Usvojena Strategija o ekonomskim migracijama za period 2021-2027. godine\nStrategija o ekonomskim migracijama za period 2021 - 2027. godine, kojom se po prvi put u Republici Srbiji uređuje oblast ekonomskih migracija, usvojena je na sednici Vladi Srbije.\nVlada Srbije je akcenat stavila upravo na smanjenje ekonomskih migracija, sa kojim se suočava ne samo Srbija, već i ceo svet.\nKako je naveo ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević, svesni činjenice da će pristupanjem Srbije u EU i otvaranjem granica ovaj problem postati veći, Vlada Srbije pristupila je rešavanju ovog problema odgovorno i preventivno i na predlog Ministarstva, formirala Koordinaciono telo, sačinjenog od eminentnih stručnjaka iz različitih oblasti, koje je i donelo ovu Strategiju i time učinila značajan korak ka sprečavanju migracija.\n„Pomenutom strategijom želimo da stvorimo bolji privredni i društveni ambijent kojim će se usporiti odlazak radno sposobnog stanovništva, ojačamo veze sa dijasporom, podstaknemo povratne i cirkularne migracije, ali i privučemo strane državljane različitih obrazovnih profila. Srbija ima mlade, obrazovane, talentovane i vredne ljude koje želi da zadrži, obezbedivši im bolje uslove za život, rad i napredak u svakom smislu, ali i da vrati naše stručnjake koji su otišli u inostranstvo“, rekao je Đorđević i dodao da Republika Srbija ima kapacitet da izgradi modernu i ekonomski stabilnu državu u kojoj će mladi ostati i graditi svoju budućnost.\nPrema njegovim rečima, mnoge zemlje suočavaju se sa istim problemom, ali Srbija je prva koja je donela i usvojila pomenutu Strategiju čija će primena, veruje, dati značajne rezultate.\nMinistar je napomenuo da će se primenom Strategije omogućiti izgradnja i jačanje institucionalnih kapaciteta, unapređenje uslova života i rada građana, usklađivanje sistema obrazovanja sa potrebama privrede, stvaranje uslova za praćenje, podsticanje i podršku cirkularnim i povratnim migracijama, kao i stvaranje uslova za efikasnije upravljanje unutrašnjim migracionim tokovima.\nStrategija o ekonomskim migracijama proistekla je iz ideje i zajedničkog rada Koordinacionog tela za praćenje tokova iz oblasti ekonomskih migracija u Republici Srbiji koje je osnovano 31. januara 2019. godine, a u čijem je sastavu sedam ministara (za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, finansija, privrede, državne uprave i lokalne samouprave, omladine i sporta, prosvete, ministarke zadužene za demografiju i populacionu politiku), predstavnici akademske zajednice, poslodavaca, uspešnih privrednika, reprezentativnih sindikata.\nSjajan početak 2020. godine za 92 ljudi u Srbiji!\nUsvojena Uredba o internom tržištu rada


Slavica magnet sa značenjem imena - Prodaja igračaka\nPočetna/Magneti,galerijska roba/Slavica magnet sa značenjem imena\nSlavica magnet sa značenjem imena\nMinimalni iznos za poručivanje je 1000 din.Sve porudžbine čija je ukupna vrednost manja od 1000 din ne obrađuju se i ne šalju !\nMagnet za frižider sa ženskim imenom i značenjem tog imena.\nMagnet je napravljen od kombinacije drvo-magnet.\nDimenzije 6cm sa 4cm.\nIdealan poklon za prijatelje i decu svih uzrasta.\nSlavica magnet sa značenjem imena količina\nKategorija: Magneti,galerijska roba\nMiroslav magnet sa značenjem imena\nMiljan magnet sa značenjem imena\nMiodrag magnet sa značenjem imena\nGAVRILO magnet sa značenjem imena\nMile magnet sa značenjem imena\nZdravko magnet sa značenjem imena 100 RSD\nSlavko mgnet sa značenjem imena 100 RSD\nSvetlana magnet sa značenjem imena 100 RSD


Težak izbor?! Mediji masovne komunikacije imaju ogromnu ulogu kroz rijaliti programe, kroz vladajuće folk zvezde, kroz instangram i druge društvene mreže gde se kače samo korigovane fotografije kako bi se zaradio like, svidja mi se, ili srculence.\nOpšta je pometnja za dobru profesionalnu šminku, manikir, krpice koje više otkrivaju nego što pokrivaju, čak i u ovo zimsko doba godine su fancy samo stvari do pupka. „U moje vreme“ , kada se na to pozivam samo ističem jaz generacije, se znalo da ne može svako da bude manekenka, da su standardi prirodne lepote nekima podareni poput Džulije Roberts, a da drugi koji ih nemaju treba da se pomire sa svojom prosečnošću..\nDanas svaka devojka može da se dotera na nivou modelsice i to je trend, poziranje je sveprisutno, atraktivnost je obavezna. Ili si IN ili OUT Da li su te mlade devojke i zrele za seksipilnost koja im se nameće, je drugo pitanje. U našoj kulturi je to sigurno mač sa dve oštrice, potrebno je balkance ubediti da one to čine radi stajlinga, radi feminizma a ne radi provokacije. I da nisu sve spremne da budu sponzoruše i da ih je ne moguće dobiti kao statusni simbol.\nI ko tu koga isprovocira, da li je dovoljno da M osoba vidi nešto atraktivno i da pokrene nagonsku erektivnu funkciju i da onda prebaci odgovornost na „suprotan pol“. Ovo su ozbiljne psihološke igre, potrebno je razgraničiti da one birajući da budu atraktivne ne žele i da ih drugi doživljavaju kao mamac. Seksualne slobode su kako kaže i sam pojam ipak pitanje izbora. Nivo psiholoških igara može da preraste i u nasilje, to je već treći stepen igara.\nTreći stepen su destruktivne igre i završavaju se u bolnici, sudu, zatvoru… sa velikim oštećenjem. Nijedna žena, a pogotovo devojka, svojom atraktivnošću ga ne zaslužuje. I da ne bi zapali u ovakve mentalne i situacione ćorsokake, potrebno je podsticati rodnu ravnopravnost i naučiti pripadnike oba pola sledeće\n-Da traže ono što žele i prihvate odbijanje, jasno kažu NE kad ne žele, i na ljubavnom planu pregovaraju učinkovito bez želje da pobede po svaku cenu i egoistično.\nKoristim sada, evo upravo, i edukativnu ulogu koju imaju mediji, da mladi porazmisle o predrasudama koje se formiraju prema suprotnim polovima samo na osnovu spoljašnje promocije, naglašavajući da su oba pola i te kako pritisnuta idealima lepote, i ukazujem na razdoblje kada se stiče identitet za koji se treba izboriti bez ulaženja u uloge moći, prestiža kako bi se ostvarile partnerske ili prijateljske relacije na zdravim osnovama a ne radi zloupotrebe.\nVolela bih podržati programe preventiranja nasilja, mislim da nismo dovoljno svesni uticaja socijalnih mreža, porasta selfi i narcističkih pobuda na istim. Ovo su novi izazovi i ne bih da zvuči da je strašno, strašno sve to jer nije, ovo su samo virtuelni komunikacijski modeli i potrebno je znati gde nam je realno mesto i šta su univerzalne vrednosti koje se provlače kroz sve generacije kao neprocenjive.\nAutorka: Diplomirana psihološkinja, geštalt savetnica Slađana Pešić


PRESTANITE S OVIM, DOK NIJE KASNO: Ovu grešku rade skoro svi korisnici VIBERA, a nisu ni svjesni posljedica! – SuperCarobniSvijet\nViber je danas postao široko rasprostranjen, a koriste ga milioni ljudi širom svijeta. Iako posjeduje niz zanimljivih funkciuja, svakako je najvažnija ta da je potpuno besplatan i da vam je potrebna samo internet konekcija da ga koristite.\nMeđutim u tom treba biti jako oprezan.\nJeste li znali da poruke koje šaljete Viberom i pozivi koje obavljete koristeći ovu mrežu mogu se vrlo jednostavno, presresti, prisluškivati ili u najgorem slučaju ukrasti. Na internetu postoje besplatni načini koji su programirani samo da vam načine muke.\nZbog toga je velika greška otkrivanje osobnih podataka i informacija koje su tajne i dustupne uskom krugu ljudi. Ni obični pozivi nisu lišeni ovog problema.\nViber treba koristiti za razmjenu osnovnih informacija, dok bi ozbiljnije komunikacije trebalo voditi na ostalim kanalima. Oprez, dakle može neko da sluša vaše razgovore i čita vaše poruke. Možda iz čiste zabave, a možda iz podlih namjera.


У Србији 76 општина има савете за локалну безбедност | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » U Srbiji 76 opština ima savete za lokalnu bezbednost\nProcenjuje sa da u Srbiji 76 opština i gradova ima lokalne savete za bezbednost, što je 45% ukupnog broja opština, i manje je nego 2007. kada je, prema podacima MUP, u 90 od 170 opština postojalo savetodavno telo zaduženo za unapređenje bezbednosti.\nBeograd, 18. decembar 2014. — Istraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP) predstavljeno 18. decembra na okruglom stolu „Lokalna bezbednost u Srbiji: prepreke i mogućnosti“ pokazalo je da postoji nerazumevanje između policije i lokalnih samouprava o lokalnim savetima za bezbednost.\nNaime, kako je rekao istraživač BCBP Saša Đorđević, u policiji se „plaše“ decentralizacije policije a lokalne samouprave su istovremeno zadovoljne informacijama o stanju bezbednosti koje dobijaju od policije.\nTakođe policija i lokalne samouprave često smatraju da saradnja za bolju bezbednost zavisi od ličnih odnosa – odnosa gradonačelnika i načelnika policije, naveo je Đorđević.\nOn je dodao da se ne analizira stanje bezbednosti na lokalu i da istraživanje BCBP pokazuje da više od polovine opština nije uradilo analizu stanja bezbednosti dok 33% jeste, ali je kvalitet tih analiza ponekad upitan.\nIstovremeno je istraživanje BCBP pokazalo da je u opštinama koje imaju savete za bezbednost saradnja sa policijom bolja nego u onima koje ih nemaju.\nU radu lokalnih saveta za bezbednost, a s obzirom na raznovrsne probleme bezbednosti koje muče građane, učestvuju policija, ustanove socijalne zaštite, zdravstva i obrazovanja, pravosuđe, ponegde i javna preduzeća, uglavnom ona koja pružaju komunalne usluge.\nIstraživač BCBP takođe smatra da lokalne samouprave ne treba obavezivati da formiraju savete za lokalnu bezbednost.\nĐorđević je govoreći o značaju bezbednosti na lokalu rekao i da je predlogom budžeta za 2015. za Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Srbije predviđeno ukupno 63,7 milijardi dinara od čega 34,9 milijardi za funkcionisanje policijskih uprava i stanica u Srbiji.\nOpširnije na: euractiv.rs\nfoto: MC, Sloga\nOkruglom stolu Beogradskog centra za bezbednosnu politiku prisustvovao je i glavni poverenik Sindikata policije „Sloga“ Pavle Heđeši.\nSindikat se zahvaljuje Saši Đorđeviću, istraživaču BCBP na pozivu i prepoznavanju aktivnosti našeg sindikata u interesovanju za jačanje uloge policije u lokalnoj zajednici i veće angažovanje pripadnika nacionalnih manjina u sastavu policije.\nSindikat policije „Sloga“ registrovan je u Ministarstvu rada i zapošljavanja decembra 2013. godine, rešenjem br.110-00-716/2013, i najmlađi je sindikat policije. Sedište sindikata je u Beogradu u Nušićevoj broj 6.\nNAZAD: Osporićemo Kolektivni ugovor za komunalne delatnosti\nNAPRED: Vidimo se u ponedeljak i složno za pobedu!


Bobičasto voće - hrana za mozak - CentarZdravlja\nUvođenje bobičastog voća u svakodnevnu prehranu može održati vaš mozak vitalnim te spriječiti gubitak pamćenja.\n"Pored antioksidativnih svojstava, koja su nam već poznata, otkrili smo da bobičasto voće ima izravan utjecaj na mozak", WebMD prenosi izjavu znanstvenika Marshalla Millera.\nIstraživači su laboratorijskim istraživanjima ustanovili da konzumiranje bobičastog voća ima pozitivan učinak na puteve moždanih signala, koji, ukoliko se naruši njihovo funkcioniranje, mogu uzrokovati razne upale i smrt moždanih stanica. Na taj način se sprječavaju moždani poremećaji kao što su Alzheimerova bolest i demencija.\nBobičasto voće mijenja način na koji moždani neuroni međusobno komuniciraju. Ove promjene su ključne kako bi se spriječilo oštećenje moždanih stanica, a time i poboljšala kontrola pokreta.\nPrethodna istraživanja su pokazala da grožđe i borovnice poboljšavaju funkcije mozga u starijih odraslih ljudi s blagim mentalnim poremećajima.\nIstraživači kažu da je potrebno više istraživanja kako bi otkrili jesu li pozitivni učinci na funkcije mozga rezultat pojedinačnih spojeva dijela bobice ili su pak rezultat jedinstvene kombinacije spojeva svakog bobičastog voća.


Milan Mišić - Avenija Amerika - Zaustavljena gradnja "nove Aleksandrije"\nPočetna / Prijatelji sajta / Milan Mišić / "Avenija Amerika" / Zaustavljena gradnja "nove Aleksandrije"\nZaustavljena gradnja ”nove Aleksandrije”\nGradnja ”nove Aleksandrije”, najeće bibioteke modernog doba, sa značajem koji je za civilizaciju svojevremeno imala i ona antička, zaustavljen je jednom sudskom odlukom, iako je zdanje bilo već uveliko odmaklo. Američki federalni sudija Deni Čin, saopštio je 23. marta svoju presudu, obrazloženu na gusto kucanih 48 strana, kojom je obesnažio sporazum najveće internet korporacije, ”Gugla”, sa Esnafom autora i Asocijacijom američkih izdavača, po kome je korporacija sa kojom se srećemo svakodnevno kad izlazimo na informatičku autostradu, dobila zeleno svetlo za realizaciju svog projetka ”svetske digitalne biblioteke”.\nDa podsetimo o čemu je reč. Još 2002. je osmišljen, a 2004. diskretno, po nekima i potajno, ”Gugl” je počeo da ”digitalizuje”, prevodi u elektronsku formu, tehnologijom ”skeniranja”, sve knjige najpre iz američkih biblioteka. Zamisao je, kao i sve što radi ova globalna korporacija, bila smela, revolucionarna i skupa: da se u krajnjem ishodu digitalizuju sve knjige sveta i jedna takva virtuelna biblioteka stavi na raspolaganje svima koji poseduju računar, da sa nekoliko ”klikova” imaju uvid u celokupno intelektualno blago civilizacije. Bilo je to, uzgred, sasvim u skladu sa samoproklamovanom misijom ”Gugla” da ”organizuje svetsko znanje”.\nPošto u poslednje dve decenije knjige nastaju najpre u digitalnoj formi, tokom procesa pripreme za štampu, posao ”Gugla” je bio da digitalizuje one nastale pre digitalne ere, što se na prvi pogled čini izuzetnim poduhvatom za svetsku kulturu. Dosad, prema nekim nezvaničnim procenama, ”Gugl” je u okviru ovog projekta digitalizovao između 12 i 15 miliona knjiga iz ”Gutenbergove ere”, što je samo oko 10 odsto koliko je u svetu objavljeno od pojave Gutenbergove mašine.\nAli već godinu dana od kako je počela da se pomalja ”nova Aleksandrija”, iskrsli su problemi. Pošto ”Gugl” iz nekih svojih razloga nije o svom poduhvatu konsultovao izdavače, autore ili nosioce autorskih prava u slučajevima kada autori više nisu živi, pomenuti Esnaf autora i Asocijacija američkih izdavača su zajedno presavile tabak i ”Gugl” tužili za ”masovno kršenje autorskih prava”, što je ovde veoma ozbiljno krivično delo.\n”Gugl” se branio argumentima da je ono čega se latio namenjeno samo ”fer korišćenju”: da će njegova biblioteka korisnicima (besplatno) stavljati na raspolaganje celokupan sadržaj samo onih knjiga čija su autorska prava istekla, dok će o ostalim pružati samo ono najosnovnije: u pretraživaču će se pojavljivati informacije o autoru, izdavaču, uz mali uzorak sadržaja, tek da se vidi o čemu je reč.\nPosle višegodišnjeg natezanja i sudskih sporenja, ova dva aktera su postigla neočekivani sporazum, po kome bi ”Gugl” pomenutim asocijacijama autora i izdavača platio 125 miliona dolara odmah, a potom redovno namirivao tantijeme od prodaje digitalizovanih knjiga po formuli 37 odsto za ”Gugl”, a 63 za autore i izdavače.\nValjanost ovog sporazuma je međutim morala da bude overena u sudu – što se upravo nije dogodilo. Ali i pre nego što je sudija Čin napisao svoje mišljenje i ovaj dogovor odbacio kao nepravan, bilo je očigledno da sa njim nešto nije u redu. Osporeno je prvo pravo dvema asocijacije da zastupaju sve američke autore i izdavače: Esnaf autora ima samo 8.000 članova, dok se broj živih pisaca koji su objavljivali u poslednjih 50 godina procenjuje na oko 100.000. Uz to, čak 6.800 pisaca je, shodno jednoj odredbi sporazuma, zatražilo da bude iz njega isključeno.\nSem toga, neregulisani su bili status i prava autora i izdavača izvan engleskog govornog područja. A najveća kontroverza bila je pravo koje je preuzeo ”Gugl” nad intelektualnom svojinom takozvanih ”knjiga siročića”, onih čija autorska prava nisu sasvim istekla, ali niko ih ne zastupa. Da je sudija Čin sporazum overio u postojećoj formi, ”Gugl” bi praktično pod svoju kontrolu stavio gotovo celokupnu književnu baštinu čovečanstva. I najzad, argumente protiv takvog aranžmana iznela je i konkurencija ”Gugla” u digitalnom biznisu, pri čemu su ”Amazon” i ”Majkrosoft” bili najglasniji, a ozbiljne rezerve imali su i eksperti za autorska prava u američkom Departmanu pravde.\nU pravno obavezujućem mišljenju sudije Deni Čina uvažene su sve ove primedbe: njegova glavna konstatacija je da nagodba u postojećoj formi ”Guglu” omogućila da knjige ”eksploatiše” bez saglasnosti vlasnika autorskih prava. Sudija doduše konstatuje da bi digitalizacija svih knjiga ”bila od koristi mnogima”, ali u isto vreme smatra da sporazum ”ide predaleko” jer bi, između ostalog, ”Guglu” omogućio monopol u pretraživanju sadržaja globalne književne baštine. A mnonopol je nešto na šta su u Americi svi osetljivi.\nSudija Čin je doduše ostavio mogućnost da overi sporazum u nekoj revidiranoj verziji, mada bi, prema prvim ocenama, svaka revizija obesmislila nameru ”Gugla” da zagospodari u ovoj oblasti čiji komercijalni potencijali, u krajnjem ishodu, nisu mali. Zbog toga su aktuelizovane alternative, koje su u opticaj puštene od samog početka, odmah pošto je počela rasprava o projektu ”Gugla”.\nŠto se tiče Amerike, taj drugi put je stvaranje ”Digitalne javne biblioteke Amerike” (ovdašnji akronim za to je DPLA) – koja bi bila dostupna svima i besplatna. Pošto slične ideje postoje i drugde – u Evropi se u tome najviše odmaklo u Norveškoj i Holandiji – umrežavanje tih digitalnih biblioteka dalo bi na kraju isti rezultat kao i ono što je zamislio ”Gugl”, ali bez pratećih nelagoda zbog činjenice da je sva literatura civilizacije u rukama jedne američke korporacije.\nU alternativni projekat se uvrštava i ”Europana”, projekat sličan DPLA, koji je takođe u početnoj fazi. ”Europana” ne bi bila jedna digitalna biblioteka u kojoj ne bi bilo sve, nego pre svega ”kolekcija kolekcija”: sistem koji bi standardizovao protok sadržaja iz mnoštva pojedinačnih digitalnih baza, nacionalnih i drugih evropskih biblioteka digitalnih dela, uključujući tu i one muzejske.\nTo je pre svega projekat u okviru Evropske unije, koji nije zatvoren ni za druge. Osnovni princip funkcionisanja bio bi takav da se pretraga, zahtev sa sadržem jednog dela upućuje bazi podataka ”Europane”, a ona ga automatski preusmerava tamo gde se to delo nalazi – ka kompjuterima neke nacionalne biblioteke.\nTime bi se izbeglo i ono što je još jedna zamka u projektu ”Gugla”: da, kao što to čini i kadgod od njega zatražimo neku pomoć u pretraživanju sadržaja interneta, evidentira i sačuva šta nas to interesuje, svarajući time profil o nama, našim navikama i sklonostima, što potom komercijalizuje, prodajući nas kao ”ciljnu grupu” oglašivačima.\nEU budžet za ”Europanu” je doduše skroman (5 miliona evra), ni izdaleka kao sredstva koja za svoju projekat ima ”Gugl”, ali će i finansiranje u ovom slučaju biti decentralizovano, što projektu daje izglede da jednog dana zaživi.\nKako god bilo, svet će izgleda u dogledno vreme dobiti neku novu ”Aleksandriju” – samo se još sasvim ne zna kako će izgledati i čija će biti.


Započeta serija inhouse treninga iz oblasti prodaje sa kompanijom Mikrofin u Banja Luci | Omega Consulting Team\nZapočeta serija inhouse treninga iz oblasti prodaje sa kompanijom Mikrofin u Banja Luci\nby OCT marketing | Aug 25, 2019 | Edukacija\nU prostorijama kompanije Mikrofin u Banja Luci, održna su prva dva u nizu od šest inhouse treninga iz oblasti prodaje, koja su planirana za početak jeseni.\nTrening pod nazivom „Veštine telefonske prodaje“ su održale naše kolege i konsultanti Miljan Dimitrijević i Nada Niklanović, eksperti iz oblasti menadžmenta prodaje sa višegodišnjim domaćim i međunarodnim iskustvom u biznisu.\nPolaznici treninga su bili kreditni službenici sa kojima su treneri radili na povećanju kompetencija iz oblasti savremenog pristupa procesu telefonske prodaje.\nNa treningu su polaznici savladavali kako da upravljaju prodajnim pozivom i kontrolišu tok prodajnog razgovora kroz pripremu za poziv, kreiranje prvog utiska u učenje kako da koriste svoj glas kao glavni prodajni instrument. Takođe su sa trenerima učili o strukturi prodajnog razgovora, na koji način najbolje mogu da istraže potrebe osobe sa kojom razgovaraju telefonom i reše prigovore koje dobijaju od druge strane.\nDeo treninga su sačinjavale vežbe kroz koje su polaznici trenirali kako i kada da obavljaju prodaju putem telefona, kako da aktivno slušaju sagovornika i kako da procenjuju kada je pravi trenutak za prodaju.\nOpšta ocena svih polaznika je da je trening ispunio sva njihova očekivanja, a prenosimo fidbek nekolicine:\n„Predavanje je interesantno, korisno, primenljivo, a konstantno učešće svih prisutnih je bilo najkorisnije i jako se puno stvari može iskoristiti.“\n„Komunikacija, način približavanja nama kao onima koji slušamo i koji treba da usvoje nove veštine je bil odlično. Sve što sam čula je apsolutno primenjivo u praksi.“\n„Trening je jako dobro osmišljen. Mnogo korisnih stvari i ideja sam naučila na treningu.Posebno bih izdvojila stilove komunikacije, AIDA model i vrste pitanja.“\n„Praktični primeri i prilagođavanje klijentu na osnovu procene reprezentativnog tipa mi se najviše dopalo, kao i AIDA model.“


DR. TIODOROVIĆ O POPUŠTANJU MERA: Otkrio šta je bitno da se vratimo normalnom životu - Alo.rs\nDR. TIODOROVIĆ O POPUŠTANJU MERA: Otkrio šta je bitno da se vratimo normalnom životu\nKORONA PRESEK ZA 21. SEPTEMBAR Preminulo 38 osoba\n"Dajte mi da budemo što bliže nečemu što će nam obezbediti normalan život. To je jedino važno. I to je zaista moguće", rekao je Tiodorović ocenjujući da je put izlaska iz pandemije jasniji nego ikad, uz poziv: "Ljudi, dajte da se vakcinišemo".\n"Druga važna stvar je uzasna pokrivenost. Moramo imati ravnomernu vakcinisanost u svim uzrasnim kategorijama da bismo mogli da govorimo o uspehu. Mi ovog trenutka nemamo tu situaciju", upozorio je Tiodorović.\nkoronavirus Korona Branislav Tiodorović epidemiolog\nOGLASIO SE TIODOROVIĆ PRED SEDNICU KRIZNOG ŠTABA Brojke će da rastu, a evo šta kaže o trećoj dozi\nBROJ ZARAŽENIH ĆE NASTAVITI DA RASTE Dr Tiodorović izneo zabrinjavajuće prognoze\nBRANISLAV TIODOROVIĆ BESAN Estradni umetnici ne poštuju mere!\nUSKORO I LAMBDA SOJ Epidemiološka situacija kreće se ka izrazito nepovoljnoj\nKON OTKRIO ISTINU Roditelji biraju virus\nDa li Srbiju čekaju “zdravstvene propusnice”? Dr Tiodorović o novim merama\nBranislav Tiodorović: Nema dileme, moraju biti vakcinisani!\nTREĆA DOZA VAKCINE JE NEIZBEŽNA: Epidemiolog Petrović otkrio i koliko traje imunitet nakon prve dve doze!!\nBILO JE DOVOLJNO VREMENA ZA VAKCINACIJU Dr Zdravković upozorava: Sada plaćamo grešku svi zajedno!\nDR ŠEKLER NA METI ANTIVAKSERA Uznemiren zbog pretnji: Je*u mi majku na svakom koraku!\nPANDEMIJA NA IZDISAJU? Stručnjaci se oglasili: Šta nas očekuje u mesecima pred nama\nPUKOVNIK DR UDOVIČIĆ UPOZORIO GRAĐANE Nevakcinisani mogu iznenada da umru i šest meseci posle kovida\nKORONA PRESEK ZA 22. SEPTEMBAR Danas 7.201 novozaražen, preminulo 39 pacijenata\nOVO JE EPIDEMIJA NEVAKCINISANIH Dr Ašanin: Situacija će biti sve gora!\nDR. ĐERLEK RAZGOVARAO SA DIREKTORIMA KOVID BOLNICA Evo kakvo je stanje i šta možemo da očekujemo u narednom periodu\nMOGUĆA IZNENADNA SMRT ŠEST MESECI POSLE KORONE Dr Udovičić: Vakcina je kao pancir u vojsci!\nIDENTIFIKOVAN NOVI SOJ KORONE! Otporniji na antitela i lakše se prenosi\nMISTERIOZNI GOST Došao da podrži svoj Srbe na Jarinju! (FOTO)\nKUME BOLI JAKO, JA SAM OKAMENJENA Reči voditeljke koja se oprostila od Nenada Nenadovića pocepaće vam dušu\nZABRINJAVAJUĆI PODACI: Evo zbog čega je sedenje, gore od pušenja\nULTIMATUM BEOGRADA PRIŠTINI Četiri zahteva Srbije! Ovo su ključne tačke za nastavak dijaloga\nKREĆE ABA LIGA! Sezona velikog izazova: Svi gledaju u Partizan i Zvezdu!


Popustore.rs | PREMIJERA KOMEDIJE VIOLINA, DAIRE I PEGLA U POZORIŠTU SLAVIJA!\nPREMIJERA KOMEDIJE VIOLINA, DAIRE I PEGLA U POZORIŠTU SLAVIJA!\nUkupno prodato vaučera: 454\nTERMINI PREDSTAVE: 2810.2019. godine u 12:00h u pozorištu Slavija


MyCity » Umrežavanje -> Wireless » Wireless Internet bez protoka\nPoslao: 07 Maj 2014 18:30\nPozdrav svima, imam jedan zaista gadan problem koji mi se smucio i ne mogu da ga resim vec par meseci..\nEvo o ovom, imao sam TP Link 543g on je hvatao signal i LANom ga dodelio racunaru a TP Link 740n(koji je bio povezan sa 543g) je sirio taj internet bezicno za tablet i telefon..\nNa racunaru je uvek bila brzina 10mbps, dobar signal i sve super, a preko wirelessa nista, nekad 1mbps, a nekad ni toliko, 4 razlicita wifi rutera sam zamenio i uvek isto, tu sam opremu prodao i kupio TP Link WR941 ND, nov u prodavnici, posto ima izmenjive antene, jednu antenicu sam skinuo i stavio vanjsku(ista ta je bila i na 543g) i podesio ruter da radi u WDS modu kako bih izbegao upotrebu 2 rutera i dobio istu brzinu preko LAN-a i preko Wirelessa, ali opet je isto, na racunaru koji je povezan LAN kablom brzina 10mbps na tabletu sada malo bolje,ali ne prelazi 2mbps.\nAko iko moze da mi pomogne, bio bih mu zahvalan do neba, previse se mucim sa ovim i niko nema resenje?\nUkupno su 877 korisnika na forumu :: 32 registrovanih, 8 sakrivenih i 837 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: AF-1, Aleksa-, amstel2, bojank, cenejac111, Despot1, Doca, dragon986, Faki-Valjevo, GreenMan, Hoegaarden, jaeger, Joja, kaisarevic1, MarKhan, Miskohd, Mixelotti, mushroom, nebkv, nemkea71, Pohovani_00, Radiša, rovac, sakota79, ssekir75, Toni, trajkoni018, trutcina, uruk, vathra, VJ, Vlada1389


Copyright - vidonjac.com\nFotografije, dokumenti te sav drugi materijal s ovih stranica vlasništo su autora istih. Svi materijali s ovih stranica ne smiju se dalje kopirati ili na neki način distribuirati bez pristanka urednika stranica.\nUrednik stranica uložiti će razuman napor kako bi se na web stranici našli točni i aktualni podaci, isto tako urednik nije odgovoran za njihovu točnost i potpunost.Svi posjetitelji koji pristupaju na www.vidonjac.com koriste njezin sadržaj na vlastitu odgovornost. Urednik ni na koji način neće biti odgovoran ni za kakve direktne, slučajne, posljedične, indirektne ili kaznene štete koje su nastale iz pristupa, korištenja ili nemogućnosti korištenja stranice zbog bilo koje greške ili nepotpunosti u njenom sadržaju.\nOva web stranica sadrži informacije treće strane i veze do drugih stranica nad kojima urednik ovih stranica nema nikakvu kontrolu i nije odgovran za bilo koju nastalu štetu na tim stranicama. Urednik zadržaje pravo izmjene stranice na bilo koji način, u bilo kojem trenutku i iz bilo kojeg razloga, i neće biti odgovoran ni za kakve moguće posljedice proizašle iz takvih promjena. Vlasnik stranice zadražaje pravo na privremeno ili trajno isključenje stranice bez ikakvih ranijih obavjesti ili upozorenja.


Gde cveta limun žut (2006) film online gledanje\nGde cveta limun žut (2006) - domaci filmovi i serije online\nTagovi: Dragan Nikolic, Goran Danicic, Ivan Bosiljcic, Milenko Zablaćanski, Milica Milša, Miodrag Radovanovic, Petar Kralj и Zoran Cvijanovic.\nOpis filma/serije Gde cveta limun žut (2006)\nGde cveta limun žut je Dokumentarni film u produkciji Košutnjak filma o jednoj od najvećih tragedija srpskog naroda – povlačenju na ostrvo Krf za vreme Prvog svetskog rata. Snimljen je 2006. godine. Ovo povlačenje je još poznato kao Albanska golgota.\nSa scenarijem Milovana Vitezovića, a režiran od strane Zdravka Šotre i sa Draganom Nikolićem kao pripovedačem, film vodi 95 minuta kroz dešavanja koja su dovela do povlačenja srpske vlade, vojske i naroda na ostrvo Krf. Film je sniman je na lokacijama u Srbiji, Albaniji i Grčkoj.\ngde cveta limun zut ceo film, Gde cveta limun zut, tamo gde cveta limun zut, drama tamo gde cveta limun zut, tamo gde cvate limun žut, milenlko zablacanski filmovi, gde cveta limun zut online gledanje, Gde cveta limun žut hd, gde cveta limun zut ceo film download, gde cveta limun filmovizija


Hi-Fi Cafe Web magazin - True ribbon zvucnici - 1. deo\n''TRUE-RIBBON'' ZVUČNICI - 1. deo\npiše: Aleksandar Radisavljević\nCopyright © Aleksandar Radisavljević i Hi-Fi Cafe, 2005.\nU nameri da objasnim prednosti true-ribona, moraću da se prvo osvrnem na ostale vrste zvučnika. Trudiću se da ne budem previše dosadan ;)\nPostoje četiri principa rada pretvaranja električne struje u pomeranje fluida (vazduha, vode, sirove nafte, blata, ...), te proizvodnju onoga što zovemo zvukom: dinamički, elektrostatički, magnetistriktivni i piezoelektrični. U audiu, najzanimljiviji su dinamički, elektrostatički i piezo princip pretvaranja. Mada, možda i grešim, video sam i razna druga pretvaranja koja se koriste u audiofiliji, a jednako su zanimljiva.\nMislim da bi najbolje bilo da u razmatranje vrsta zvučnika, osim po načinu rada, trebalo poći i po redosledu koji uslovljava i jedan veoma važan parametar kod zvučnika uopšte, a to je pokretna masa po jedinici površine. Redosled koji tako nastaje, poklapa se i sa još jednim krucijalnim parametrom - a to je uniformnost sile gonjenja membrana po površini.\nDinamički princip rada se sastoji u interakciji provodnika kroz koji protiče struja i magnetnog polja u kome se nalazi. To je najrasprostranjeniji princip, jer uz pomoć permanentnih magneta nije nam potrebno napajanje za ostvarivanje potrebnog magnetnog polja, pa su dinamički zvučnici relativno jednostavni i laki za masovnu proizvodnju. Postoji nekoliko podvrsta. To su konusni, kalotni, prstenasti (ring), planarni i ribon zvučnici.\nmodel Alian 1\nKonusni zvučnici su najrasprostranjeniji i po apsolutnom kriterijumu mogu biti i očajnog ali i vrhunskog kvaliteta reprodukcije. Kod njih su prednosti odlična reprodukcija niskih i srednjih tonova, mala (većini prihvatljiva) veličina i mnoge druge. Mane se sastoje u njihovoj komplikovanosti kretnog sistema. Imamo lakom izolovanu žicu namotanu i zalepljenu na okruglo kalemsko telo, zatim sve to zalepljeno za koren konusne membrane koja ima platneni centrator u dnu i gumeno ili sundjerasto vešanje na svom obodu. Od svega toga, ''svira'' samo ono malo žice na koju je zalepljeno 10 do 50 puta više mase nego što je ona sama, a ovo ostalo se uvija, kasni, rasteže, osciluje, opire i šta sve ne. Velike razlike postoje u materijalima membrana, vrsti i obliku žica kojima su namotani kalemovi, oblicima i materijalima vešanja, tako da se kod njih kvalitet postiže samo najboljim mogucim odabirom tih pojedinih elemenata i njihovim pametnim uklapanjem imajući u vidu nekoliko njihovih parametara.\nTaj proces je veoma mukotrpan ali može dovesti do odličnih rezultata u okviru uskog ali željenog frekventnog opsega, tako da se mogu pronaći i petosistemske zvučne kutije kod kojih tri konusna zvučnika rade u različitom opsegu. Takodje, ne mali broj audiofila ide u drugu krajnost i koristi samo jedan ''fullrange'' zvučnik, svesno se lišavajući krajeva frekventnog opsega zarad dobitka u kritičnom srednjetonskom opsegu. Bilo kako bilo, ova vrsta zvučnika nije u mogućnosti da jednom jedinicom pokrije ceo audio opseg u zadovoljavajućem kvalitetu.\nmodel Alian 24020\nFleksioni konusni (Hi-Fi: Ohm, Audio Physics) i fleksioni ravni (Manger) su krajnost u ''klasičnim'' dinamičkim zvučnicima, a njihov princip rada za ostvarivanje kvaliteta reprodukcije nema direktne veze sa masom kretnog sistema, već sa njegovom krutošću i sposobnošću da membrana propušta transverzalne (fleksione) talase preko cele svoje površine, za sve frekvencije podjednako ali uz pametno odabrano prigušenje iste da se izbegne ''zvonjava''. Kod njih se problematika ostvarivanja kvalitetne reprodukcije graniči sa proizvodnjom dobre violine, pa bi meni najbolja analogija za izbegavanje predstavljanja njihovih karakteristika bila da neću sada razmatrati da li se od drveta mogu praviti cepanice ili violine, jer uspeh zavisi od ličnog pristupa i odluka konstruktora.\nKalotni zvučnici su derivat konusnih i prednost u odnosu na konusne je što kalota, sama po sebi, predstavlja najčvršći mogući oblik za datu masu. Dobitak je i u tome što je kalota gonjena od strane kalema po svom obodu, a ne iz centra kao kod konusa, pa su i stresovi takve membrane drastično manji jer opiranje vešanja ne učestvuju u teranju kalote da se uvija i ''lomi''. Njihov problem parazitnih masa ostaje, samo u manjoj meri. Frekventni opseg im je ograničen sa obe strane, tako da nema primeraka koji dobro rade i srednji i visokotonski opseg zajedno. Prednosti i mane im zavise od želja i ciljeva konstruktora, pošto se i oni mogu napraviti u veoma širokim marginama kvaliteta, ali u apsolutnom kriterijumu i kod vrhunskih primeraka postoje zamerke.\nPrstenasti zvučnici (Pro: JBL, Fane, TAD-Pioneer, ...; Hi-Fi: Vifa, ScanSpeak) su derivat kalotnih i već nekoliko decenija se koriste u ozvučavanju kao drajveri za visokotonske horne. Imaju za nijansu manje problema od kalotnih zvučnika, pa i bolje rade, ali im je površina premala da bi se mogla dobiti mala izobličenja, tako da im se opseg mora pomerati naviše u odnosu na kalotne, ako se očekuje isti rezultat što se dinamičkih sposobnosti tiče. Prednost je u nedostatku sredine (vrha) kalote koja ima osobinu da kasni, pa je posledica proširen prenosni opseg sa gornje strane. Mana je povećana usmerenost.\nPlanarni zvučnici (Pro: HPV technologies, Stage Accompany, Adam audio, ...; Hi-Fi: Magnepan, Apogee, EMT, Infinity, ...) su po veličini membrane i nedostatku kutije slični elektrostatskim zvučnicima, pa ih mnogi zovu i magnetostatskim, što nije baš tačno, ali je opšteprihvaćeno. Membrana im je tanka plastična folija, po kojoj su celom njenom površinom, zalepljene aluminijumske žice, čineći pravilnu rešetku. Na perforisanom limu iza folije, iza svake žice nalazi se red magneta, pa je sva žica u magnetnom polju. Normalno, propuštanjem struje kroz te provodnike, neminovan je pomeraj, koji ce usloviti da cela površina folije to prati i tako dobijamo zvuk. Prednosti ovakvog uredjenja su veoma uniformno gonjenje membrane po celoj njenoj površini tj. nedostatak stresova koji se tako ostvaruje i veoma veliki mogući frekventni opseg iz jedne jedinice. Takodje, skoro uniformno gonjenje membrane omogućava male koloracije. Umesto žica, korišćene su na nekima i aluminijumska folije zalepljene za glavnu plastičnu membranu, pa su se zbog toga zvali i ''full range'' ribonima. Što se zvučnog kvaliteta tiče, ubrajaju se u vrhunske zvučnike uz blagi nedostatak ''živosti''. Mane su izražena usmerenost i mala sila po jedinici površine, ali za razliku od elektrostatika, to se može nadomestiti snagom jer su veoma izdržljivi. Maksimalni zvučni pritisak je ograničen izobličenjima i kompresijom dinamike, ali sa dovoljno snage i glasnoća bez neprijatnih izobličenja postaje dovoljna.\nAkustički transformatori (Pro: Adam audio, Hi-Fi: ESS, Eton, Piega) su veoma interesantna varijanta planarnih zvučnika gde je membrana ''spakovana'' kao harmonika, tako da je realna površina oko 5 puta veca od one koju vidimo spreda. Kvalitet zvuka odličan. Prednosti su dimenzije i visoka efikasnost.\nPre nego što obradimo i ribon zvučnike, pogledajmo još i tri glavna primera kondenzatorskog tipa pretvarača. I ovde važi redosled od veće ka manjoj kretnoj masi.\nPiezo pretvarači (Hi-Fi: Panasonic, Audax, Anthony Gallo, ...) se u poslednje vreme ne prave od ''senjetove soli'' i sličnih kristala. Sada postoje dopirane plastične folije koje pokazuju piezoelektrične efekte u dovoljnoj meri da im je sila po jedinici površine sasvim adekvatna. Po konstrukciji su veoma slični membranskim elektrostaticima, a i po kvalitetu reprodukcije. Prednost u odnosu na elektrostatike je bolji impulsni odziv, nedostatak potrebnog napajanja, moguć veliki zvučni pritisak i velika sloboda pri oblikovanju membrane prema željenoj karakteristici usmerenosti. Mana je nešto veća masa membrane u odnosu na elektrostatik.\nEletrostatički princip rada funkcioniše pomoću privlačenja i odbijanja naelektrisanih čestica ili objekata od drugih naelektrisanih objekata. Ovaj princip rada ima dve podvrste. Jedna su elektrostatski membranski zvučnici, a druga su jonofonski zvučnici.\nElektrostatski membranski zvučnici (kondenzatorski) su najpoznatiji (QUAD i mnogi drugi). Oni vazduh pokreću pomoću pomeraja naelektrisane, tanke plastične folije koja je izmedju dve (najčešće), statički naelektrisane rešetke. Masa te folije je veoma mala, još manja nego kod planarnih zvucnika jer nema aluminijuskih žica ili folija zalepljenih na nju. I oni imaju jako malu iskoristivost po jedinici površine ali veličina nije problem. Tako se mogu napraviti i zvučnici koji rade (skoro) pun audio opseg. Prednost je idealna uniformnost gonjenja membrane (svaka tačka te folije je naelektrisana i samim tim, pogonjena u isto vreme) i dobar impulsni odziv, u smislu prilično brzog zaustavljanja posle prestanka signala, za šta je zaslužan efekat sličan onome koji sprečava padobran da slobodno pada, jer membrana zahvata veliku količinu vazduha i brzo se zaustavlja. Njihova najveća mana se i sastoji upravo u tome (to važi i za planarne dinamičke) što membrana mora biti velika zbog male sile po jedinici površine, ali ta velika zahvaćena masa vazduha, u stvari, otežava tu membranu, te je početna ivica tranzijenta zaobljena. Oni zvuče veoma prirodno, ali im malo nedostaje ''atak'' da bi zvučali baš kako treba. Ostale mane su nemogućnost ostvarivanja dovoljnog zvučnog pritiska i veoma izražena usmerenost, takodje zbog njihove veličine.\nJonofonski zvučnici (Hi-Fi: Magnat) su druga podvrsta elektrostatskih zvučnika. Nude nam najbolju moguću reprodukciju jer kod njih umesto membrane, koja neminovno mora imati neku masu, pomoću modulisanog elektrostatskog polja, osciluju i svoje oscilacije prenose dalje u vazduh, naelektrisani atomi kiseonika (joni, pa otuda i naziv). Prednosti su izuzetne brzina reakcije, zbog nedostatka mase, i samim tim, fantastičan odziv od +/- 0 dB sve do 250 kHz (toliko propušta elektronika za pobudu, nije principijelni limit). Praktične mane su nephodan način za jonizaciju vazduha, a to je vodonikov plamen ili mikrotalasno zračenje i još važnije, proizvodnja ozona koji je toksičan kada se udiše naročito kod principa za jonizaciju sa tzv. ''električnim vetrom''. Nažalost, zbog toga što imaju jako malu iskoristivost po jedinici površine, morali bi biti veoma veliki a samom tim i veoma otrovni, pa su se proizvodili kao relativno male jedinice koje su mogle da se koriste tek od 7-8 kHz pa naviše, a danas su napušteni.\nDakle stigli smo i do zvučnika koji ''nema'' masu kretnog sistema, ali je otrovan. Vratićemo se korak nazad. Treba nam nešto što skoro da nema masu kretnog sistema i što ima uniformnu i veliku silu pogona po površini. Kondenzatorski zvučnici imaju dovoljno malu masu i uniforman pogon po površini, ali ta površina mora biti prilično velika. Čim je površina velika, membrana počinje da pati od neželjenih oscilacija i rezonansi. Tu način vešanja i prigušenje membrane predstavlja skoro nerešiv problem. Dakle, nije loše imati relativno malu membranu, bar po jednoj osi, a to pomaže i kod (ne)usmerenosti. Za malu membranu treba imati veliku silu po jedinici površine, a to kondenzatorski zvučnici nemaju (principijelno nemoguće). Dinamički to mogu, ali membrana onda mora biti provodna traka u magnetnom polju, tj. ribon. Veoma jednostavno.\nTrue-ribbon zvučnici - 2. deo >>


Aviokarta.net | Lufthansa prekida saradnju sa Jatom\nVesti » Vesti » Lufthansa prekida saradnju sa Jatom\nLufthansa prekida saradnju sa Jatom\n20.10.2011 / Izvor: Lufthansa\tFoto: D. Nikolić\tTweet\nPoslednjeg dana letnjeg reda letenja (30. oktobra 2011.) biće prekinuta saradnja Lufthanse i Jat Airways-a. Od tog dana više neće postojati zajednički letovi (code share) na linijama Lufthanse ka Minhenu i Frankfurtu i Jata ka Diseldorfu i Frankfurtu.\nDve kompanije će nastaviti da lete do ovih gradova svaka za sebe, samostalno a putnici će ostati uskraćeni i za mogućnost kombinovanja letova.\nKomercijalni sporazum Lufthanse i Jat Airways-a prestaje da važi tog dana a tada će osim zajedničkih letova biti ukinuta i saradnja u okviru "Miles and More" programa za nagrađivanje stalnih putnika čiji je pokretač Lufthansa.\n"Lufthansa prekida saradnju sa srpskom kompanijom zbog komercijalnih razloga. Putnici Lufthanse koji su već kupili karte za letove koje obavlja Jat Airways u periodu nakon 30. oktobra 2011. biće prebačeni na originalne Lufthansine letove kadgod je to moguće" - izjavio nam je Klaus Gorni, menadžer za komunikacije nemačkog avio giganta.\nSaradnja u okviru odgovarajućih frequent flyer programa (Miles and More i drugi Star Alliance programi) biće prekinuta 1. aprila 2012. godine. Sve nagradne milje ostvarene na letovima (Jat Airways-a) biće prihvaćene do tog datuma.\nNa postavljeno pitanje o razlozima za prekid saradnje sa Jatom, od Lufthanse smo dobili sledeći odgovor: "Svaki bilateralni sporazum mora imati komercijalne prednosti što nije bio slučaju u saradnji sa Jatom. Naši putnici nisu mogli da koriste sve prednosti Lufthansine usluge i sve opcije koje su inače raspoložive na Lufthansinim letovima. Lufthansa je pažljivo proučila situaciju i donela odluku da raskine jedino ovaj sporazum od ukupno 35 sličnih koliko ima sa drugim aviokompanija širom sveta, isključivo iz komercijalnih razloga".\nU Lufthansi su još dodali da je "sporazum sa Jatom postojao od 2004. godine i njegova primena protekla bez problema i uz dobru saradnju dve kompanije." Promene u oznakama letova\nAviokompanija koja ukida svoju oznaku\nJat Airways ukida oznaku leta JU 8346\nJat Airways ukida oznaku leta JU 8342\nJat Airways ukida oznaku leta JU 8344\nBeograd (BEG) - Frankfurt (FRA)\nJat Airways ukida oznaku leta JU 8350\nLufthansa ukida oznaku leta LH 9521\nJat Airways ukida oznaku leta JU 8352\nBeograd (BEG) - Diseldorf (DUS)\nLufthansa ukida oznaku leta LH 9529\nNapomena: Do 30. oktobra 2011. ovaj let je planiran u 08:05 svakodnevno, od 31. oktobra ovaj let se pomera na 07:45 i ukidaju se polasci utorkom i četvrtkom\nBojan, 20.10.2011 u 14:01\n"Naši putnici nisu mogli da koriste sve prednosti Lufthansine usluge i sve opcije koje su inače raspoložive na Lufthansinim letovima". Čista istina. Ljudi nemaju biznis, prvu a ni ekonomsku klasu u Jatovim avionima. Jednostavnu su zastareli, raspadaju se i to je tužna istina, ali je tako. Pošto je Lufthansa vlasnik Austrian-a sigurno će i Austrian saradnju sa Jat-om. Kupite kartu za Austrian i vozite se u raspadnutim avionima Jat-a gde se sedišta klate kao u gradskom prevozu. Užas dalje»


Rabljeni Holaras rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Poljoprivredna oprema i strojevi > Strojevi za stoku > Rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala > Holaras\nRabljeni Holaras rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala na prodaju\nOvdje možete pronaći popis svih oglasa rabljenih Holaras rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala mašina za prodaju. Možete sortirati rabljene Holaras rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala po cijeni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Holaras rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista polovnih Holaras rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Holaras rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Holaras rezači za bale, rezači i mašine za odmotavanje bala i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


i heroin i marihuanu\nzaplijenjena droga, Foto: Vijesti.me\n16.07.2012. 13:58h Ažurirano: 27.03.2019. 17:18h\nSlužbenici Odsjeka za borbu protiv droge i krijumčarenja su prilikom vršenja pretresa kod M.M. iz Tivta, pronašli i oduzeli oko 25 grama materije za koju se sumnja da je heroin i oko 50 grama marihuane, kao i dva džointa sa sadržajem materije za koju se takođe sumnja da je marihuana.\nKod osumnjičenog su pronašli i manju količinu novca za koji pretpostavlja da je stečena prodajom opojnih droga.\nOn je istoga dana kad je uhapšen, na putu prema mjestu Dobrota- Kotor, prilikom zaustavljanja od strane policijskih službenika, vozilom pobjegao, nakon čega je izazvao saobraćajnu nezgodu.\nPolicija je efikasnom reakcijom ubrzo uspjela da ga zaustavi u Dobroti.\nNakon lišenja slobode, zbog postojanja osnova sumnje, da je izvršio krivično djelo neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljanje u promet opojnih droga M.M. je uz krivičnu prijavu predat Višem državnom tužilaštvu u Podgorici, na dalju nadležnost.\nKako je saopšteno iz Uprave policije, protiv njega će u narednom periodu biti podnijete prekršajne prijave nadležnom područnom organu za prekršaje, zbog osnovane sumnje, da je počinio prekršaje iz Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima i Zakona o javnom redu miru.


Fondacija Slavko Ćuruvija: Ilustrovana ugrožava bezbednost Matića i Smajlović | N1 Srbija\nFondacija Slavko Ćuruvija: Ilustrovana ugrožava bezbednost Matića i Smajlović\n12.12.2018. |10.55 |\nPo oceni Fondacije Slavko Ćuruvija, Ilustrovana politika ugrožava bezbednost osnivača Komisije za istraživanje ubistava novinara Verana Matića i Ljiljane Smajlović, navodima da nema dokaza protiv optuženih u procesu za ubistvo Slavka Ćuruvije, a dodatnu zabrinutost izražava i činjenica da je upravo država većinski vlasnik tog lista.\n"U trenutku kada se suđenje za ubistvo Ćuruvije gotovo 20 godina nakon zločina privodi kraju, zabrinjava činjenica da se napadima na predsednika Komisije Verana Matića, pridružuju i Viši sud, Advokatska komora, Društvo sudija i Vrhovni kasacioni sud, zbog javno izrečenih stavova o pokušajima Sudskog veća da izostavi ključne dokaze protiv optuženih u ovom slučaju", navodi se u saopštenju.\nIz fondacije su upozorili da sumnjaju da je u toku pokušaj da se optuženi za ubistvo aboliraju, a da se dokazi protiv njih pripišu "ratnoj propagandi" NATO i Vašington Posta iz 1999. godine, uz ponovno crtanje meta na čelu Ljiljani Smajlović i Veranu Matiću.\n"Podsećamo i da su autori tekstova o Ljiljani Smajlović i Veranu Matiću, Goran Kozić i Đorđe Martić, bili među istaknutim predstavnicima ratnohuškačkog novinarstva '90-tih godina i da su se i oni i mediji u kojima su radili i tada na monstruozan način obračunavali sa protivnicima režima Slobodana Miloševića", kaže se u saopštenju.\nIlustrovana politika objavila je na naslovnoj strani izdanja od ponedeljka, 11. decembra fotomontažu sa likovima novinarke Ljiljane Smajilović, predsednika Upravnog odbora Fonda B92 Verana Matića i ambasadora SAD-a u Srbiji Kajla Skota na slici Bogorodice kako hrani Isusa uz naslov "Verane, Verane, šta to radiš, mamografu jedan".\nSlavko Ćuruvija Veran Matić Ljiljana Smajlović ilustrovana politika\nMatić o štrajku Maje Pavlović: Naknadu za emitovanje bi trebalo korigovati 20.08.2019.\nAdvokat Danilović za NIN: Tajne službe i dalje vuku konce 04.07.2019.\nJelena Ćuruvija: Kako neko osuđen za ubistvo može da sedi kod kuće 23.05.2019.


Nestandardni rad u Srbiji – Sandžaklija\nNestandardni rad u Srbiji\nNeki oblici nestandardnog rada kao što su privremeno zapošljavanje, rad na određeno i agencijski rad bi se prema Zakonu trebali koristiti kao izuzetak, a ne kao jeftinija zamjena za osnovne, odnosno redovne poslove u firmi, no u praksi se događa upravo taj tip zloupotrebljavanja. Koje su taktike izigravanja zakona i kako im se može oduprijeti?\nPlatforma za teoriju i praksu društvenih dobara “Zajedničko” objavila je publikaciju “Radnici drugog reda: nestandardni rad u Srbiji” u kojoj autori analiziraju rad na određeno, agencijski rad, privremeni i povremeni rad, sezonski rad, samostalnu djelatnost i neformalni rad. S autoricama i autorom istraživanja Aleksandrom Savanović, Aleksandrom Lakić i Milošem Kovačevićem za Bilten razgovarala je Dunja Kučinac.\nMožete li reći nešto o namjeri i pripremi izvještaja u kontekstu šireg djelovanja vaše platforme?\nTemom rada počeli smo da se bavimo prepoznajući trend drastičnog unazađivanja radnih i njima odgovarajućih socijalnih prava, kao i proliferaciju nestadardnih oblika rada. Imajući u vidu da se naša organizacija bavi pitanjem zajedničkih dobara, tj. promišljanjem i (re)dizajniranjem kolektivnih institucija sa namerom da se istakne njihov značaj kako za demokratsko upravljanje tako i za materijalnu reprodukciju društva, a budući da živimo u državi koja se izrazito neprijateljski odnosi spram radničkih prava, i koja je predano nastojala da radnu regulativu maksimalno prilagodi zahtevima poslodavaca, ideja nam je bila da istražujemo van-državne kolektivne odgovore na stanje sve izraženije obespravljenosti među radnicima različitih profila. Ovo konkretno istraživanje, koje razumemo kao početni korak u kome utvrđujemo postojeću situaciju, je deo višegodišnjeg projekta za koji se nadamo da će doprineti organizovanju nestandardnih radnika u praksi.\nŠto pokazuje vaše istraživanje – koji su najčešći oblici nesigurnog rada u Srbiji i što ti oblici rada znače za ekonomsku i socijalnu sigurnost radnika, ali i mogućnosti njihovog organiziranja?\nIstraživanje pokazuje da su najčešći oblici nesigurnog rada – onaj najmanje nestandardni, odnosno rad po ugovoru na određeno, kao i onaj najnestandardniji, tj. rad na crno. Dok radnici na određeno mogu ostvariti većinu prava i zaštita koje garantuje radni odnos, iako uz izvesna ograničenja koja se odnose na trajanje ugovora kao i generalnu neizvesnost u vezi sa sigurnošću posla koja je karakteristična za sve nestandardne oblike rada, neformalni radnici nemaju pristup niti jednom pravu i zaštiti koje proizilaze iz radnog odnosa. Samostalni delatnici, kao treća najbrojnija grupa imaju delimičan pristup socijalnim pravima, dok su u potpunosti isključeni iz korpusa radnih prava.\nIzraženi rast ugovora na određeno, čiji se udeo u ukupnoj zaposlenosti u poslednjih deset godina povećao tri puta (sa oko 5% na oko 15%) može se tumačiti kao posledica dugogodišnjih mera štednje i zabrane zapošljavanja u javnom sektoru, kao i prilagođavanja regulative potrebama poslodavaca. Što se neformalnog rada tiče, on je u Srbiji i dalje veoma prisutan – gotovo petina svih zaposlenih radi na crno. Još jedna od brojčano najznačajnijih kategorija su radnici za sopstveni račun, odnosno samostalni delatnici bez zaposlenih, kojih je, kao i slučaju prethodne dve kategorije negde oko pola miliona. Preklapanje između neformalnih i samostalnih radnika je izuzetno visoko, tako da gotovo polovina samostalnih delatnika radi neformalno, a istraživanje pokazuje da su oni najčešće u sektoru poljoprivrede i uslužnim delatnostima domaćinstava, odnosno proizvodnji za sopstvene potrebe. Uprkos tome ova grupa radnika, iako ubedljivo najbrojnija ranjiva grupa, nije predmet interesovanja države, dok neke druge, kao što su trenutno aktuelni radnici na internetu, kojih je i do deset puta manje, država iz sve snage pokušava da “formalizuje”. Ovakav odnos države jasno pokazuje da cilj regulacije nije bolji pristup sistemu socijalne zaštite, već samo naplata poreza koji joj izmiče.\nUzmimo za primer ugovor o privremenim i povremenim poslovima. Poslodavcima je omogućeno da po ovom ugovoru angažuju radnike sa mršavim korpusom radnih prava samo na radnim mestima koja nisu obuhvaćena Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji poslova. Međutim, kako sistematizacija poslova nije obavezna za poslodavce koji imaju manje od deset zaposlenih, njima su odrešene ruke da sklope ovakve ugovore za obavljanje poslova u okviru njihove primarne delatnosti. Država je samo prividno ograničila poslodavce koji imaju veći broj zaposlenih obavezom donošenja pomenutog Pravilnika. Odluka o tome koji poslovi će biti sistematizovani donose sami poslodavci, pa tako oni mogu iz Pravilnika izostaviti neke od poslova u okviru njigove primarne delatnosti, a u cilju smanjenja tereta koji za njih dostojanstven rad predstavlja.\nKod svakog tipa nestandardnog rada koji obrađujete u istraživanju analizirate i njegovu rasprostranjenost s obzirom na rod, ali distribuciju po sektorima. Koji su zaključci tog tipa analize? Koji su sektori, a onda i društvene skupine najviše zahvaćeni nesigurnim oblicima rada i koji su tome uzroci?\nSektorska distribucija varira od tipa nestandardnog rada. Najveći broj agencijskih radnika radi u prerađivačkoj industriji, privremenih i povremenih radnika u sektoru građevine, dok sezonci i samozaposleni najviše rade u sektoru poljoprivrede. Ako se držimo striktno statistike, neformalni radnici najviše rade u sektoru usluga, ali je važno napomenuti da većina ne pruža usluge u klasičnom smislu, nego proizvodi robu i usluge za sopstvene potrebe. Muškarci dominiraju u svakoj analiziranoj formi nestandardnog rada, od rada na određeno do neformalnog rada. Rodna distribucija je nejednaka zato što su žene u većoj meri zaposlene u sektorima obrazovanja i zdravstva koji su, u poređenju sa ostalim sektorima, i dalje dobro pokriveni standardnim radnim ugovorima.\nZanimljiv je podatak koji navodite na jednom mjestu, da čak 87,5% radnika kao razlog za to što rade privremene i povremene poslove navodi činjenicu da ne mogu naći posao na neodređeno vrijeme. On mi se čini važan jer kontrira slici koju zagovornici fleksibilizacije obično pokušavaju stvoriti o privremenim i platformskim poslovima i samozapošljavanju, da radnici nove generacije ne žele robovati “tradicionalnom” fiksnom osmosatnom radnom vremenu i biti vezani za jedno radno mjesto. Takva se slika osobito stvara kad je u pitanju digitalni rad i frilensanje. Kakva je situacija u Srbiji s takvim poslovima? U zadnje vrijeme aktivno je Udruženje radnika na internetu.\nFrilenseri ne samo da nemaju stvarnu kontrolu nad radnim procesom, nego su uskraćeni za osnovna radna i socijalna prava. Neoliberalna romantizacija njihovog položaja nema mnogo veze sa stvarnošću. Govorimo o ljudima koji kada se razbole ili dobiju dete ne mogu da uzmu plaćeno odsustvo, ne ostvaruju prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja, a često nisu ni zdravstveno osigurani na osnovu svog radnog statusa. Uprkos tome što je Srbija prva država u svetu po rasprostranjenosti digitalnog rada po glavi stanovnika, frilenseri u široj javnosti sve do nedavno nisu bili tema. Hiljade mladih su godinama unazad radili preko interneta i nisu plaćali poreze i doprinose. Pre nekoliko meseci država je naprasno odlučila da to sve naplati i to sa kamatom. Verovatno je jedina pozitivna stvar u vezi sa ovim potezom države to što je navela digitalne radnike da se uprkos svojoj fragmentiranosti organizuju u cilju pravednijeg oporezivanja njihovog dohotka.\nU izvještaju navodite i preporuke koje bi trebale pomoći da se za svaki od spomenutih nesigurnih oblika rada uredi u korist radnika, odnosno u smjeru povećanja njihovih ekonomskih, radnih i socijalnih prava. Jeste li u svom istraživanju, a osobito pri izradi tih preporuka, konzultirali i same radnike koji rade na nesigurnim poslovima ili predstavnike nekih agilnijih sindikata, ili to možda planirate u kasnijim fazama projekta?\nU ovoj fazi istraživanja davali smo preporuke koje su bazirane na analizi relevantne literature i propisa u oblasti radnog i socijalnog zakonodavstva. S obzirom da se veoma mali broj autora kod nas bavio problemom prekarnog rada, primarni cilj našeg istraživanja je bio da utvrdimo koje kategorije nestandardnih radnika postoje, a u odnosu na to koliko su im dostupna radna i socijalna prava. Ideja da pišemo i preporuke za unapređenje njihovog položaja javila se naknadno jer smo imali potrebu da skrenemo pažnju na to koje intervencije u postojeće propise bi mogle da doprinesu ovom cilju, i da istaknemo mogućnost samoorganizovanja kao jedno od rešenja. U narednim fazama istraživanja više ćemo se fokusirati na praksu tako što ćemo da radimo na predlogu modela samoorganizovanja nestandardnih radnika putem zadruga. U tom procesu radićemo bliže sa samim radnicima kako bismo došli do nekog optimalnog rešenja koje je izvodivo u lokalnom kontekstu i koje na najbolji način odgovara na njihove potrebe.\nBave li se, koliko i na koji način sindikati u Srbiji radnicima na nesigurnim tipovima poslova? Ima li kakvih primjera udruživanja radnika koji nemaju zakonsko pravo na sindikalno organiziranje i kolektivno pregovaranje?\nU trenutnim uslovima sindikatima je jako teško da dopru do ove grupe radnika s obzirom da im zakonski okvir to ne dozvoljava. Pravo na sindikalno organizovanje uskraćeno je svim radnicima koji su angažovani van radnog odnosa (koji ne rade po osnovu ugovora o radu), kao i samoozaposlenima, dok su radnici koji su angažovani neformalno (na crno) pravno i institucionalno nevidljivi.\nS obzirom na ovako nepovoljnu situaciju, kao i činjenicu da se sindikati do sada nisu pokazali naročito potentnim da utiču na smer u kome su išle izmene socio-ekonomskih i radnih politika, smatramo da je potrebno više zagovarati i promovisati ideju samoorganizovanja radnika kao način da se bolje pozicioniraju u odnosu na poslodavce i državu. Dobar primer u ovom pravcu je osnivanje Udruženja radnika na internetu koje je kroz kolektivni pritisak uspelo da natera državu da uđe u pregovore sa ovom grupom radnika u pogledu njihovog radno-pravnog i poreskog statusa. Takođe, radnici Glova, kompanije (aplikacije), za dostavu hrane i drugih proizvoda, pokrenuli su platformu koja za cilj ima da poveže ovu inače atomizovanu grupu radnika, kako bi udruženo izvršili pritisak na “poslodavca” u pogledu visine zarada i uslova rada. Sličnih pokušaja bilo je i među radnicima Wolta, kompanije koja se takođe bavi dostavom hrane.\nZakoni koji bi trebali regulirati radna, ekonomska i socijalna prava radnika često ne idu na ruku radnicima, nego poslodavcima, odnosno naprosto legaliziraju nesigurne oblike rada. U Hrvatskoj od krize 2008. kroz sve izmjene Zakona o radu možemo pratiti niz ustupaka fleksibilizaciji. Kakva je situacija u Srbiji?\nSituacija u Srbiji je dosta slična. Odlikuje je sve veća fleksibilizacija rada, koja se plasira u formi argumenta da su ovakve mere neophodne u svrhu ekonomske efikasnosti. Pored radno-pravne deregulacije (sužavanje obima radnih prava), ona obuhvata i problem kojim se bavimo u našem istraživanju, a koji se tiče porasta nestandardnih/atipičnih formi zapošljavanja. Ključnim momentom u tom smislu može se smatrati 2014. godina kada je usvojen novi Zakon o radu, koji je dao mogućnost poslodavcima da sve veći broj radnika angažuju putem fleksibilnih radnih ugovora. Njih sa jedne strane odlikuje vremenska fleksibilnost koja se ogleda u porastu kratkoročnih radnih angažmana, i sužavanje obima prava zagarantovanih radnicima sa druge. Pored toga, usvajanje pojedinih zakona, kao što je Zakon o agencijskom zapošljavanju i Zakon o sezonskim radnicima, uprkos tome što su uveli red u oblasti koje su do tada bile faktički neregulisane, u suštini više idu na ruku poslodavcima s obzirom da ne nude adekvatan nivo zaštite radnicima. U prilog ovakvom trendu idu i nedavno najavljene izmene Zakona o sezonskim radnicima, koje treba da omoguće proširivanje dejastva ovog Zakona i na druge oblasti van postojeće tri, što sa sobom nosi niz opasnosti s obzirom da je ovim zakonom legalizovana praksa sklapanja usmenog dogovora izmedju poslodavaca i radnika. Na kraju ostaje da se vidi na koji način će trenutna vlast da izvede najavljene izmene ZOR-a, i kakav efekat će imati usvajanje Zakona o fleksibilnim oblicima rada o kome se u javnosti govori.\nČak i takav Zakon o radu koji, kako vidimo, često afirmira nesigurne oblike rada, često se vrlo jednostavno i izigrava od strane poslodavaca. Zato u svojim preporukama osim poboljšanja zakonske regulative na više mjesta ističete važnost izgradnje širih društveno-političkih saveza te, paralelno, zagovarate radničku samoorganizaciju kroz zadrugarstvo. Možete li reći nešto više o tome?\nOvde se vraćamo na priču sa početka. Mi polazimo od ideje izgradnje kolektivnih institucija koje mogu da štite radnike od samovolje i arbitrarnosti tržišta (i poslodavaca), a da pritom ne zavise od države u koju je u ovom trenutku, nemoguće imati poverenja. Izuzetno je teško gledati u pravcu države, kada je ona, od kada znamo za sebe, leglo korupcije, politika koje su isključivo naklonjene krupnom kapitalu i glavni je nosilac neoliberalne vizije minimalne države. Zadruge su svakako jedna od institucija koja je u velikoj meri napuštena sa pojavom i razvojem države blagostanja. Sa njenim propadanjem kome svedočimo u poslednje tri decenije, ovakve prakse ponovo dobijaju na značaju. Verujemo da šire koalicije ne-državnih aktera, u koje ubrajamo civilno društvo, profesionalna udruženja, sindikate, zadruge itd. može biti put ka boljem položaju radnika.


Upis u nacionalni registar železničkih vozila (NVR)\nNaslovna » Usluge » Vozila » Upis u nacionalni registar železničkih vozila (NVR)\nU skladu sa članom 32. Zakona o interoperabilnosti železničkog sistema („Sl. glasnik RS”, br. 41/18), podnosilac zahteva za upis železničkog vozila u nacionalni registar železničkih vozila (NVR) mora da Direkciji pruži dokaze da predmetno vozilo poseduje dozvolu za korišćenje u železničkom saobraćaju. Ispunjenost zahteva za izdavanje potvrde da je železničko vozilo upisano u NVR utvrđuje Direkcija za železnice u postupku. U postupku se proverava da li železničko vozilo poseduje dozvolu za korišćenje u železničkom saobraćaju.\nStandardni obrazac za registraciju odobrenih vozila OTIF;\nNacionalni registar vozila NVR


Pregled predavanja Feminističke škole: 17. oktobar 2015. – Sarajevski Otvoreni Centar\nU subotu, 17.10.2015. godine održana su predavanja u okviru Modula 3 (Kultura i ideologija) i Modula 4 (Feministička etička i politička teorija) Feminističke škole Žarana Papić, koje su vodili Tijana Okić, magistrica filozofije i asistentica na Filozofskom fakultetu u Sarajevu, i Nebojša Jovanović, doktor rodnih studija.\nTijana Okić je predavanje Feminističke kritike mjera štednje počela osvrtom na globalnu ekonomsku krizu koja je počela 2008. godine (ne umanjujući prethodne koje su ju generirale/do toga dovele), te još jednom pokazala da su žene i rodne manjine posebno ranjive kada govorimo o uticajima kapitala na pristup tržištu rada i odnos prema plaćenom radu. Ukazano je na činjenicu da je kapital rodno neutralan, dok kapitalizam nije, te je istaknuta razlika između kapitala kao društvenog odnosa, i kapitalizma kao sistema, odnosno institucionaliziranog društvenog odnosa.\nAnalizirajući rad Austerity Measures in Developing Countries: Public Expenditure Trends and the Risks to Children and Women (Isabel Ortiz i Matthew Cummins), sagledane su posljedice ekonomske krize i mjera štednje na društvenu reprodukciju, a posebno na ranjive kategorije kakve su žene i djeca. Učesnice_i su kritički preispitale_i umjetnu podjelu na sferu javnog i privatnog koja predstavlja važan element za provođenje mjera štednje. Zaključeno je da u takvoj postavci, žene (kao i sve potlačene grupe) snose troškove i trpe posljedice privatizacije javnih i komunalnih usluga. U tom kontekstu, istaknut je problem privatizacije javnih usluga čime se privatizira pitanje društvene reprodukcije, te iz društvenog prelazi u privatno/individualno pitanje, kao i problem prisiljavanja žena na povratak u sferu privatnog gdje obavljaju neplaćeni posao brige za djecu i starije i nemoćne članove obitelji, te se tako smanjuje njihova mogućnost participacije na tržištu rada ili ih se, paradoksalno, stavlja u poziciju u kojoj postaju dio nisko plaćene radne snage. U takvoj primitivnoj akumulaciji prelaska džavnog u privatno, te socijalizacije sredstava za proizvodnju, zaključeno je da bi trebali prihvatiti feminizam koji nas uči da sve to ima veze sa našim životima.\nPosebno je analiziran ekonomski kontekst Bosne i Hercegovine, odnosno situacija gdje bh. ekonomija ne vrijedi ništa – nema proizvodnje niti izvoza, a javni dug prelazi 50% BDP-a, vrijednost domaće valute nije stvarna i ne odražava stanje ekonomije, te je zaključeno da je BiH posebno pogođena feminizacijom siromaštva, te mjerama štednje koje donose i regresivne rodne politike. Sagledavajući rodne odnose u bh. društvu, kritizirane su ideološke i diskurzivne prakse koje rod svode na prosto pitanje politike identiteta, čime se rod, kao moćno analitičko oruđe, depolitizira, što uzrokuje nepreispitivanje rodnog aspekta kritike političke ekonomije. U javnom i medijskom prostoru u kojem nema analize pojma i prakse mjera štednje, nema ni adekvatnih ocjena da je ono što nam se danas prodaje kao feminizam, zapravo, ideologija Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke. Kritizirana je situacija u kojoj smo se našli kao društvo, gdje nas upravo MMF sprečava da ulažemo jer znaju da ne možemo vratiti silne posudbe/kredite.\nNa kraju, ukazano je da svekolike nejednakosti moramo konstantno problematizirati, ne samo kao posljedice, već, što je i važnije, njihove uzroke, odnosno sistem koji ih generira – kapitalizam, te je zaključeno da, u protivnom, ne možemo govoriti o feminizmu i dostojnom životu za sve.\nNebojša Jovanović je predavanje Osnovne konceptualizacije ideologije počeo pokušajem definiranja ideologije, osvrćući se na uvodno poglavlje “What is ideology?“ djela Terryja Eagletona Ideology: An Introduction. Istaknuto je da je marksistička teorija izvukla najviše od ideologije, te pojam (re)definirala. Retrospekcijom na period do Hladnog rata, pretpostavljajući da je završetkom Hladnog rata došlo do gašenja ideologija, analizom mnogobrojnih definicija ideologije(a), zaključeno je da je taj pojam i fenomen itekako aktualan i važan za moment u kojem živimo.\nTako su predstavljene definicije trenutno u upotrebi, koje navodi Terry Eagleton, a koje nisu sve u skladu jedna s drugom, ali se ni ne isključuju međusobno:\nideje koje pomažu legitimiranju dominantne političke moću;\nkonfuzija lingvističke i fenomentalne stvarnosti;\nneophpdni medij u kojem pojedinci proživljavaju svoje odnose sa društvenom strukturom;\nPredavač je, iscenirajući svakodnevne situacije komunikacije, propitao ove definicije u kontekstu prenosa i razmjene poruka među subjektima.\nOvim uvodnim predavanjem zaključeno je i da nam ideologija omogućuje da lažemo istinom, kao i da koristimo laž/fikciju da bismo ukazali_e na istinu.\nU subotu, 24. oktobra predavanja počinju u 12h. U okviru Modula 4, Amila Ždralović će govoriti o feminističkim kritikama Habermasove etike. U okviru Modula 3, Nebojša Jovanović će govoriti o magistralnim marksističkim meandrima.


Povodom obele�avanje 19. Me?unarodnog dana mladih, 12 avgusta 2018. godine, u malom parku ispred zgrade lokalne samouprave (Novosadska 326.) odr�a?e se drugi Sajam omladinskog stvarala�tva u op�tini Temerin.\nOsnovni cilj sajma je da podr�i, predstavi, promovi�e i afirmi�e mlade umetnike i stvaraoce tako �to ?e im pru�iti priliku da izlo�e svoje radove iz oblasti likovne umetnosti, vajarstva, fotografije, dizajna i svih vrsta rukotvorina i kreativnih radova. Za sve u?esnike sajma obezbe?en je materijal za postavku i izlaganje radova, osve�enje.\nVi�e informacija o tra�enom profilu u?esnika, osnovnim zadu�enjima u?esnika, kao i na?inu prijavljivanja i selekcije u?esnika mo�ete pro?itati uPozivu za u?e�?e u Sajmu omladinskog stvarala�tva.\nLink za podno�enje online prijave je nalaziOVDE. Rok za prijavljivanje produ�en je do 07. avgusta 2018. godine, do 16.00h.\nProgram "Sajam omladinskog stvarala�tva" sprovodi Kancelarija za mlade op�tine Temerin u saradnji sa UG "Centar kreativnog okupljanja Temerin" uz finansijsku podr�ku op�tine Temerin, a i u okviru realizacije Lokalnog akcionog plana za mlade op�tine Temerin, period 2017. do 2021. godine.\n© 2009-2020 Kancelarija za Mlade - Temerin. Sva prava zadržana. powered by networx.rs


Milan Vukos (3. deo): godine u kojima je Evropa dolazila u Beograd | Ko je bio...\nMilan Vukos (3. deo): godine u kojima je Evropa dolazila u Beograd\nNa čelu sa Milanom Vukosom, Televizija Beograd je besprekorno savladala još jednu od važnih lekcija. Za to vreme, mnogo se moglo naučiti i od samog direktora – pre svega, da i važni ljudi u politici moraju poštovati pravila.\nAkronimi koje su upamtili i Beograd i svet\nNaročito se to odnosilo na pravila koja su sami skovali. Naime, dok je u Televiziji Beograd još bio na direktorskom mestu, Milan Vukos je odredio da svako mora imati propusnicu za ulazak u zgradu. Dogodilo se, ipak, da je sam direktor to smetnuo s uma, i to istoga dana kada je pravilo stupilo na snagu.\nStigavši do zgrade televizije, za propusnicu ga je u šali upitao jedan od radnika obezbeđenja. No, nije ni u ovom slučaju bilo gledanja kroz prste, čak ni za prvog čoveka televizije. Shvativši da propusnice nema, Milan Vukos je ostao pred vratima sve dok mu vozač, kome je brže-bolje naložio da interveniše, nije pribavio legitimaciju.\nMoglo se od njega naučiti i da kultura i umetnost u životu prestonice zaslužuju posebno mesto. Otkako su zaživele manifestacije poput BEMUS-a, BITEF-a i FEST-a, tako je i Beograd postao domaćin umetnicima iz celog sveta. Milan Vukos je, pak, u tome imao svesrdnu podršku prvog čoveka grada, budući da su i Branku Pešiću išle zasluge za to što je Beograd u svakom pogledu počeo nalikovati modernim zapadnim prestonicama.\nGodine u kojima je Evropa dolazila u Beograd\nBeograd je sada bio prava kulturna metropola, sa manifestacijama koje su rušile internacionalne granice i u Beograd dovodile svet. Najvažnija imena filmske umetnosti i holivudske zvezde okupljale su se na FEST-u, a ovakav festival, počev od 1971. godine kada je prvi put održan, beše jedina takva manifestacija u svim socijalističkim zemljama.\nPodrška je stigla najpre od gradonačelnika Pešića, koji je odmah tome namenio i budžet i infrastrukturu. Želja mu je bila da i Beograd dobije internacionalni festival, a u međuvremenu, svoj kutak slobode su dobili i glumci koji su umesto ekrana odabrali daske koje život znače. Tako ni u godinama kada je medijima dirigovala država, na BITEF-u nije bilo mesta cenzuri. Kao i na filmu, na pozorišnim daskama su se našli glumci svetskog kalibra. A osim velikih glumaca, u prestonici je bilo mesta i za mališane širom Evrope. Tako su se beogradska deca družila i sa evropskom, začinivši svoje druženje muzikom i plesom.\nSkromno sećanje na borca za lepši Beograd\nDok se u prestonici tih godina kultura shvatala ozbiljno, Milan Vukos je imao običaj, kao što je to umeo u gimnazijskim i studentskim danima, posmatrati sve(t) kroz prizmu šale. Iz njegovog pera izašale su i „Uspo(n)mene“ – memoari obojeni humorom u kojima su trenuci iz njegovog radnog veka dobili prizvuk anegdota.\nU njih je „spakovao“ i susrete od kojih su poneki morali proći bez (mnogo) reči, a kao ministru i javnom delatniku išli su u „rok službe“. Dogodilo se, naime, da je posetu Jugoslaviji 1972. godine upriličila britanska kraljica Elizabeta. Iako je do tada već osvajao važne i istaknute pozicije, Milan Vukos se u to vreme još nije mogao dičiti besprekornim poznavanjem engleskog jezika.\nOtuda je i „razgovor“ sa kraljicom protekao ćutke. Jezičke lekcije je savladao nešto kasnije, a s druge polovine ’80-ih, zauzima još jednu istaknutu poziciju. Na mestu ambasadora Jugoslavije u Venecueli proveo je četiri godine, dok ga 1990. godine po povratku u Beograd nije dočekao rat.\nNedugo potom, Milan Vukos se povlači i iz javnog života. Tokom narednih godina, u zaborav polako pada i većina njegovih zasluga, ali je svedočanstvo ostalo u vidu svega što je za Beograd učinio. Preminuo je 2016. godine, a njegovo ime ponela je jedna ulica na Zvezdari.


VUČIĆ NAJAVIO 5.000 RSD POMOĆI SVIM PENZIONERIMA ! ZA 15 DANA ISPLATE\nPredsednik Srbije ~ Aleksandar Vučić, prilikom obraćanja građanima u Blacu, najavio je da će svi penzioneri u Srbiji dobiti za 15 dana jednokratnu pomoć od 5.000 dinara\nPredsednik se tokom obraćanja građanima u Blacu prvo zahvalio penzionerima što su, kako je rekao, imali veru u državu.\n-"Voleo bih uvek da možemo više da pomognemo najsiromašnije penzionere", rekao je Vučić.\n-"Danas srpska privreda nije u krizi, već raste i rašće još većom brzinom u budućnosti. Hvala penzionerima i ja očekujem da, pored povećanja penzija, za 15 dana svaki penzioner u Srbiji dobije 5.000 dinara jednokratnu podršku i gledaćemo da to dolazi sve češće", poručio je Vučić.


Austrijski lekar izlečio više od 45 000 ljudi od najsmrtonosnijih oblika raka OVIM prirodnim napitkom! Dosta se ovo držalo u tajnosti! - Fokuzz\nAustrijski lekar izlečio više od 45 000 ljudi od najsmrtonosnijih oblika raka OVIM prirodnim napitkom! Dosta se ovo držalo u tajnosti!\nRudolf Breus, naturopat rođen 1899. godine, govorio je da sirova hrana može da isceli telo. Njegov tretman za obolele od raka se sastojao od 42-dnevnog konzumiranja ovog napitka i čaja, koje su koristili mnogi ljudi od 1950. godine koji su bolovali od raka grla, dojke, pluća, jetre, mozga, kostiju, jajnika i stomaka.\nPoznato vam je da se rak hrani šećerom. Breusov napitak ima nizak nivo šećera, sa skoro potpunim odsustvom glukoze (jednostavnog šećera), što izgladnjuje ćelije raka, a hrani zdrave ćelije vitaminima, mineralima i fitonutrijentima\nBreusov režim je veoma striktan, ograničava konzumiranje napitka na pola litre dnevno, dopunjujući se biljnim čajevima tokom celog dana: zelenim, žalfijom, bokvicom, pepermintom, matičnjakom, divizmom i slično\nOvo pomaže telu da se reši štetnih materija njihovim izbacivanjem iz tela, dok vas ujedno održava hidriranim i sitim. Bitno je da pijete sok i čajeve polako, dozvoljavajući početnim hranljivim materijama da se stope u ustima\nSvo povrće mora da bude organsko i da ne sadrži bilo kakve štetne hemikalije koje se koriste na konvencionalnim imanjima. Kao deo procesa uništavanja štetnih materija, uklonite bilo kakve hemikalije iz životnog okruženja, uključujući sredstva za čišćenje i proizvode za ličnu negu\nSastojci u Breusovom napitku su veoma efikasni i to može da dokaže veliki broj ljudi koji se izlečio. Repa ima betalain pigmente, antioksidante koji pružaju crvenu boju i sprečavaju razvoj tumora. Šargarepa, jam i drugo narandžasto povrće sadrže karotenoide, koji su vrlo značajni jer sadrže efekte protiv raka\nCeler je bogat vlaknima i izbacuje štetne materije iz tela, uključujući ćelije raka. Apigenin je povezan sa smanjenjem maligniteta raka dojke, prostate, kože i digestivnog trakta. Prema rečima kineskih istraživača, krompir, kao i ostalo beličasto povrće, smanjuju rizik od pojave raka stomaka. Ovo povrće sadrži visoku koncentraciju vitamina C koji sprečava razvoj tumora\nRotkvice sadrže vlakna, vitamin C, antioksidante i minerale koji su potrebni telu. Stotine istraživanja na temu ovog povrća su dokazale moć koju poseduje u borbi protiv raznih vrsta raka\nOd sastojaka za ovaj napitak su vam potrebni: 1 organska repa, 1 organska šargarepa, 1 organski celer, pola organskog krompira i 1 organska rotkvica. Stavite po jedan sastojak u sokovnik i mutite svaki sastojak dodajući po još jedan. Sipajte sastojak u čašu i pijte lagano pola sata. Svaki put pripremite sve napitak\nNastavite da pijete ovaj napitak i čajeve tokom 42 dana - i nakon toga možete da odete kod onkologa da vidite rezultate. Bacite vlaknaste ostatke soka; deo Breusovog protokola se sastoji od eliminacije čvrste hrane, jer se ona pretvara u glukozu\nOva tečnost se bolje apsorbuje, zahteva manje posla i zdrave ćelije iskorišćavaju sve hranljive sastojke. Bitno je da se uzdržite od bilo koje štetne hrane tokom procesa čišćenja. Ovo podrazumeva regularno pražnjenje creva, kako bi se izbeglo vraćanje štetnih materija nazad u telo


Nabopolasar | Tagovi podnaslov | Biblija govori\n6.3. Navuhodonosorovi uspesi\nNavuhodonosor je zatim nastavio svoj pohod na jug, ka Egiptu. Josif Flavije sažeto izveštava: „Tako je vavilonski car prešao preko Eufrata i uzeo celu Siriju sve do Peluzijuma.“ Ovaj grad se nalazio blizu teritorije današnjeg Sueckog kanala. Navuhodonosorovo napredovanje prema Egiptu bilo je naglo zaustavljeno tragičnom vešću iz Vavilona. Vavilonski istoričar Beros (Berosus) zabeležio je […]\n6.1. Vavilonske pobede\nPobeda nad Asirijom Razorenjem Ninive udruženim snagama Nabopolasara Vavilonca i Kserksa Miđanina, propast velikog Asirskog carstva bila je zapečaćena, ali još uvek su preostala neka žarišta otpora. Ašur-ubalit popeo se na nesiguran presto i pokušao da vlada iz Harana, grada skoro 400 kilometara zapadno od Ninive. Nabopolasarov gnev okrenuo se protiv njega, i 610. godine […]


Grickate nokte, i to nesvesno? Evo šta to govori o vama - Story\nOva navika spada pod ponavljajuće poremećaje usmerene na telo, a odlika je ljudi koji su skloni preteranoj organizaciji, iscrpljivanju svog tela do krajnjih granica i perfekcionizmu.\nGrickanje noktiju povezano je najviše sa stresom i nervozom. Osim što grickanje noktiju dovodi do njihovog uništavanja, može doći i do infekcija i napuklih zuba. Ali jednom kad počnete, teško je prestati.\nNaučnici su opisali grickanje noktiju kao ponavljajući poremećaj usmeren na telo. Laički rečeno, taj poremećaj je dalji rođak opsesivno-kompulzivnim poremećajima koji ljudi koriste nesvesno kako bi se lakše nosili sa stresom i problemima. Ali, prema novim saznanjima, to nije jedino što grickanje noktiju otkriva o vama. Prema novoj studiji, objavljenoj u Journal of Behavior Therapy and Experimental Psychiatry, to je zapravo znak da ste perfekcionista, piše Reader’s Digest.\nIstraživanje su sproveli na 48 ispitanika, od kojih pola ima ponavljajuće poremećaje usmerene na telo. Oni su svi pokazali znakove perfekcionizma, svi preterano teraju svoje telo na rad van njegovih granica, preterano planiraju i lako se isfrustriraju.\nIspitanike su izložili različitim situacijama, čak četiri situacije su bile u pitanju, koje je trebalo da ih stresiraju, isfrustriraju, da izazovu dosadu i da ih opusti. Svi ovi koji su imali ponavljajuće poremećaje usmerene na telo u prve tri situacije pokazali su svoja specifična ponašanja kada su nervozni, uključujući i grickanje noktiju.\n-Verujemo da su ove osobe perfekcionisti, što znači da se ne mogu opustiti i izvesti zadatak u miru. Oni su skloni frustraciji, nestrpljenju i nezadovoljstvu ako ne ostvare svoje ciljeve – objasnio je autor studije dr. O’Conor.\nOni se s negativnim emocijama nose tako što grizu nokte.\nOko 20 posto ljudi pokazuje sklonost perfekcionizmu, a stres koji proizlazi iz toga okidač je bolesti poput sindroma nervoznih creva, hronične nesanice, srčanih bolesti kao i prevremene smrti, pokazala je šestogodišnja studija univerziteta Trinity.\nTags: grickanje noktijuperfekcionizam\nDejan i Branka Petrović: Brak nas je oboje promenio nabolje\nJelisavetin uslov za drugu sezonu "Ubice mog oca": Molim, bez eksplicitnih scena


Ovo je jedna od najzahtjevnijih aktivnosti koje provode Oružane snage BiH”, istakao je Krešić.\nZamjenik ministra odbrane BiH Mijo Krešić, zamjenik načelnika Zajedničkog štaba Oružanih snaga Bosne i Hercegovine generalmajor Ivica Jerkić i komandant NATO Štaba Sarajevo brigadni general Eric Folkestad su posjetili vojni poligon za obuku “Manjača” u cilju praćenja ocjenjivanja SEL-2 Bataljonske grupe lake pješadije (INF-L-BNG).\nKako je saopšteno iz Ministarstva odbrane BiH, prilikom obilaska vojnog poligona “Manjača” održan je brifing direktora vježbe brigadira Slavena Blavickog, u okviru kojeg su gosti upoznati sa dinamikom ocjenjivanja SEL-2.\nGostima se obratio šef monitoring tima NATO-a pukovnik Tore Bade te istakao zadovoljstv dosadašnjim tokom ocjenjivanja i naglasio da je Bataljonska grupa lake pješadije na dobrom putu da uspješno završi SEL-2 ocjenjivanje.\nMijo Krešić je naglasio da je impresioniran spremnošću i opredjeljenošću svih pripadnika Oružanih snaga BiH koji su uključeni u aktivnosti koje se provode na poligonu “Manjača”.\n“Ovo je aktivnost koja se provodi već treću godinu i sljedeće godine očekujemo u završnoj fazi potpuno spremnu, obučenu jedinicu nivoa lakog pješadijskog bataljona koja će biti spremna izvršavati zadatke pod NATO vođenim misijama podrške miru.\n“Cilj ovog programa je tranzicija Oružanih snaga BiH i mi upravo na ovoj vježbi skupljamo naučene lekcije kako bi ostale jedinice OS BiH počevši od desetine, voda, čete pa sve do bataljona bile jednako standardizovane i sposobne za vođenje složenih operacija kao što su NATO vođene operacije”, izjavio je Ivica Jerkić.\nKomandant NATO Štaba Sarajevo brigadni general Eric Folkestad je čestitao na uspješnom provođenju ovog vrlo zahtjevnog događaja, te dodao da je sljedeće godine završna faza ocjenjivanja a da su se do sad jedinice pokazale sposobnim, samim tim građani Bosne i Hercegovine mogu biti ponosni na svoje OS BiH.\nAktivnosti u sklopu NATO ocjenjivanja SEL-2 po Konceptu operativnih sposobnosti (OCC E&F) počele su 6. i biće završene 9. septembra.\nPripadnici INF-L-BNG se kroz ocjenjivanje SEL-2 provjeravaju i ocjenjuju od strane ocjenjivača iz OS BiH uz monitoring ocjenjivača iz partnerskih zemalja s ciljem provjere stepena spremnosti i interoperabilnosti INF-L-BNG u izvršenju zadataka.\nOcjenjivanje SEL-2 INF-L-BNG je treći od četiri nivoa u sistemu ocjenjivanja deklarisanih jedinica, koje mora proći radi dobijanja certifikata, čim se potvrđuje da je u potpunosti osposobljena, interoperabilna i spremna za angažovanje u operacijama podrške miru.\nPrevious article Mirjana Marinković-Lepić brutalno poklopila Borjanu Krišto: “U Austriji priča jedno, dok u BiH radi drugo!”\nNext article Vojin Mijatović progovorio o Aleksandru Vučiću i “otvorio karte”: “Ovo sve oko Christiana Schmidta moglo bi da bude jedan od načina kako se lagano rješava Milorada Dodika”\nMirjana Marinković-Lepić brutalno poklopila Borjanu Krišto: “U Austriji priča jedno, dok u BiH radi drugo!”


Beograd će ugostiti preko 700 mladih ljudi iz evropskih gradova - Pokazivač\nBeograd će ugostiti preko 700 mladih ljudi iz evropskih gradova\nJedna od aktivnosti u okviru https://www.euco2019.rs/ biće sada već tradicionalna VII Humanitarna modna revija u organizaciji Rotarakt klubova. Na gala večeri u BelExpo Centru 4. maja biće prikazane haljine domaćih poznatih kreatora koji su svoje kreacije donirali: Tijana Žunić, Budislava Keković, Ana Vasiljevic Čelar, Nina Karlavaris, Kristina Mijačević, Lavani couture, Bjanka design, J&M unique design, Amo Lusso, Atelier Mia Kostov, Igor Jagych, Milica Ivankovic, Ria couture, Sognare by Sandra Babackova, Kristina Simić, Aleksandra Jevtić, Rina atelier, Modni studio Kjara.\nSav prikupljen novac biće uplaćen projektu „Porodice koje sistem ne vidi“ https://drive.google.com/file/d/1BwWHMHw1NXCHiD1CgyZPPMbVI2Z8pgb3/view\nVažnost organizacije ovakvog događaja u Beogradu zapravo predstavlja jedinstvenu priliku da se naš grad i zemlja prikažu u pravom svetlu, a onda i razmene iskustva i planovi o narednim humanitarnim aktivnostima na evropskom nivou.\nPrethodni tekstTV i radijski voditelj Zele u emisiji ,,Sa doktorom na ti,, kod dr Miška Jovanovića


NatashaXoBang profil | Секс чат онлайн без регистрации\n27, Lav, USA\nPoslednje prijavljivanje: 28.9.20. 10.25.16\nKlikom na dugme, podići ćeš NatashaXoBang na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. NatashaXoBang će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o NatashaXoBang\nNatashaXoBang lista želja


5WA motor za centralno zaklučavanje - Motorići za centralnu bravu - elektronska oprema - Velteh Pro D.O.O.\nVelteh Pro D.O.O. / Auto alarmi i oprema / Motorići za centralnu bravu / 5WA motor za centralno zaklučavanje\n5WA. motorić za centralno zaklučavanje 5 žica\nKategorija: Motorići za centralnu bravu, Alarm za auto i oprema za auto alarm\nKod proizvoda - SKU: 223


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Lideri u regionu da podrže odluke međunarodnih sudova / print=true\nKOCIJANČIĆ 20. 03. 2019. 20:44 >> 20:07 5


Stojan Bogosavljev - Ronilački klub ORKA\nby rkorka 17/07/2016 31/07/2016\nRođen je 19.01.1968. godine u Kikindi. Oženjen je, otac dvoje dece.\nIma sledeća zvanja: specijalista za nacionalnu i globalnu bezbednost, organizator sportskog poslovanja, operativni sportski menadzer, sportski stručnjak – operativni trener – instruktor ronjenja M4, Teacher of Underwater Instructor DIWA.\nZavršio je osnovnu školu (Kikinda), srednju vojnu školu (Sarajevo i Banja Luka), Vojnu akademiju (Beograd) i specijalističke studije na Fakultetu političkih nauka (Beograd).\nOsnivač je Kluba za podvodne aktivnosti „Pančevo“ (1996), Ronilačkog kluba „Svet ronjenja“ (2000), Ronilačkog saveza Srbije (2003), osnivač i suvlasnik dela franšiza Special Response Diver International™ Srbija (SRDI, 2005), Ronilačkog kluba „Orka“ (2006), Ronilačkog kluba „Dunavac“ (2007) i Srpskog nacionalnog ronilačkog Saveza (2012). Učestvaovao je u radu osnivačke skupštine Asocijacije sportova Srbije (2005.).\nAutor je, osnivač i izdavač časopisa „Svet ronjenja“.\nAutor je izdanja: klupski bilten, autor i izdavač priručnika za ronjenje „Vodič za ronjenje 2003“ i „Vodič za ronjenje 2004“ (preveden na engleski i mađarski jezik), autor Priručnika, plana i programa za ronjenje na kiseonik (pobednik na međunarodnom tenderu SRDI), direktor je 15 brojeva časopisa „Svet ronjenja“, autor tekstova (1999–2005), autor i izdavač sledećih izdanja (knjiga, 2010): (1) Ronjenje na kiseonik; (2) Medicina za ronioce; (3) Vrste ronjenja, nitroks, kompresori, čamci, veranje; (4) Standardi, pedagogija i didaktika za ronioce; (5) Oprema za ronjenje I; (6) Ronilački rečnik (na 7 jezika); (7) „Drina“, plovidba, sportovi, organizacije, instruktori; (8) Ronjenje na dah, podvodni ribolov, puške; (9) Ribe, školjke, puževi, rakovi; (10) Istorija, nautičke karte; (11) Nikad, nipošto, zauvek ne: droga, sekte, AIDS, alkohol, pušenje; (12) Instruktor, psiholog, pedagog, didaktičar, menadzer; (13) Pravila ronjenja; (14) Suvo odelo; (15) Meteorologija za ronioce; (16) Ronilački adresar; (17) Fotografija za ronioce I; Pravilo ronjenja Srpskog nacionalnog ronilačkog Saveza i Pravilnik za organizaciju i izvođenje takmičenja Srpskog nacionalnog ronilačkog saveza (2012).\nDirektor je izdanja „Povratak Posejdona“ autora Ivanić Gradimira, autor i direktor filma „Sigurnost u avanturi“ (2001.).\nU ronilačkoj karijeri obučio je više od 500 ronilaca za sve kategorije, 1*, 2**, 3***, bio asistent na kursu za instruktorsko zvanje M1, organizovao je i izvodio obuku za ronjenje sa aparatima zatvorenog kruga disanja. Organizator je i realizator prvog instruktorskog kampa SRDI (2005), obuke za Specijalnu antiterorističku jedinicu (SAJ) MUP-a Srbije, obuke za podvodne istrage, ronjenja sa nitroksom i prilaz nepristupačnim lokacijama za ronjenje (2006) i Special Maritime Operations (2008).\nAutor je i organizator manifestacije „Dani ronjenja“ (1998–2000) u Pančevu, Organizator je klubskih takmičenja (1997–1999), učesnik Sajma turizma, nautike i sporta u Beogradu (2003.), učesnik akcije „Droga ne“ Ministarstva sporta (2003), organizator prve berze ronjenja na brodu „Sirona“ (2004) u Beogradu, učestvovao je na sajmu nautike „Boat show“ Zemun (2004), suorganizator međunarodnog festivala podvodnog filma u Beogradu (1999 – 2004) organizator i realizator ronilačkih kampova u Crnoj Gori i na rekama i jezerima u Srbiji (1997–2007), organizacija konkursa za najbolju podvodnu fotografiju na Međunarodnom festivalu podvodnog filma u Beogradu (2002–2005), autor i organizator Međunarodnog festivala podvodnog filma i fotografije i likovnog konkursa na temu „Svet ronjenja“ u Kikindi (2010-2013), rganizator seminara Apnea O2 (Apnea Academy-Kikinda, 2013), rganizator seminara Obuka dece od 8-13 godina u ronjenju (2013), rganizator takmičenja KikINdor u podvodnom sportu 4 kola (2013) u sklopu Srpske nacionalne lige u podvodnom sportu.\nČlan je sledećih domaćih i međunarodnih organizacija: Nacionalna asocijacija ronilačkih instruktora Srbije (ARI), European Commitee of Professional Diving Instructors (CEDIP), Special Response Diver International (SRDI), Srpski nacionalni ronilački savez (RONSA), Diving Instructor World Association(DIWA).\nReference: više od 500 obučenih ronilaca svih kategorija, oko 20 instruktora za rekreativno ronjenje, 138 ronilaca za posebne namene, 31 instruktor ronjenja za posebne namene, saradnja sa više od 200 pravnih lica.\nZavršio je sledeće seminare / dodatno usavršavanje: Kurs podvodna vožnja tenkova (1987), Kurs prekvalifikacija za pomorske diverzante (1989), Osnovna padobranska obuka (1990), Ronilac 3* (1996), Seminar iz hiperbarične i podvodne medicine (1997), Upravljač motornog čamca na moru i reci (1998), Ronilac 4* (1998), Opšti deo obuke za sportskog instruktora ronjenja (2002), Kurs za instruktora ronjenja M1 (2003) (ronjenje na dah, noćno ronjenje, pretraživanje, vađenje potonulih predmeta i upotreba ronilačkog lifta, dubinsko ronjenje (preko 20 m), podvodna orijentacija (bez instrumenata u bistroj vodi), prva pomoć, spasavanje, ronjenje u struji, ronjenje u planinskim jezerima, poznavanje flore i faune, ronjenje u mutnoj neprozirnoj vodi (smanjena vidljivost), podvodna navigacija pomoću instrumenata, kompresorista), Kurs za instruktora ronjenja SDRI 1* (2005) (Underwater Investigations 1, SRD Medic, Obstructed Entry Diver, Ropes & Rigging Specialist, High Altitude Diver, SRD Equipment Specialist, Rescue Diver, Dry Suit Diver, Nitrox Diver), Kurs za instruktora ronjenja sa aparatima zatvorenog kruga disanja SRDI (closed circuit rebreathers) (2006), Kurs Special Maritime Operations (2008), instruktor ronjenja M2 Asocijacija ronilačkih instruktora/CEDIP (2011), Seminar apnea O2 (Apnea Academy, 2013), Seminar obuka dece od 8-13 godina u ronjenju, Cross Over DIWA Chief Scuba Instructor (2014), Spasilac na vodi (2014), Teacher of Underwater Instructor DIWA (2015).\nAktivnosti u sportsko-rekreativnom ronjenju: generalni sekretar Kluba za podvodne aktivnosti „Pančevo“ (1996 – 1999), direktor ronilačkog kluba „Svet ronjenja“ (1999 – 2005), sekretar predsedništva Saveza podvodnih aktivnosti Vojvodine (2000 – 2004), direktor časopisa „Svet ronjenja“ (2000 – 2005), sekretar Ronilačkog saveza Srbije (2004 – 2008), regionalni menadzer SRDI Srbija (2005 – 2008), predsednik Ronilačkog kluba „Orka“ (2005), lice ovlašćeno za zastupanje i predstavljanje Srpskog nacionalnog ronilačkog saveza, predsednik Skupštine Srpskog nacionalnog ronilačkog saveza, generalni sekretar Srpskog nacionalnog ronilačkog saveza (2012), predsednik saveta instruktora ronjenja u Nacionalnoj asocijaciji ronilačkih instruktora Srbije (2012), Cours Director DIWA, direktor DIWA za Srbiju (2014).\nPohvale/nagrade u ronjenju: Zahvalnica za obuku Specijalne antiterorističke jedinice MUP-a Srbije (SAJ), Zahvalnica ARI, Zahvalnica Međunarodnog festivala podvodnog filma u Antibu, nagrada publike za film „Sigurnost u avanturi“ na Međunarodnom festivalu podvodnog filma u Beogradu, Zahvalnica Kulturnog centra Kikinda za pokretanje i organizaciju festivala podvodnog filma u Kikindi, Zlatna plaketa Asocijacije ronilačkih instruktora Srbije, zahvalnica Special Response Diver International, Pohvala Opštine Kikinda za rad u sportu i bezbednosti u 2015. godini, Priznanje Asocijacije ronilačkih instruktora Srbije za rad u 2015. Godini, godišnja nagrada DIWA za rad sa mladima.\nU vojnoj karijeri završio je srednju vojnu školu i vojnu akademiju. Završio je specijalističke studije na Fakultetu političkih nauka u Beogradu i ima zvanje Specijalista za nacionalnu i globalnu bezbednost.\nRadio je u jedinici vojne policije, pomorskim diverzantima (82. Pomorski centar), 72. Specijalnoj brigadi, obaveštajnoj upravi, obaveštajnom centru, obaveštajnoj agenciji Ministarstva odbrane. U vojci je završio sledeće kurseve: podvodna vožnja tenka, kurs za pomorske diverzante, osnovna padobranska obuka, osnovni obaveštajni kurs, specijalni obaveštajno operativni kurs, kurs kriptozaštite, kurs informatike. Penzionisan je u činu majora.\nProfesionalni moto: „Do jednostavnosti treba dorasti“.


Završen sastanak Grofa i čelnika Zvezde: Božoviću treba još vremena! - Telegraf.rs\n15/12/16 | 14:38 ≫ 14:54\nZavršen sastanak Grofa i čelnika Zvezde: Božoviću treba još vremena!\nZavršen je sastanak crnogorskog stručnjaka i uprave crveno-belih\nIako se očekivalo da će četvrtak definitivno biti dan kada će se znati hoće li Miodrag Grof Božović i dalje biti trener Crvene zvezde, došlo je do (ne)očekivane promene situacije.\nKako Telegraf saznaje iz izvora bliskih klubu, crnogorski stručnjak je tokom dana održao sastanak sa čelnim ljudima crveno-belih, ali situacija i dalje nije ''kristalno jasna''.\nNaime, konačna odluka je prolongirana jer je Božović zatražio još malo vremena za razmišljanje.\nHVALA VAM ŠTO STE BILI UZ TELEGRAF SPORT I PRATILI VANREDNU SITUACIJU OKO OSTANKA ILI ODLASKA TRENERA ZVEZDE:\n11.00 - Priče oko odlaska Grofa stidljivo su krenule odmah nakon proslave 25 godina Tokija!\nNemir u redovima crveno-belih uvukao se tokom proslave godišnjice Tokija kada je Božović održao emotivan govor i indirektno poručio da ''nešto nije u redu''.\n- Da li će se ponoviti Bari i Tokio, ne znam, jer nažalost, sve su u ovom današnjem svetu pare. Ljubav ne odlučuje. Ljubav za ljubav, sir za pare. Ako bude para, biće i rezultata, ako ne bude para, neće biti rezultata. To ne možemo da lažemo navijače i da kažemo ”mi ćemo se sada sakupiti i u juriš uz Marš na Drinu, izginućemo”.\n11.20 - Vest Žurnala da Grof odlazi!\nTri dana nakon proslave Sportski žurnal je doneo ekskluzivnu informaciju da je Božović kovertirao ostavku koju će obrazložiti dan posle meča u Surdulici. Opširnije >>> OVDE\n11.50 - Božović je već jednom bio pred odlasko sa Marakane, ali je celu stvar ''spasio'' sportski direktor Blažo Raosavljević. Da li će i sada uspeti?\n- Dolazi Boža, sedamo i pričamo kako da idemo polako i ne dovodimo 20 igrača odjednom. Dolazi Kajrat, kreće pljuvanje. Boža dolazi na sastanak. Nijh 12 sede u kancelariji. Niko fizičko u šortsu nije radio, nego u trikou. I oni kreću da mu pričaju šta treba da uradi. Grof ustaje i odlazi. Ja ga zovem, on mi kaže: ”Brate, idem.” Ja njemu: ”Božo, nemoj molim te”. On ne popušta. ”Idem, imao sam avion u 15, zbog tebe sam ostao do ovog aviona u 18 samo da se pozdravimo.” Sednemo nas dvojica sami sa strane i ja mu kažem: ”Da te molim znam da ne treba, ostani barem zbog mene ako hoćeš.”. Opširnije >>> OVDE\n12.28 - Zvezda se neće tako lako odreći trenera!\nNezvanične informacije sa Marakane kažu da će čelici crveno-belih učiniti sve da Grof ostane. Kao i zimus i letos, tako će mu i ovoga puta dovesti koga bude tražio.\n12.54 - Podsetite se i prve reakcije Zvezde na neočekivanu informaciju da Grof odlazi.\nNa Marakani su imali spreman odgovor pobvodom natpisa da je Božović kovertirao ostavku. Opširnije >>> OVDE.\n13.35 - Ovo su razlozi zbog kojih Grof Božović ostaje ili odlazi iz Zvezde! Opširnije >>> OVDE\n14.43 - Prema poslednjim informacijama do kojih je Telegraf došao danas neće pasti odluka o ostanku ili odlasku Miodraga Božovića. Nezvanično - POTREBNO JE JOŠ MALO VREMENA ZA RAZMIŠLJANJE!\nŠOKANTNO: Policajac upucao fudbalera u glavu tokom meča (VIDEO)\nMuče je završio epizodu u Zvezdi, ali za Argentinu nosi ''punu kesu para''\nNa Marakani počela kampanja protiv korone: "Vakciniši se i gledaj Zvezdu u Evropi na proleće"\n15. decembar 2016 | 16:57\nRealno para nema! Ova epizoda sa grofom je poslužila da se malo smire strasti na marakani i međju ogromnim brojem navijača/stanovništva. Zvezda je bila na mikromilimetar od katanca, pa "šampon" afera, "Džoni" afera, ludnica. Ništa bolja situacija nije ni sada, samo što su se strasti smirile osvajanjem titule, šatro Evropa itd. Zato se Grof uvek i ogradjivao. Na najblaži mogući način je objašnjavao, kakva crna Evropa i ostalo, mi nismo ni blizu toga. Jedan Ludogorec je trenutno "Barselona" za nas sa finansijskog i organizacionog aspekta. Ako ne želi, ne treba čoveka maltretirati više, uzalud je. Doš'o je, pomog'o je, hvala. Ne treba se zaludjivati da on može neko čudo da napravi. Ne on, nego ni Murinja dva plus Gvardiola. Zato on objašnjava, nije sporna ljubav, ni njegova prema klubu, ni igrača, niti njihova požrtvovanost i profesionalizam. Jednostavno, profesionalni fudbal je danas ISKLJUČIVO BIZNIS! Za dobar i uspešan biznis su potrebne PARE, a para nema. To je prvo i osnovno. Da ne idem dalje jer je tema što se ide dublje sve kompleksnija...\n15. decembar 2016 | 16:45\nOvaj Božović je samo veliki šoumen.Videli smo ovog prelaznog roka da su zajedno sa Terzićem sve promašili.Mnogo su sada ojadili klub.U Evropi čista nula u domaćem prvenstvu sve na jedvite jade.Izgubili smo od Partizana koji igra mnogo efikasnije i atraktivnije.\n15. decembar 2016 | 16:30\nNije problem trener vec igraci


NEMAČKA OTVARA VRATA ZA NAŠE RADNIKE! IZMENJEN ZAKON O ZAPOŠLJAVANJU: Istorijski trenutak, evo šta se sve menja! | Vesti | Kurir\nKURIR UŽIVO SA VELIKE KRALJEVSKE SVADBE KARAĐORĐEVIĆA: Princ Dušan i njegova 28 24\t1k\nPOGLEDAJTE KAKO PRINCEZA VALERIJA PONOSNO KORAČA KA OLTARU: Srpska princeza 5 12\t179\nPUTNICI PRVO ČEKALI 4 SATA AUTOBUS ZA LEFKADU, A ONDA IH SAČEKALO JOŠ GORE 41\t403\nAUSTRALIJA TRAŽI RADNIKE, MOGU I SRBI DA APLICIRAJU: Plate su od 8.000 8\t323\nMILAN BOSILJČIĆ (88) DIPLOMIRAO POSLE 70 GODINA STUDIRANJA! Glumac najpoznatiji 18\t223\nŽESTOK UDAR NA SRBIJU IZ NOVOG PAZARA: Ugljanin pravi "državu Sandžak" 29\t55\nDOK JE TRAJKOVIĆEVE, SRBIMA NE TREBAJU DRUGI NEPRIJATELJI! BRUKA U STUDIJU 20\t133\nSTIGLO JE SUNCE, ALI NAKRATKO: Danas pretežno sunčano i toplije, tokom 1\nNEMAČKA OTVARA VRATA ZA NAŠE RADNIKE! IZMENJEN ZAKON O ZAPOŠLJAVANJU: Istorijski trenutak, evo šta se sve menja!\n19.12.2018. 16:52h 19.12.2018. 16:52h\nNemačka vlada usvojila je zakon o useljavanju kvalifikovane radne snage koji bi od 2020. trebalo da omogući zapošljavanje takvih radnika i iz zemalja koje nisu članice Europske unije, prenosi HINA Nemačkoj su potrebni stručni radnici, potrebni su joj radnici iz inostranstva, rekao je nakon sednice kabineta ministar unutarnjih poslova Horst Seehofer (CSU).\nNIŠLIJA SAŠA ODUSTAO OD POSLA U NEMAČKOJ POSLE PRVOG DANA: Nije tako sjajno kao što govore, poverovao sam u priče! Žena je izdržala još 20 dana, a onda smo se pokupili i vratili kući u Srbiju\nSRBIJA ME JE ŠKOLOVALA, A JA SADA IDEM DA LEČIM NEKI DRUGI NAROD: Doktorka Marija je dobila otkaz nakon porodiljskog, a sada je prinuđena da spakuje kofere i napusti zemlju!\nPOGLEDAJTE KAKO PRINCEZA VALERIJA PONOSNO KORAČA KA OLTARU: Srpska princeza oduševila Srpkinje JEDNOSTAVNOM venčanicom! BLISTA! (KURIR TV) 5 12\t179\nPUTNICI PRVO ČEKALI 4 SATA AUTOBUS ZA LEFKADU, A ONDA IH SAČEKALO JOŠ GORE IZENAĐENJE! Rekli su nam samo To je što je, ko hoće neka ide! (FOTO) 41\t403