEG) na 7: 00 am po lokalnom vremenu, a dočekat će ga pozdrav vodenim topovima po dolasku u London Međunarodna zračna luka (YXU) na 12: 25 pm lokalno vrijeme. Putnici u obje zračne luke bit će pozvani da sudjeluju u proslavi vrata koja uključuje osvježenje, slatke poslastice i darove.\nOvo je prva od tri nove rute koja je lansirana u London, s uslugom Abbotsford, pr (YXX) i Halifax, NS (YHZ) počevši od Neka 24, 2019.\n“Početak našeg ljetnog rasporeda i početak vrlo prometne nastupne sezone započinju današnjim letom između London, ON i Edmonton, AB," rekao je Steven Greenway, Predsjednik Swoopa. "Tijekom sljedeća dva mjeseca slavit ćemo lansiranje sedam novih ruta i dalje uspostaviti svoje mjesto kao najbolji izbor za putnike u kanadskom ultra niskom trošku."\n"Današnji nastupni let označava početak uzbudljivog širenja naše kanadske mreže sa Swoop-om", rekao je Michael Seabrook, Izvršni direktor i predsjednik London Internacionalna zračna luka. „Sada smo drugi fokus grada u Ontario za Swoop uslugu i među prvim zračnim lukama u Kanada putnicima ponuditi istinske ultra niske cijene leta. Očekujemo da će ovi novi letovi biti popularni među putnicima, što će dovesti do potencijala za još odredišta iz Swoopa u budućnosti. "\n“Jako smo zadovoljni što imamo ovu vezu Jugozapadni Ontario s novom svakodnevnom, non-stop uslugom za London," rekao je Tom Ruth, Predsjednik i izvršni direktor tvrtke Edmonton Internacionalna zračna luka. “Odredišta poput London stvoriti izvrsne mogućnosti putovanja za Edmontoniance koji putuju u Ontario, istovremeno podržavajući rast turizma i poslovanja u našoj regiji. "


Slana soba, Foto: RINA\nReceptura se za ovaj suhomesnati delikatas prenosi decenijama sa koleno na koleno\nObjavljeno: 01.12.2021. 09:34h\nI dok je sneg putarima i vozačima doneo probleme, zimska idila već je u pojedinima planinskim selima. Na obroncima Murtenice, u selu Draglica, vredni domaćini spremni su za zimsku sezonu, a dim se vijori ne samo iz kuća već i iz vrelih sušara. Prepoznatljiva po mirisu dima, nepravilnog oblika i odlične slanoće pršuta je svojvrsni delikates. Bez nje se ne može zamisliti nijedan obrok, pa su „slane sobe na srpski način“ kako još nazivaju sušare, neizostavan deo svakog domaćinstva.\n„Dobro meso i bukova drva su jedina dva faktora od kojih zavisi kvalitet sušenog mesa na tradicionalan način. Ljudi po gradu idu u slane sobe da se relaksiraju, ali i mi imamo naše u selu. Vraćaju nam osmeh na lice svaki put kad iz njih izađemo sa velikom leđanicom“, rekao je za RINU domaćin Veliša Petrović iz Draglice.\n„Najvažnije da se meso pravilno usoli i ostavi da odstoji oko nedelju dana. Suvo bukovo drvo i novembarski mraz koji svakog jutra okuje selo ispod Murtenice jedna su od tajni kvalitetnog suvog mesa. Za nastajanje najbolje pršute i slanine, zavisi od vremenskih uslova u proseku od petnaest do mesec dana“, kaže Veliša.\nVeruje se da je selo Draglica ime dobilo po dragim licima koja u njemu žive. Moguće je da upravo čist vazduh i zdrava hrana kod njih „ubijaju“ sve negativne uticaje i zato im je na licima najčešće osmeh, pa je selo i imalo razloga po čemu da dobije ime. Nalazi se u živopisnim predelima između Tornika i Murtenice.\n„Ovo je selo u kom svi ljudi između sebe govore, nema svađa, slažemo se i živimo bez trzavica, pa je legenda da je ime dobilo po dragim licima verovatno tačna. Nekada je bilo mnogo više ljudi i selo je bilo mnogo življe, ali sada mi koji smo ostali trudimo se da sačuvamo ognjišta naših predaka i da ih ne obrukama. Svakog putnika namernika ili bilo koga ko je slučajno prošao kroz Draglicu dočekujemo kao rod najrođeniji“, priča Nedeljko Grujičić.\nPRVI SNEG NAPRAVIO POMETNJU U SARAJEVU: Veliki problemi na putevima (VIDEO)\nSRBIJA POD SNEŽNIM POKRIVAČEM! Zabelelo se na Zlatiboru, a Sjenica je trenutno TOPLIJA od Kopaonika (VIDEO)\nMurtenicaSnegSlana sobaSeloDraglicaSuvo meso


Herbalife mora da plati 123 miliona dolara kazne za davanje mita – The PRESTIGE\nHerbalife je kriv za podmićivanje kineskih medija i državnih službenika u svrhu promovisanja prodaje u Kini.\nNakon tri godine, kompanija je postigla sporazum s tužilaštvom o priznavanju kršenja zakona, koji sprečava nekoliko oblika podmićivanja u saradnji s inostranstvom (Zakon o korupcijskoj praksi u inostranstvu).\nAmeričke vlasti tvrde da je Herbalife planirao i podmćivao kineske funkcionere između 2007. i 2016. Podmićivali su ih novcem, raznim oblicima zabave, obrocima i putovanjima. Glavni ciljevi podmićivanja bili su dobijanje prodajnih dozvola, smanjenje vladine kontrole nad kompanijom i suzbijanje negativnih vijesti iz državnih medija.\nKina čini 19 posto prihoda Herbalifa, a koji je 2016. generisao 4,49 milijardi dolara prodaje. Ovo je porast od 7% od 2006. godine, razdoblja kada su državni službenici podmićivani u kompanji.\nIzvor: WSJ, Forbes


SAT problem - Wikipedia\nU matematici i informatici, SAT problem ili problem zadovoljivosti se sastoji u utvrđivanju da li se promenljivima nekog bulovskog izraza mogu dodeliti vrednosti tako da cela formula ima vrednost TAČNO, ili formula ima vrednost NETAČNO za sve moguće kombinacije vrednosti promenljivih. U drugom slučaju se kaže da je funkcija nezadovoljiva; a u suprotnom je zadovoljiva. Promenljive su bulovske (imaju vrednosti 0 ili 1), što znači da je problem binarne prirode.\n1 Osnovne definicije, terminologija i primene\n2 Kompleksnost i verzije\nOsnovne definicije, terminologija i primeneUredi\nU teoriji kompleksnosti, SAT problem je problem odlučivanja, koji se sastoji iz bulovskih izraza zapisanih samo pomoću operatora I, ILI, NE, promenljivih, i zagrada.\nPitanje je: ako je dat izraz, da li postoji neka dodela vrednosti TAČNO i NETAČNO promenljivima, takva da ceo izraz ima vrednost TAČNO? Ako je tako, kaže se da je formula zadovoljiva. SAT problem pripada klasi NP-kompletnih problema. Ovaj problem je od kučne važnosti za razne oblasti računarstva, uključujući teorijsko računarstvo, algoritmiku, veštačku inteligenciju i dizajn hardvera.\nProblem se može značajno pojednostaviti, a da ostane NP-kompletan. Uz primenu De Morganovih zakona, možemo da pretpostavimo da se operatori negacije primenjuju isključivo direktno na promenljive, ne na izraze; promenljivu ili njenu negaciju nazivamo literalom. Na primer, i x1 i ~(x2) (gde je ~ simbol za negaciju) su literali - prvi je pozitivan literal, a drugi je negativan. Ako grupišemo literale operatorom ILI, dobijamo klauze, poput (x1 ili ~(x2)). Konačno, neka se izraz sastoji od konjunkcija (I) klauza - ovo je konjuktivna normalna forma (KNF). Određivanje da li je izraz ovog oblika NP-kompletan, čak i ako svaka klauza ima najviše tri literala. Ovakav poslednji problem se naziva 3-SAT.\nSa druge strane, ako svaku klauzu ograničimo na najviše dva literala, rezultujući problem, 2-SAT, je NL-kompletan. Takođe, ako svaka klauza mora da bude Hornova klauza, sa najviše jednim pozitivnim literalom, rezultujući problem, Hornova zadovoljivost, je P-kompletan.\nKukova teorema dokazuje da je SAT problem NP-kompletan. Štaviše, ovo je bio prvi problem za koji je dokazano da je NP-kompletan. Međutim, osim ovog teorijskog značaja, tokom protekle decenije su razvijeni efikasni algoritmi za SAT problem, koji su doprineli velikom napretku u našoj sposobnosti da automatski rešavamo probleme koji imaju desetine hiljada promenljivih i milione uslova.\nKompleksnost i verzijeUredi\nSAT je bio prvi problem za koji je otkriveno da je NP-kompletan, što je 1971. dokazao Stiven Kuk (vidi Kukovu teoremu za dokaz). Do tada čak nije ni postojao koncept NP-kompletnog problema. Problem ostaje NP-kompletan čak i kad su svi izrazi zapisani u konjuktivnoj normalnoj formi sa tri literala po klauzi (3-KNF), što daje 3-SAT problem. Ovakav izraz je oblika:\n(x11 ILI x12 ILI x13) I\n(x21 ILI x22 ILI x23) I\n(x31 ILI x32 ILI x33) I ...\ngde je svako x promenljiva ili negacija promenljive, i svaka promenljiva može da se pojavljuje više puta u izrazu.\nKorisno svojstvo Kukovog svođenja jeste da održava broj prihvatajućih odgovora. Na primer, ako graf ima 17 validnih 3-bojenja, SAT formula dobijena svođenjem će imati 17 zadovoljavajućih dodela.\nGlavni članak: 2-SAT problem\nSAT problem je lakši ako se ograničimo na formule u disjunktivnoj normalnoj formi, to jest, formule koje se sastoje od disjunkcije (ILI) terma, gde je svaki term konjunkcija (ILI) literala. Takva formula je zadovoljiva ako i samo ako je bar jedan njen term zadovoljiv, a term je zadovoljiv ako i samo ako ne sadrži i x i NE x za neku promenljivu x. Ovo se može proveriti u polinomijalnom vremenu.\nSAT je takođe lakši ako je broj literala po klauzi ograničen na 2, u kom slučaju se zove 2-SAT. I ovaj problem se može rešiti u polinomijalnom vremenu, i kompletan je za klasu NL. Slično, ako ograničimo broj literala po klauzi na 2, i zamenimo operatore I operacijama ekskluzivne disjunkcije, dobijamo ekskluzivno ili 2-SAT problem, koji je kompletan za SL = L.\nJedna od najvažnijih verzija SAT problema je HORNSAT, gde je izraz konjunkcija Hornovih klauza. Ovaj problem je rešiv u polinomijalnom vremenu pomoću algoritma Hornova zadovoljivost. HORNSAT je P-kompletan problem. Može se posmatrati kao P verzija SAT problema.\nAko klase kompleksnosti P i NP nisu jednake, nijedna od ovih verzija nije NP-kompletna, za razliku od SAT problema. Pretpostavka da P i NP nisu jednake još uvek nije dokazana.\n3-zadovoljivost je specijalni slučaj k-zadovoljivosti (k-SAT) ili prosto SAT, gde svaka klauza sadrži tačno k = 3 literala. Ovo je jedan od Karpovih 21 NP-kompletnih problema.\nSledi jedan primer, simbol ~ označava negaciju:\nE = (x1 ili ~x2 ili ~x3) i (x1 ili x2 ili x4)\nE ima dve klauze (odvojene zagradama), četiri literala (x1, x2, x3, x4), i k=3 (tri literala po klauzi).\nDa bismo rešili ovakav 3-SAT problem, moramo da utvridmo da li postoji istinitosna vrednost (TAČNO ili NETAČNO) koju možemo da dodelimo svakom od literala (x1 do x4) tako da ceo izraz ima vrednost TAČNO. U gornjem primeru postoji takva dodela (x1 = TAČNO, x2 = TAČNO, x3=TAČNO, x4=TAČNO), pa je ova formula zadovoljiva. Ovo je samo jedna od mnogo mogućih dodela, jer u ovom slučaju bi svaka kombinacija gde je x1 = TAČNO ispravna. U slučaju da ne postoji odgovarajuća dodela, formula je nezadovoljiva.\nKako se k-SAT (opšti slučaj) može svesti na 3-SAT, a za 3-SAT se može dokazati da je NP-kompletan, on se može koristiti da se za druge probleme dokaže da su NP-kompletni. Ovo se radi tako što se pokaže na koji način se rešenje nekog problema može iskoristiti da se reši 3-SAT. Primer problema gde se koristi ovaj metod je problem klike. Često je lakše vršiti svođenja sa 3-SAT problema nego sa SAT problema na probleme za koje se ispituje NP-kompletnost.\nPostoji verzija 3-SAT problema gde se zahteva da je tačno jedna promenljiva u svakoj klauzi tačna, umesto barem jedna. I ova verzija problema je NP-kompletna.\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=SAT_problem&oldid=5057505"


Cigarete na crnom tržištu sve skuplje, a sve ih teže pronaći – Jabuka.tv\nDa je ilegalnih cigareta sve manje, potvrdili su i brojni građani, koji tvrde da na tržištu nema ilegalnih cigareta, koje su do prije samo nekoliko mjeseci najnormalnije kupovali uglavnom na tržnicama i kod uličnih prodavaca.\nTakođe, naglašavaju da se i danas ponegdje mogu naći cigarete i duhan bez trošarinskih markica, ali da je njihova cijena daleko veća i približno ista kao i legalnih cigareta s trošarinskom markicom, pišu Nezavisne novine.\nCigarete koje sam pušio i kupovao na tržnici bile su prvo tri KM, onda su poskupjele na 3,4 KM pa 3,6 KM i na kraju ih uopće više nema. Sad imaju druge neke bez trošarinskih markica, ali koštaju 3,7 KM i četiri KM, i to ako ih ima. Sedam dana ih nema pa onda dva dana ima i tako je u posljednjih skoro dva mjeseca, ispričao je jedan građanin Banjaluke.\nTo su samo podaci iz UNO; a na to treba dodati još i ostvarene rezultate Granične policije BiH, kao i svih nadležnih MUP-ova u cijeloj BiH. Pojačane aktivnosti službenika UNO i broj izvedenih akcija svakako su doprinijeli smanjenju prodaje duhana i cigareta na crnom tržištu u BiH, rekli su u Upravi za neizravno oporezivanje BiH.\nDa su zapljene ilegalnih cigareta rekordne, pokazuju i njihovi podaci, pa je tako u prvih sedam mjeseci ove godine vrijednost zaplijenjene robe bila 4,4 milijuna KM, a tijekom cijele 2020. godine zaplijenjeno je i oduzeto duhana i cigareta bez trošarinske markice u vrijednosti od 2,4 milijuna KM. Godinu ranije, odnosno 2019. godine, službenici UNO zaplijenili su 1,2 milijuna KM ilegalnih cigareta i duhana, dok su 2018. godine te zapljene iznosile 1,7 milijuna KM.\nJedan od razloga za uspjeh jesu i sve češće akcije naših institucija, ali i također akcije koje se provode u susjednoj Crnoj Gori. U konačnici zbog problema u lancima distribucije ilegalnih proizvoda, a uz istu ili sličnu potražnju, imamo situaciju da dolazi do poskupljenja ilegalnih proizvoda, tako da je sada razlika u cijeni smanjena između ilegalnih i legalnih. Ipak to još ne znači da imamo povećanje u naplati javnih prihoda u odnosu na prethodne godine, rekao je Faruk Hadžić, ekonomski analitičar.\nOn ističe da je sada pravi trenutak da se uz smanjenje trošarinaa na duhan i duhanske proizvode te uz jači inspekcijski nadzor vrati ilegalno tržište u legalne tijekove, a što će se višestruko pozitivno odraziti na prihode po osnovi trošarina i PDV-a, pišu Nezavisne.\nInače, u odnosu na životni standard, Bosna i Hercegovina ima najviše trošarine na duhan i duhanske prerađevine u Europi, zbog čega su u jednom trenutku ova tržišta, legalno i ilegalno, bila praktično izjednačena.\n(www.jabuka.tv/Foto: Dubravka Petrić/Pixsell)\nBosna i Hercegovina Cigarete crno trziste trošarinske markice Uprava za neizravno oporezivanje\nKad se male ruke slože: Najmlađi mještani MZ Čerin u Čitluku dobili dječje igralište\nMostar: Muškarca pretukla grupa mladića na parkingu noćnog kluba\n30. kolovoza 2021. u 20:04\nlaz brate sadar se bas dotraje duhan iz posavine sjece se nom stop\n30. kolovoza 2021. u 20:59\nCijene ne mogu biti skupe, mogu biti visoke ili niske. Cigarete mogu biti skupe ili jeftine. Hvala.\n31. kolovoza 2021. u 0:48\nGospodin objasnio !svaka cast\n30. kolovoza 2021. u 21:12\n31. kolovoza 2021. u 0:15\nKod nas ima sve vise sverca ,kako policija ne reagira ,znaju davat glupe kazne ako se prekorači malo brzina , a ne znaju loviti puno teze prekršaje i kriminalce poput ovi s cigaretama i drogom ,i ova NASA policija je zalosna,primaju placu ,igraju igrice ,nista drugo ne rade ,zalosno ,sad se korona malo smirila ,nadam se da ce tako ostat i s ovim cijepivom i to ,cudno vrijeme doslo ,kriza se u zraku osjeca,krivci lopine iz HDZ a njih nitko ne dira imaju para potplate i tjt ,da se ja pitam svi bi meni oni lezali po zatvoru u Zenici i Mostaru ali kakva nam je drzava dobro nema vise ubojstava i tih prekrsaja\n1. rujna 2021. u 16:19\nNitko ti ne brani da se zaposliš u policiji i kako kažeš igraš igrice i primaš plaću … bijedni ste vi ljudi koji samo sjedite i osuđujete.. probaj živit mjesec dana od plaće koju primi jedan policajac u ŽZH.


09.11.2017. / 15:50\nSARAJEVO, Na današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je ukupan promet od 57.762,25 KM. U sklopu 17 transakcija ukupno je prometovano 4.119 vrijednosnih papira.\nVrijednost BIFX-a je porasla za 10,20 indeksnih poena na 863,62 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 1,2 posto.\nVrijednost indeksa SASX-10 pala je za 0,16 indeksnih poena na 623,45 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,03 posto.\nVrijednost indeksa SASX-30 je pala za 0,30 indeksnih poena na 997,96 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,03 posto.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI pala je za 6,74 indeksnih poena na 9.873,29 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,07 posto.\nVrijednost indeksa SASX-FN je pala za 3,08 indeksnih poena na 10.361,35 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,03 posto.\nNa kotaciji privrednih društava trgovalo se dionicama emitenta Bosnalijek d.d. Sarajevo u iznosu od 20.580,37 KM. Kroz šest transakcija prometovano je 1.725 dionica.\nNa kotaciji IF-ova trgovalo se u ukupnom iznosu od 4.001,58 KM, a u sklopu pet transakcija prometovano je sa 1.563 dionice.\nNa Slobodnom tržištu – ST1 ostvaren je ukupan promet u iznosu od 33.180,30 KM. U okviru šest transakcija trgovano je sa 831 dionicom. Najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta FDS d.d. Sarajevo u iznosu od 19.692,30 KM.\nNajveći porast vrijednosti, od deset posto danas su zabilježile dionice emitenta ZIF Prof Plus d.d. Sarajevo i dostigle cijenu od 2,86 KM, dok su najveći dnevni pad vrijednosti registrirale dionice ZIF-a Prevent Invest d.d. Sarajevo od 2,94% sa cijenom od 3,30 KM. Fena


prijava – Gamepub\nIgrate CS:GO i želite da prikažete vaše veštine na najvišem nivou? SESE vas poziva da se prijavite za kvalifikacioni turnir za ovogodišnji IeSF Svetski šampionat na Baliju, koji nosi nagradni fond od 500.000 dolara! Prijavite se OVDE! Sa zadovoljstvom vam predstavljamo druge nacionalne CS:GO kvalifikacije za veliki Svetski esports šampionat u organizacija IeSF-a, koji će


Ova skrivena “duša” Beograda ima veliki turistički potencijal – online news Srbija\nHome > Turizam > Ova skrivena “duša” Beograda ima veliki turistički potencijal\n- 19. 09 2019 19. 09 2019 016\nNalazi se u gotovo samom centru Begrada i pećine koje se ispod ovog parka u centru grada nalaze imaju veliki turistički potencijal.\nTo su danas prilikom obilaska pećina ispod parka Tašmajdan ocenili gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić i autori knjige “Beograd ispod Beograda” Zoran Nikolić i Vidoje Golubović.\nNikolić i Golubović su gradonačelniku skrenuli pažnju da su pećine Tašmajdana jedno od najobičnijih beogradskih mesta.\n“Kako smo svi navikli da se vaskolika beogradska istorija odmotava oko Beogradske tvrđave, jer je uvek tu bilo utvrđenje još od Rimljana pa na ovamo, tako je Tašmajdan neka vrsta beogradske skrivene duše”, rekao je Nikolić.\nU Prirodnjačkom muzeju se čuvaju fosili pronađeni na Tašmajdanu koji datiraju iz vremena kada su u stenu na tom prostoru udarali poslednji talasi Panonskog mora.\n“Potom Rimljani prave Singidunum kopajući ponajviše stenu sa današnjeg Tašmajdana, zatim Karađorđe tu skriva svoj štab, a Turci mu u Prvom srpskom ustanku nadevaju ime Tašmajdan (taš-kamen, majdan-rudnik). Odatle se vadi šalitra, u Prvom svetskom ratu se naši stari skrivaju od bombardovanja i na kraju Nemci tokom okupacije tu prave svoje sklonište, za to vreme najsavremenije moguće”, ispričao je Nikolić.\nRadojičić je istakao da “podzemni grad ispod Tašmajdana”, u kome se prelama istorija Beograda, ima ogroman turistički potencijal i dodao da će nastaviti projekat koji je započeo njegov prethodnik kako bi to mesto oživelo i bilo deo turističke ponude srpske prestonice.\n“Imamo idejno rešenje, ali nas čeka još mnogo posla. Na prvom mestu su bezbednost i instalacije, a značajan deo projekta jeste i građevinsko-arhitektonski deo ispred pećina. Sve zajedno mora da prođe kroz jasnu studiju izvodljivosti i finansijsku konstrukciju. Čeka nas veliki posao. To nije lak zadatak, ali daćemo sve od sebe da ovaj prostor zaživi kao mesto koje će Beograđani i turisti moći da posećuju i da mu se dive”, istakao je gradonačelnik nakon obilaska.\nOn je primetio da ljudi koji dolaze u Beograd uviđaju potencijal grada i smatraju da je on neiskorišćen.\n“Ambasadori stalno naglašavaju da im je Beograd toliko zanimljiv da tokom svog četvorogodišnjeg mandata uspeju da razotkriju samo delić sveg što on ima i svi ostaju vezani za Beograd zato što je bogat istorijom i kulturom”, naglasio je Radojičić.\nNikolić je rekao da je veliko interešovanje građana i turista za pećine ispod Tašmajdana i da je knjiga “Beograd ispod Beograda” od 2002. godine skrenula pažnju na taj prostor.\n“Do sada smo dovodili trojicu gradonačelnika, direktora Svetske turističke organizacije Taleba Rifaja, a bila mi je izuzetna čast da vodim ambasadora Japana koji nam je poklonio one žute autobuse i svi su pokazali veliko interesovanje za ovaj prostor”, rekao je Nikolić.\nOn je naglasio da je Tašmajdan “kompletna istorijska vertikala Beograda na skriven, a opet upečatljiv način”.\n“Od poslednjeg talasa Panonskog mosta, stene koja je stara 13,5 miliona godina preko Rimljana, Turaka, žrtava koje su ovde bile spaljene tokom svih onih ratova – sve što je bilo dobro i loše se nekako potpisalo u steni pored Tašmajdana i ovaj prostor definitivno ne bismo smeli da zaboravimo”, istakao je Nikolić, ukazavši na značaj osvetljavanja Beograda, njegove istorije, tradicije.\nZdravko Čolić 29. novembra u Areni – Vesti – Život\nOvo je prvi čovek koji je obleteo svet žirokopterom FOTO/VIDEO\nKikinda dobila sovu po novom kalupu | Srbija\n10. 07 2019 10. 07 2019 028\n27. 08 2019 27. 08 2019 017\n“Ljudi i roboti će u budućnosti raditi zajedno”


„Odupri se 97.000“: Internacionalizacija ili kraj protesta - 12.04.2019, Sputnik Srbija\n„Odupri se 97.000“: Internacionalizacija ili kraj protesta\nVijest da predstojeće subote neće biti protestnog skupa u Podgorici, nakon što su organizatori iz pokreta „Odupri se 97.000“ razgovarali sa predstavnikom... 12.04.2019, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, vesti, komentari i analitika, svet, crna gora, milo đukanović, duško knežević, evropska unija (eu), region\n17:35 12.04.2019 (Osveženo: 03:52 26.08.2021)\n© Nebojša PopovićJedan od najupečatljivijih transparenata na protestu u Podgorici\nVijest da predstojeće subote neće biti protestnog skupa u Podgorici, nakon što su organizatori iz pokreta „Odupri se 97.000“ razgovarali sa predstavnikom Evropske unije, nameće dilemu da li je bunt posustao ili je na pomolu internacionalizacija protesta.\nIz pokreta „Odupri se 97.000“ su, nakon sastanka sa šefom delegacije EU u Crnoj Gori Aivom Oravom, saopštili da će insistirati da razgovaraju sa evropskim komesarom za proširenje Johanesom Hanom, te da su optimisti u pogledu brzog poziva u Brisel. Prema oceni nekih analitičara, težnja za brzi odlazak u Brisel predstavlja jasnu želju predstavnika Pokreta da internacionalizuju svoje zahtjeve, kako bi njihova pozicija bila ojačana u eventualnim pregovorima sa vlastima u Podgorici. Međutim, dobar dio simpatizera i pristalica opozicije nije zadovoljan organizacijom protesta.\nPosle sastanka sa delegacijom EU crnogorska opozicija odlučila: Bez protesta u subotu\n10 April 2019, 11:57\nOni smatraju da protesti nisu kvalitetno vođeni i da je na njima, pored početno ogromne želje za promjenama, sve manje ljudi. Nije tajna takođe ni da iz „Odupri se“ nisu u najboljim odnosima sa insajderom Duškom Kneževiće, koji je aferom „Koverta“ inicirao čitav proces, te da u opozicionim strukturama postoji određeno međusobno nepovjerenje.\nSa druge strane, Pokret je uspio da okupi svih 39 opozicionih poslanika i sa njima usaglasi „Sporazum o budućnosti“ u kom se, između ostalog, traže ostavke predsjednika i premijera Crne Gore, Mila Đukanovića i Duška Markovića, kao i formiranje tehničke vlade koja bi trebalo da pripremi, kako je navedeno, prve fer i slobodne izbore.\nElem, čini se da trenutno niko ne zna kakav će biti konačni ishod procesa koji se proteklih mjeseci odvija u Crnoj Gori i da li ovonedjeljni prekid masovnog izlaska na ulicu ujedno znači i to da su protesti praktično na izdisaju.\nAnalitičar Sergej Sekulović smatra da činjenica da ove subote neće biti protesta sama po sebi i nije toliko značajna, jer se, kako kaže, „naredne ili neke od narednih subota protesti ponovo mogu desiti, bez obzira što su oni jedne nedjelje brojniji, a druge manje posjećeni“. To, dodaje on, ne mijenja suštinu — da postoji određeni dio crnogorskog društva koji iskazuje bunt prema postojećem stanju.\n„Ono što se u ovom trenutku definisalo, jeste da imamo sporazum između organizatora protesta i opozicionih političkih struktura oko nekih principa. U drugom koraku to se pokušava internacionalizovati, između ostalog, traži se podrška Brisela za ono što stoji u sporazumu. Ipak, nepoznanica je koliko je sâm sporazum podložan pregovaranju i to je nešto na šta se ne može dati odgovor, pri čemu lično mislim da će iz Brisela slijediti poruke koje su kontinuitet dosadašnjih poruka“, kaže Sekulović.\nProtest u Podgorici: Blokiraćemo sistem sve dok ne odu (foto)\n6 April 2019, 21:34\nU tom smislu, Sekulović za Sputnjik očekuje da će pozicija Brisela biti na više puta deklarisanoj liniji — da politički život mora da se odvija u institucijama sistema, ali i da su građanske demonstracije demokratski oblik političkog izražavanja stavova.\n„Međutim, zahtjev za tehničku vladu jeste nešto što je par ekselans politička tema, koja zahtijeva određeni nivo visoke koordinacije između unutrašnjih političkih aktera i nečega što je spoljni pritisak, kao osnovni preduslov da se opozicija vrati u radne grupe i učestvuje na sljedećim parlamentarnim izborima“, napominje naš sagovornik.\nIpak, ukoliko opozicija bude zasta bojkotovala naredne izbore, odnosno ukoliko se zahtjev za formiranje tehničke vlade iz Sporazuma o budućnosti ne ispoštuje, onda Crna Gora, prema mišljenju ovog analitičara, „zaista ulazi u jednu ozbiljnu političku krizu koja će usporiti proces evropskih integracija, bez obzira ko politički bude profitirao u jednom takvom stanju“.\n„Ono što se javlja kao dilema u čitavom procesu, jeste da li će pritisak Brisela na crnogorske institucije biti snažan, ali i koliko će organizatori protesta i opozicione stranke kao druga strana biti spremni da njihov sporazum bude podložan određenom nivou modifikacija, odnosno pregovaranja sa vlašću, kako bi se došlo do političkog kompromisa koji bi vratio sistem u normalu“, navodi Sekulović.\n6 April 2019, 17:08\nNaš sagovornik je ipak u jedno apsolutno siguran, a to je da bojkot opozicije na izborima sledeće godine, bez obzira ko u toj kalkulaciji bude izašao kao politički pobjednik, nikako ne bi išao u prilog crnogorskom društvu i građanima.\n„Ozbiljnost treba da pokažu i jedna i druga strana, da bismo napokon imali određeni izborni proces koji može da zadovolji bazične kriterijume slobodnih i fer izbora, na kojima bi bila konstituisana vlast koja će ovo društvo vući naprijed bez dubljih političkih trzavica“, primjećuje Sekulović.\nKako dodaje, trenutna politička konfuzija može da potraje i u ovom trenutku je potpuno neizvesno koji bi mogao da bude njen epilog.\n„Sigurno da postoje razne političke ideje, sigurno da postoji i umjerena i tvrda struja kako unutar vladajuće, tako i unutar opozicione strukture. Međutim, ako se želi politička stabilnost i dalji razvoj crnogorskog društva, onda svako mora da odustane od svojih maksimalističkih zahtjeva, kako bi se našla mjera zdravog političkog kompromisa“, zaključuje Sekulović.


Upoznajte Kairat, Zvezdinog rivala u drugom kolu - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Najave i prognoze Fudbal Upoznajte Kairat, Zvezdinog rivala u drugom kolu\nUpoznajte Kairat, Zvezdinog rivala u drugom kolu\nCrvena zvezda će u okviru drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona gostovati kazahstanskom šampionu – Kairatu, u meču koji će biti odigran u sredu 21. jula od 16 časova.\nKairat je svoj put ka Evropi započeo od prvog kola kvalifikacija za najelitnije takmičenje. Uspeli su da eliminišu izraelskog predstavnika Makabi Haifu ukupnim rezultatom 3:1. Prvi meč između ove dve ekipe završen je nerešenim rezultatom 1:1. Iako je Makabi bio bolji rival, a Kairat pretio iz kontranapada susret je završen remijem. Makabi je poveo posle sjajne akcije i pogotka Omera Adzilija u finišu prvog poluvremena, da bi gosti tada izjednačili u 76. minutu pogotkom Nuralija Alipa, posle udarca iz ugla. Revanš koji je igran u Kazahstanu je u potpunosti pripao domaćinu koji je rutinski slavio sa 2:0 golovima iskusnog tridesetsedmogodišnjeg Vagnera Lava i veznog fudbalera Aibola Abikena. Makabi je pokušavao da dođe do gola protivnika, ali se Kairat zaista taktički dobro branio i nije dozvolio rivalu da stvori nijednu veliku šansu.\nPremijer liga Kazahstana je startovala 13. marta 2021. godine i do sada je odigrano 19 rundi, što je svakako blaga prednost Kairata koji se nalazi u takmičarskoj formi. Iako je tim iz Almatija prošlu sezonu završio kao prva ekipa na tabeli, u ovoj godini tim koje sa trenerske pozicije predvodi Kiril Keker se trenutno nalazi na trećoj poziciji iza Tobola i Astane. Najbolji strelci kazahstanskog aktuelnog prvaka su “zvezda” tima Vagner Lav i mladi krilni napadač Artur Šušenačev sa deset pogodaka, a sledi ih iskusni ofanzivni vezni fudbaler Hose Kante sa osam golova. Kante, inače Španac gvinejskog porekla, je i najbolji asistent tima sa šest asistencija, a isto toliko ima definitivno najbolji igrač Kairata Vagner Lav, koji je ranije nastupao za Monako, CSKA Moskva, brazilski Korintijas, Flamengo i Bešiktaš.\nTandem na sredini terena čine poljski reprezentativac Jacek Goralski i crnogorski vezni fudbaler Nebojšta Kosović, a od igrača sa Balkanskog poluostrva bi trebalo istaći Radeta Dugalića i Dina Mikanovića. Dugalić je rođen u Prokuplju i visok je 193 santimetra, u karijeri je nastupao za Radnički iz Niša, a u crno-žute je stigao pre više od dve godine, dok je Mikanović nastupao za Hajduk iz Splita. Kada je reč o golmanima Keker najviše poverenja ima u Stasa Pokatilova koji je ove sezone branio na 23 meča.\nKairat je u tri navratao osvajao nacionalno prvenstvo, čak devet puta je bio pobednik kazahstanskog kupa, a jednom i osvajač domaćeg superkupa. Kairat je klub iz Almatija, inače najvećeg grada u Kazahstanu, a svoje utakmice kada je domaćin igra na Centralnom stadionu u Almatiju čiji je kapacitet oko 23.000 navijača, a s obzirom da je publika dozvoljena očekuje se gotovo pun stadion.\nSa Kairatom se Crvena zvezda već sastajala u svojoj bogatoj istoriji. U prvom dvomeču u sezoni 2002/2003 kada je trener bio čuveni Zoran Filipović, Zvezda je na obe utakmice bila bolji rival od kazahstanskog predstavnika koga je tada sa klupe predvodio naš nekadašnji as Zlatko Krmpotić. Na prvoj utakmici koja je odigrana u Almatiju naš tim je ostvario rutinsku pobedu golovima Dragana Mrđe i Ivana Bogdanovića. Na revanšu koji je odigran dve nedelje kasnije na našem najvećem stadionu crveno-beli su zabeležili još jednu ubedljivu pobedu savladavši Kairat sa 3:0, a golove su tada postizali Ivan Gvozdenović, Nemanja Vidić i Radovan Krivokapić. Drugi put u dvomeču sa ovim tiomom, snage smo odmerili 2015. godine. Na beogradskoj „Marakani“ Kairat je slavio sa 2:0, a naš tim je od drugog minuta utakmice imao igrača manje na terenu. U revanšu kazahstanski tim pobedio sa 2:1, a jedini gol za naš tim u ovom dvomeču postigao je Vukan Savićević sa bele tačke.\nDuel između Kairata i Zvezde je zakazan za sredu, 21. jul sa početkom utakmice od 16 časova po našem vremenu, dok je revanš na stadionu “Rajko Mitić” zakazan za nedelju dana, 28. jula, sa početkom od 20 časova i 30 minuta.\nPrethodni tekst3×3 reprezentacija Srbije ponovo odmerila snage sa Japanom\nSledeći tekstUspeh srpske atletike na Evropskom prvenstvu za juniore u Talinu


Jedro | Bar, Crna Gora - Investicije u modernizaciji održavanja vodovodne i kanalizacione mreže\nInvesticije u modernizaciji održavanja vodovodne i kanalizacione mreže\nU sklopu seta investicionih mjera i napora koje DOO Vodovod i kanalizacija Bar sprovodi ostvaren je značajan napredak u vidu dobijanja vrijedne donacije koja se sastoji u visoko softiciranoj opremi za održavanje vodovodne i kanalizacione mreže.\nZnačajno je istaći da smo dobili mikroinspekcijske kamere koje će unaprijediti rad naših službi omogućavajući visoko precizno snimanje cjevovoda i samim tim omogućiti našim timovima da reaguju još brže i efikasnije kada su sanacije u pitanju. Pored mikroinspekcijskih kamera dio dobijenih sredstava jesu i lokatori ventila i kablova kao i detektori metalnih i nemetalnih cijevi koji će biti izuzetno korisni na planu detektovanja nelegalnih priključaka na mreži.\nTakodje tokom ove nedjelje očekujemo i isporuku pumpnih agregata koji će biti montirani na pumpnim stanicama: Ilino, Kajnak i Haj Nehaj čime će se poboljšati vodosnabdijevanje potrošača u visočijim zonama Ilina i Sutomora.\nNarednih dana započeće se i sa sanacijom dijela dotrajalog cjevovoda u naselju Čanj II, čime će se poboljšati kvalitet vodosnabdijevanja potrošača na ovom području.\nInvesticioni zamah koji koji konstantno realizujemo sa sobom nosi učestale brojne intervencije na vodovodnoj i kanalizacionoj mreži, stručne ekipe i mehanizacija I danas sprovode planirane aktivnosti ali uprkos tome vodosnabdijevanje tokom turističke sezone koja donosi veliko povećanje u potrošnji vode je bilo, a i danas je, na zadovoljavajućem nivou, zahvaljujući velikim naporima i predanom radu naših radnika.\nIstakako bih da smo veoma ponosni što je vodosnabdijevanje tokom turističke sezone bilo na zadovoljavajućem nivou a da je pritom procenat naplate potraživanje preko 94 odsto kao i da su postignuti odlični rezultati u sklopu aktivnosti suzbijanja nelegalnih priključaka na vodovodnoj mreži. Ubijedjeni smo da će nam donirana oprema dati dodatni impuls i povećati efikasnost na planu borbe protiv nelegalnih korisnika koju doslijedno sprovodimo.\nIz svega navedenog, lako je donijeti zaključak da kada je riječ o DOO Vodovod I kanalizacija Bar se radi o jednom uspiješnom privrednom društvu koje svoju osnovnu djelatnost obavlja na više nego zadovoljavajući način, posjeduje značajne kadrovske i tehničke kapacitete i istovremeno ostvarujuci dobit u poslovanju redovno izmiruje svoje obaveze prema zaposlenima, državi i dobavljačima a da pritom nema kreditnih zaduženja-saopštio nam je izvršni direktor Mr Zoran Pajović .


taj Pet Apr 23, 2010 3:31 am\nSada je idealno vreme da započnete veće radove u bašti i obavite pripreme za novu cvetnu sezonu. Prvo što treba uraditi je da uklonite zimsku zaštitu sa biljaka. Ali, budite na oprezu i pratite noćne temperature.\nUkoliko niste popunili prazna mesta na travnjaku nastala tokom zime, sada je vreme da ih podsejete ili popunite busenjem koje dobro utabajte i zalijte. Već oformljen travnjak pođubrite mineralnim đubrivom za travu sa većim sadržajem azota. Đubrivo pospite pred kišu, a ukoliko je zemlja umereno vlažna iskoristite trenutak da obavite prozračivanje, odnosno vertikulaciju. Vertikulacijom travnjaka poboljšava se propusnost tla za vodu i hranljive materije. Prozračivanje se izvodi pomoću specijalnih grabulja ili mašinom za vertikulaciju.\nUkoliko to niste uradili u prethodnom mesecu, cvetne gredice i ostale površine očistite od otpalog lišća i grančica. Uklonite precvetale cvetove lala, narcisa i ostalog lukovičastog cveća. Listove ne uklanjajte nego sačekajte da se prirodno osuše, da bi lukovice sakupile dovoljno energije i cvetale sledeće prolećne sezone.\nOrežite žbunje i živu ogradu. U zavisnosti od vremena, orezivanje se obavlja sredinom ili krajem meseca. Žbunaste biljke koje su sada u cvetu (forzicija, japanska dunja...) orežite posle precvetavanja. Ukoliko je živa ograda ogoljena i sve ređa, drastično je orežite da biste joj vratili stari izgled. Vrh žive ograde skratite za 30 cm od željene visine, kao i jednu bočnu stranu. Kada se jedna orezana strana obnovi, onda orežite drugu. Posle orezivanja živu ogradu prihranite, zalijte i malčirajte.\nApril je optimalno vreme za sadnju zimzelenih i žbunastih biljaka, kao i letnjih lukovica. Pripremite zemlju za sadnju i napravite gredice za novo letnje cveće. A u rasadnicima ili garden-centrima možete kupiti sadnice perena, ljubičica, dan i noć i rasade jednogodišnjih cvetnica. Tek kupljene sadnice zasadite odmah po kupovini. Ukoliko niste u mogućnosti odmah da ih zasadite, neposredno pred sadnju biljke potopite u vodu.\nTakođe, april je mesec kada možete početi setvu na otvorenom prostoru. U dobro usitnjenoj zemlji napravite male jarke i u njih položite seme cveća i povrća koje prekrijte tankim slojem zemlje i pažljivo zalijte. Kraj aprila je pravo vreme za sadnju letnjih lukovica.\nNe zaboravite da prihranite jagodičasto voće, četinare, drveće, žbunove i penjačice. Možete koristiti veštačko đubrivo, kompost, guano ili nešto drugo, ali za koje god da se opredelite svakako ga ukopajte oko biljke i zalijte.\nUkoliko imate jezerce u bašti, proverite u kakvom je stanju. Postavite pumpe, filtere i sve ostalo što imate za jezero.\nUkrasne trave, koje su već godinama u bašti, možete razmnožiti deljenjem korena. Tako podeljene trave možete posaditi na nova mesta. I perene možete razmnožiti deljenjem.\nMagnolije i rododendron razmnožite pomoću položenica. Izaberite granu koja se može saviti do tla, a da ne pukne. Na mestima gde ćete je položiti razgrnite zemlju, uzmite dva komada deblje žice u obliku potkovice i pričvrstite granu za tle. Za dve godine na tom mestu razviće se nova, snažna biljka.\nKrajem aprila kupite rasad jednogodišnjih vrsta i pelargonija koji ćete zasaditi u žardinjere i viseće korpe. San svakog baštovana je da u vrtu ima rododendron ili azaleje. Ove biljke teško uspevaju i traže dosta nege. Ukoliko ste ih kupili posadite ih do kraja aprila, da bi imale vremena da se ukorene do leta. Zasadite ih na senovito mesto. Na dno sadne jame obavezno dodajte posebnu zemlju za rododendrone (kisele reakcije). Ukoliko je vreme toplije, redovno ih zalivajte i orošavajte vodom bez krečnjaka, rano ujutru. Rododendrone i azaleje prihranite osmokotnim đubrivom za rododendrone.\nkomedija ljubav moja kuca zitu lovac temu maska


Sportske.net - Srpski bokseri u Turskoj "jure" plasman na OI\nSrpski bokseri u Turskoj "jure" plasman na OI\nŠestorica reprezentativaca u pratnji trenera i stručnog štaba uputili su se u Tursku kako bi na predstojećem turniru koji se održava u Trabzonu pokušali da obezbede plasman na OI u Londonu.\nPripreme su protekle u najboljem redu, i pored teške finansijske situacije u državi BS Srbije je obezbedio reprezentativcima odlične uslove a sada je na njima da daju svoj maksimum što je jedina stvar koju će morati da učine u Turskoj.\n"Niko od vas ne traži da morate da osvojite dve, tri olimpijske vize, ali ste obavezni da date maksimum i da osvetlate obraz srpskog olimpijskog boksa" rekao je predsednik BS Srbije Velizar Đerić.\nU Tursku će putovati Miloš Baltić, Vanja Bačić, Branimir Stanković, Ljubomir Marjanović, Marko Nikolić i Milutin Stanković. Ovi momci pokušaće da obezbede put u London a težina tog zadatka različita je u zavisnosti od kategorije u kojoj se bore.\nKapitenu Marjanoviću biće potrebno prvo mesto u svojoj kategorji da bi se našao na OI. Sa druge strane Milutinu Stankoviću će biti potreban plasman u finale, a Baltić i Nikolić će olimpijsku vizu obezbediti ako osvoje neko od prva tri mesta u svojim kategorijama.\nUslovno rečeno, najlakši posao imaće Bačić i Branimir Stanković kojima će biti dovoljan plasman u polufinale da bi se na leto našli u Londonu.\nTurnir počinje sutra a trajaće do 22. aprila kada će se znati hoće li bokseri povećati broj putnika iz Srbije za London.


Rukovostvo SNSD-a ponovo o "obaviještajno-medijskim strukturama" - Klix.ba\nBiH Rukovostvo SNSD-a ponovo o "obaviještajno-medijskim strukturama"\nRukovostvo SNSD-a ponovo o "obaviještajno-medijskim strukturama"\n31.1.2013. u 21:05\nNajviše rukovodstvo Saveza nezavisnih socijademokrata (SNSD) razgovaralo je večeras o ukupnoj situaciji koja je "isforsirana od strane određenih krugova i grupa, bliskih nekim obaviještajnim-medijskim strukturama", izjavio je predsjednik SNSD-a Milorad Dodik.\n"Ukazali smo na potrebu realnog informisanja javnosti šta se tu dešava i na koji način se odvija", rekao je Dodik u izjavi novinarima u Banjoj Luci nakon sastanka kojem su osim njega prisustvovali i predsjednik Izvršnog odbora Nebojša Radmanović, te potpredsjednici Nikola Špirić i Igor Radojičić.\nDodik je ponovio da je bilo riječi o aktuelnoj političkoj situaciji u BiH, te da su dogovarali neke operartivne aktivnosti vezano za razvoj procesa u samom SNSD-u te dali instrukcije stranačkim odborima i povjerenicima koji rade na terenu vezano za lokalne izbore.\nRazgovarano je i o nekim kadrovskim i strateškim pitanjima te, kako je naveo, razvoju situacije u narednih nekoliko mjeseci.\nU zadnjih nekoliko dana ovo je treći put da se sastaje najviše rukovodstvo SNSD-a na neformalnim sastancima.\n7h 43min 6\n8h 15min 47\n8h 38min 34\n9h 2min 14\n9h 57min 9


Jutarnji list - STOŽER ZAGREBAČKE ŽUPANIJE PREPORUČIO ODGODU SVIH SKUPOVA Evo čega se organizatori trebaju držati ako se odluče organizirati javno okupljanje\nObjavljeno: 12. ožujak 2020. 13:21\nSUOČAVANJE S IZAZOVIMA ŽUPANIJSKA BOLNICA ČAKOVEC DOBILA 6 NOVIH RESPIRATORA 'Predlažemo da se građani još jednom upoznaju s higijenskim i preventivnim mjerama'\nIZ SRCA EUROPE U BELGIJI U JEDNOM DANU ČAK 85 SLUČAJEVA ZARAZE! Dopisnik Jutarnjeg: 'Situacija bi trebala biti dramatična, ali kod Belgijaca to ne izgleda tako'\n#upute #koronavirus #javno okupljanje #stožer zagrebačke županije #zabrana


Počinje isplata penzija @ InfoBijeljina \nFond penzijsko-invalidskog osiguranja /PIO/ Republike Srpske danas počinje isplatu penzija za mart za 246.643 korisnika.\nOsim aktivnih korisnika penzije u isplatu za mart 2015. godine uključena su i 324 korisnika ostalih prava - pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje i naknada za tuđu pomoć i njegu, navodi se u saopštenju Fonda PIO.\nZdravstveni radnici bijeljinske Bolnice „Sveti Vračevi“ najavili konferenciju za novinare


Serija “Sarina republika”: Nastavnica u borbi protiv rudarske kompanije na kanalu FOX LIFE - Filmitv\nOd 11. januara, utorkom u 21.00\nNova američka drama “Sarina republika”, koju potpisuje scenarista i producent serije “Elementarno” Džefri Pol King, govori o tome na šta su sve ljudi spremni kako bi zaštitili prirodno okružnje u kojem žive. Od 11. januara, premijerno utorkom u 21.00, na kanalu FOX LIFE pratimo dešavanja iz gradića Grejlok u Nju Hempširu, čiju je mirnu svakodnevicu narušilo otkrivanje veoma retkog minerala koltana, koji se upotrebljava u proizvodnji tehničke opreme.\nUz podršku države, rudarska firma “Lajdon Indastriz” dolazi s planovima za rudarenje, koji uključuju prisilnu prodaju imovine meštana i uništenje živopisnog Grejloka. Nastavnica istorije iz srednje škole, Sara Kuper i njeni sugrađani nisu nimalo srećni zbog novonastale situacije, iako su im čelnici rudarske firme obećali izgradnju novih domova. Za Saru ovaj sukob postaje i ličan, jer se njen brat i advokat Deni posle mnogo godina vratio u rodni grad kako bi zastupao “Lajdon Indastriz”.\nNakon što gradonačelnik Grejloka donese zakon na osnovu koga se posedi građana proglašavaju javnom imovinom, dozvolivši kompaniji da započne rudarenje, Sara će učiniti sve da spreči rušenje grada. U misiji požrtvovane nastavnice pridružuju se Maja, koja se nedavno sa ocem doselila u Grejlok, autsajder Tajler i gradonačelnikova ćerka Bela. Da bi postigla svoj cilj, Sara odlučuje da proglasi otcepljenje Grejloka od Sjedinjenih Američkih Država.\nU seriji “Sarina republika” glavne uloge igraju: Stela Bejker (Sara Kuper), Luk Mičel (Deni Kuper), Houp Loren (Korin Derborn), Nija Holovej (Emi Ej Džej Džonson), Ijan Daf (Super Grover Sims), Forest Gudlak (Tajler Isterbruk), Landri Bender (Bela Vitmor), Izabela Alvarez (Maja Himenez), Megan Folouz (Elen Kuper).\nFoto © 2021 The CW Network, LLC. All rights reserved\nSlične temefox life serijesarina republikasarina republika fox lifesarina republika online sa prevodomsarina republika serijaserija sarina republika


film - Tajna veza - trailer\nAllied | 124 minuta\nUloge: Brad Pitt, Marion Cotillard, Lizzy Caplan, Matthew Goode, Raffey Cassidy, Jared Harris, Charlotte Hope, August Diehl, Russell Balogh, Raphael Acloque, Hannah Flynn, Roman Green, Marion Bailey, Angelique Joan, Lasco Atkins\nSažetak - Tajna veza\nCasablanca 1942. godine, saveznički obavještajni agent Max Vatan, preuzima identitet supruga špijunke francuskog pokreta otpora, Marianne Beausejour, koja radi na tajnom zadatku unutar zgrade Francuske vlade. Max se polako zaljubljuje u Marianne te oboje odlučuju prestati sa špijunskim poslom nakon opasne misije u Sjevernoj Africi. Idila traje sve dok Max ne bude upozoren da žena za koju se oženio skriva svoju mračnu tajnu.\nTajna veza - TV Spot 1\nJoanna Johnston - Najbolja kostimografija\nGalerija - Tajna veza


Presuda Upravnog suda od 17.03.2017. g. za Ilic Caslava – uvecanje penzije za 20 %\nVi ste ovde: Početak Presuda Upravnog suda od 17.03.2017. g. za Ilic Caslava – uvecanje penzije za 20 %\nObjavljeno ponedeljak, 05 jun 2017 09:53\nKolega Dragisa Davkovski mi je poslao gore navedenu presudu Upravnog suda kojom je odbijena tuzba kolege Ilic Caslava protiv RF PIO – Direkcija Fonda, radi ponistaja Resenja od 04.11.2016. g.\nU prilogu objavljujem navedenu presudu i tekst koji mi je prosledio kolega Dragisa uz istu:\n“Zlatko šaljem ti ODBIJAJUĆU presudu UPRAVNOG suda za 20 % .... Sticanjem uvida u istu sa strane sam pisao svoj stav i mišljenje, neznam koliko će to da ti koristi, odnosno koliko ce ti predstavljati problem tokom korišćenja.\nPored ove, još par presuda je doneto od strane baš iste sudijke koja je do ovog trenutka donela jako mnogo presuda u našu korist, što navodi na jedini zaključak da je došlo do VELIKOG PRITISKA - DIKTATURE izvršne vlasti na UPRAVNI sud koji će verovatno da nam donosi sve negativne presude.\nSpecifično je i karakteristično to da sudijka nije ŽELELA da pročita ili ako je već pročitala TUŽBU - da UVAŽI stavove u obrazloženju tužbe, već vrši zamenu teze i presudjuje o priznavanju prava na penziju, odnosno ponovnom obračunavanju penzije - što NIJE predmet SPORA - već je predmet SPORA priznavanje prava na USKLADJIVANJE ove sadašnje penzije UVEĆANJEM za 20 % na osnovu člana 79. stav 3. Zakona o PIO.\nSamim tim stiču se uslovi za pisanje i podnošenje USTAVNE žalbe u kojoj treba obavezno DOBRO obrazložiti naš PRAVNI OSNOV i stavove USTAVNOG suda u donetim rešenjima istog:\nbr. IU 2/2008 od 28.09.11. tumačenje odredbe članova 190, 191 i dr. Zakona o VS ......\nbr. IU 90/2008 od 16.08.11. tumačenje odredbi članova 42. i 43. Zakona o PIO ...\nbr. IU 257/2003 tumačenje i stav vezano za odredbe članova 104. i 105. Zakona o PIO.\nOvo posebno iz razloga što RF PIO donosi svoja odbijajuća rešenja baš navodeći ove članove.\nUkoliko budeš procenio da istu treba staviti na uvid u okviru grupe i Admirala, nemam ništa protiv ...“\nKolegama Caslavu i Dragisi se zahvaljujem na dokumentu ustupljenom za objavljivanje.\nPresuda Upravnog suda od 17.03.17. g. za Ilic Caslava - ODBIJAJUĆA.pdf 1029 kB\n#11 GAGE07 16-06-2017 03:04\nOvo sto u svom komentaru navodi kolega Dragisa ne vodi nikud. Isti nikako da shvati da nema zakonskog osnova za uvecanje sadasnjeg iznosa vojnih penzija za 20 odsto po cl. 79 stav 3 Zakona o PIO. Sve je to kratko i jasno obrazlozio Upravni sud u ovoj presudi tako da ubuduce vise nece biti takozvanih pozitivnih presuda Upravnog suda po ovom pitanju vec ce sve tuzbe biti odbijene a buduce ustavne zalbe resenjem odbacene. Jedini stvarni rezultat podnosenja masovnih zahteva sto predlaze kolega Dragisa bice usporavanje rada filijala RF PIO po drugim pitanjima. Iz tih razloga apelujem na KVP da ne podnose zahteve po ovom pitanju a oni koji su ih u medjuvremenu podneli da odustanu od istih.\nZnači sada smo kolege - kolega ACO, moji stavovi i obrazloženja vode ka ostvarivanju naših prava i ja se borim da ih ostvarim, a tvoji stavovi vode kao tome da UBEDIŠ i ODVRATIŠ vojne penzionere da ODUSTANU ili ne POKREĆU upravne postupke..... navešću samo dva razloga i pravna osnova ...\n1/ ČINJENICA jeste da mene stupanjem na snazi Zakona o PIO od 01.01.2012. godine pripadaju PRAVA koja VOJSKA svojim Zakonima o VH i VS mi NISU priznavala već osporavala jer ti zakoni nisu bili USKLADJENI sa osnovnim Zakonom o PIO - a to tvrde i vode upravne postupke veliki broj advokatskih kancalarija kako bi se izborili za ta svoja prava - ali se ista primenjuju i priznaju od dana podnošenja zahteva (čl.84. Z o pio)....koja su ta prava ....\n1) priznavanje pravo na celokupan penzijski staž sa uvećanim trajanjem po čl.67. i čl. 68. Zakona o PIO, jer nam je VOJSKA svojima zakonima to pravo priznavala samo do 40 godina penzijskog staža ....a to znači na 03 godine, 05 meseci i 04 dana.... pa to se priznaje svim zaposlenima prilikom odlaska u penziju .... ZAŠTO se to ne bi i meni priznavalo, SADA kada su se izmenile okolnosti, kada su povoljnije po meni - A NE NA MOJU ŠTETU - KADA SAM uveden u sistem PIO i stupio na snazi Zakon PIO i za sve nas .\n2) PRAVO na UVEĆANJE sadašnje priznate penzije priznata pravosnažnim rešenjem fonda SOVO, za 20% po čl. 79. st. 3. Z o PIO....ako sam ja tokom službe radio posao kojim se priznaje penzijski staž sa uvećanim trajanjem a to pravo koje je propisano Zakonom o PIO od 2003. godine, MENI NIJE PRIZNATO kada sam odlazio u penziju - jer zakoni VOJSKE nisu to pravo propisivali - ZAŠTO nemam pravo da tražim to pravo od dana podnošenja zahteva, jer je to regulisano baš odredbama koje Zlatko navodi (čl. 105. stav 2. kao i čl. 218. st. 2.) ...a postoje i Rešenja USTAVNOG suda u kojima je obrazložio svoje stavove u našu korist.\nOvo posebno stoga, što sam ja kao profesionalno vojno lice ODVAJAO i PLAĆAO fondu UVEĆANI DOPRINOS a to znači doprinos za svoj stečeni penzijski staž sa uvećanim trajanjem (beneficijama) - po čl. 46. Zakona o PIO .\nPOSTAVLJAM PITANJE ako sam ja plaćao taj doprinos ZAŠTO ne bi imao pravo na tih 20% kao što to imaju i priznaje im se pravo svim kolegama koji odlaze u penziju od 01.01.2012. godine do danas - advokati ističu da je BAŠ TO PRAVNI OSNOV .\n3) Ako ja kao korisnik starosne penzije se zaposlim po ugovoru na odredjeno vreme i plaćam DOPRINOS fondu.... ZAŠTO ne bi imao pravo da nakon prestanka zaposlenja podnesem zahtev i tražim da mi se ponovo obračunava penzija i UVEĆA ista (čl. 121. i 257. ZoPIO)..... to PRAVO vojska svima nama NIKADA NIJE PRIZNAVALA a to pravo sada fond PIO PRIZNAJE i svim našim kolegama donose nova rešenja .....postavlja se pitanje ....\n..... KAKO OVO PRAVO SE PRIZNAJE a prethodna navedena DVA PRAVA se ne PRIZNAJU ...... kakva je razlika izmedju kolege koji je radio 03 godine i plaćao doprinos u odnosu na mene koji sam i ja radio 03 godine (preko 43 godine) i plaćao doprinos i to UVEĆANI a on je plaćao OPŠTI - osnovni obavezujući ..... oćeš da ti kažem ZAŠTO... zato jer kada se kolegama donsu nova rešenja onda svi oni GUBE PRAVO na pripadajuće UVEĆANJE za 20% jer imaju zadnje rešenje (koje ukida prethodno-vojno), u kome stoji da su otišli u penziju sa radnog mesta kojim se priznaje staž bez beneficija a to znači po čl. 42. i 43. Zakona o PIO nema pravo na to uvećanje....a kada bi meni to pravo priznavali i ponovo obračunavali visinu penzije MORALI BI istu da uvećaju za 20% jer sam ja otišao u penziju sa stečenim penzijskim stažom uvećanog trajanja (beneficijama)...i o tome postoji Rešenje Ustavnog suda kolega ACO.\nII/ Da se i ovde radi o NEČIJEM TUĐEM stavu da se to pravo NE PRIZNA, dokazuje i činjenica ..da baš ta sudika je maja meseca donela PPOZITIVNU presudu kolegi u Nišu ... i ne samo njemu već mnogim kolegama ...pa i ja sam od nje dobio pozitivnu .... a sada donosi negativne vršeći ZAMENU TEZA kao da se radi o priznavanju prava na penziju i ponovnom obračunavanju, što to nije spor.....od kada sudije, a posebno ona koja je stara, iskusna i važi za jako dobrog poznavaoca prava i zakone, PREKO NOĆI menjaju svoje stavove ....\nKolega ACO tvoje poruke i stavovi, kao i sve ovo što ja iznosim DOKAZUJE da se radi o MOBINGU i pritisku na sudstvo i sudije a to znači da jako malo ima zastupanje Zakona, Ustava i prava gradjana ....posebno što i sada navodiš da će i USTAVNI sud donositi negativna rešenja ....\nSve to će biti razlog i povod da OSTANEMO i ovoga puta ISTRAJNI, UPORNI pripremajući se da to pitanje postavimo i tražimo svoja prava u Strazburu .\nU nijednom članu Zakona o PIO a posebno u članu 42. i 43. ne stoji i propisuje da to pravo pripada SAMO ONIMA KOJI PO PRVI PUT ODLAZE u penziju....već stoji..."koji mogu pod posebnim uslovima ostvariti pravo na penziju"...\nZakoni VOJSKE su danas irelevantni (prestali da važe), po pitanju PIO, to je veoma jasno propisano i regulisano kao i obaveza RF da kao pravni sledbenik fonda SOVO ima obavezu prema vojnim penzionerima penzionisana do 31.12.2011. godine i PRIMENJUJE odredbu člana 83. (s4) a koja se odnosi na primenu čl. 257. Z o PIO.\nTakodje, osporavati naša prava navodeći odredbe člana 10.; 11. st. 1. t. 2. i 2a i 14. Zakon o PIO su toliko NEBITNA jer se tumače sasvim tendenciozno...ZAŠTO .... ovim RF želi da DOKAŽE da mi NISMO bili profesionalna vojna lica - ZAPOSLENA - u JNA, VJ, SCG i sada Vojske Srbije, koja je i pravni sledbenik svih navedenih vojski, a samim tim i obavezno osigurana lica i PLAĆALA UVEĆANI DOPRINOS...\nKolega ACO, mi smo sve to bili i STEKLI baš na osnovu svega toga pravo na penziju....što i sam USTAVNI sud u svom rešenju je zauzeo stav i navodi da treba voditi računa i razliku izmedju onoga ŠTO SE STIČE i oonoga što JE NEKO STEKAO.....navodi, da onaj ko to stiče NE ZNAČI i da će to PRAVO STEĆI jer je taj uslov propisan u čl. 43. Z o PIO.....a svi mi smo to pravo stekli i sada ga koristimo, zato i ta osporavanja su irelevantna prilikom odlučivanja o našim pravima....\nIsto tako kolega ACO uskladjivanja, uvećanja se NE ODNOSE na zaposlene već ta prava i uslovi-kriterijumi postoje zbog priznavanje prava onima koji su stekli pravo na penziju a ne koji su zaposleni ....Sve to advokati navode u svojim tužbama a TRAGEDIJA što mnogi to ne čitaju već postupaju shodna tuđeg stava.\nNemoj zameriti što sam bio ovoliko opširan, pozdravljam te !!!\n+1 #10 zlajaKg 08-06-2017 22:10\nKolega Drago na ovo pitanje ce odgovor verovatno morati pružiti Ustavni sud, a nikako Zlatko ili kolega Aca. Moje licno misljenje o uvecanju penzije za 20 % ipak cu zadrzati za sebe, nije uopste bitno, kao ni tvoje.\nLogicno je da se pravo steceno po jednom zakonu nastavlja koristiti po tom zakonu, kao steceno pravo, ali onda se to pravo ne moze umanjivati nekim novim zakonom, a to je uradjeno. Ako se moglo pravo umanjiti, zasto se ne bi moglo i uvecati?\n#9 Aca 08-06-2017 10:22\nKolega Dragoslave to sto ste naveli u vasem prethodnom komentaru svodi se na to sta bi bilo kad bi bilo. Po ovom pitanju bio sam jasan. Ponovicu, nema zakonskog osnova za uvecanje sadasnjeg iznosa vojne penzije za 20 odsto i to je odgovor na vase prethodno pitanje.\n#8 Aca 08-06-2017 10:22\n-1 #7 Drago 08-06-2017 08:36\nDragoslav Ivanović Zlatko i aca. Ni na ovo pitanje mi niste odgovorili. Da li je logično? Ja sam ostvario 85% penzije od poslednje plate u Vojsci. Ako bi mi sada povećali penziju po osnovu 20% ja bi imao 10% veću penziju nego što sam imao platu. Vi prosipate znanje, ali kada treba nešto konkretno da odgovorite, onda vas nigde nema. Ne postojite.\n-2 #6 Aca 07-06-2017 21:43\n+1 #5 zlajaKg 07-06-2017 12:37\nНа жалост, није ми доступан Захтев, Жалба и Тужба. Ако је њима тражено нешто друго, односно позивало се на члан 104. и члан 105. став 1. Закона о ПИО онда је судско веће добрим делом у праву. Давно сам указивао да се једино позивањем на члан 105. став 2. Закона о ПИО (по основу тзв. новонасталих чињеница) обезбеђује да се примене прописи који важе у време покретања поступка. У свим осталим случајевима примењују се прописи који су важили у часу доношења коначног решења. Члан 105. став 4. Закона о ПИО гласи - ”Код поновног решавања о праву осигураника односно корисника права, према ставу 1. овог члана примењују се прописи који су важили у часу доношења коначног решења. Ако се решава о праву према ставу 2. овог члана примениће се прописи који важе у време покретања поступка.”\n+2 #4 zlajaKg 07-06-2017 12:35\nNaravno da se ljutimo na sudsko vece na celu sa Desom Simic, koje je donelo ovu presudu. Medjutim ima ovde jedna caka.\nU Zahtevu filijali, Zalbi Direkciji RF PIO i Tuzbi UpS trebalo je precizirati - Захтевом сам тражио да РФ ПИО применом члана 79. ст. 3. и члана 105. ст. 2. Закона о пензијском и инвалидском осигурању, донесе решење о увећању износа моје војне пензије за 20 % у законском року, односно увећа ми садашњи износ пензије за 20 %, почевши од дана од када ми по Закону увећани износ пензије припада. Нисам тражио поновно одређивање пензије, односно утврђивање висине права применом члана 61. – 70. Закона. Не може ми се вршити поново одређивање пензије, односно утврђивање висине права применом члана 61. – 70. Закона, већ само (применом члана 79. ст. 3. и члана 105. ст. 2. Закона о пензијском и инвалидском осигурању) доношење решења о увећању износа моје већ одређене војне пензије за 20 %, односно увећање садашњег износ пензије за 20 %, почевши од дана од када ми по Закону увећани износ пензије припада.\n+3 #3 GAGE07 06-06-2017 00:00\nPored ovoga što je i Zlatko naveo, želeo bi da istaknem ... da prava koja imamo stupanjem Zakona o PIO od 01.01.2012. godine...Zakon o VJ, SCG i VS ta prava nam nije priznavao, jer isti nisu bili USKLADJENI sa osnovnim Zakonom o PIO....što ZNAČI da ta prava smo stekli, kako je Zlatko i naveo od 01.01.2012 godine ali se ista primenjuju od dana PODNOŠENJA zahteva (čl.84.Zakona o PIO), a NE kako navodi direkcija RF ... retro....u svojima rešenjima .\nPOŠTOVANE KOLEGE, kako zaposleni u filijalama tako i u direkciji RF PIO su SVESNI da ta prava nas PRIPADAJU, ali MORAJU da POSTUPAJU shodno STAVA TREĆEG LICA ..... iz tih razloga u neformalnim razgovorima nam govore da svoja prava MORAMO ih TRAŽITI uz VELIKU MASOVNOST i DA MORAMO ISTRAJATI u svojima zahtevima !!!!\nAko nas je do 2016. godine bilo stotinak koji smo tražila svoja prava , danas nas ima preko 9.000....zato KORISTIM ovuPRILIKU i POZIVAM SVE VAS DA ŠTO MASOVNIJE se ODAZOVETE I PODNOSITE ZAHTEVE, ŽALBE, upravne TUŽBE, a ako bude potrebno i USTAVNE žalbe !!!\nNEMOJMO ČEKATI i verovati da će NEKO DRUGI da se IZBORI za NAŠA PRAVA...TRAŽIMO i BORIMO se ZA SVOJA PRAVA !!!!\n+2 #2 zlajaKg 05-06-2017 10:22\nУвођење војних осигураника и корисника права на пензију у Фонду СОВО, као самосталном правном лицу, у оквире - систем Закона о пензијском и инвалидском осигурању Р. Србије и њихово преузимање од стране РФ ПИО, као другог самосталног правног лица, дана 01.01.2012. године је чињеница која је од утицаја на право осигураника односно корисника права, а која је настала после доношења решења о праву на пензију од стране Фонда СОВО, односно то је новонастала чињеница (а не нова чињеница како то погрешно наводи и третира је РФ ПИО). Војни осигураници и корисници права су од 01.12.2012. године дефинитивно уведени у окриље РФ ПИО (без своје воље) и од тог датума имају сва права прописана Законом о ПИО, као и остали осигураници из категорије запослених у којој се налазе.