GLAS KOJI SE NE ČUJE – LocalPress\nGLAS KOJI SE NE ČUJE\nOsnovna ljudska prava i kako ih ostvariti\nKoncept osnovnih ljudskih prava se zasniva na ideji da svi ljudi na svetu imaju ista bazična prava.\nIako je Srbija potpisnica svih međunarodnih dogovora i ugovora koji jasno definišu ovu oblast, sam termin se često koristi u negativnom kontekstu, pa je većini stanovništva stran i dalek iako ima za cilj zaštitu života i dostojanstva ljudi. Proći ćemo u daljem tekstu kroz osnovna ljudska prava, i osvrnuti se na to kako se ona primenjuju, i kako se odnose ili mogu da se odnose na žene koje žive na selu.\nTo podrazumeva da je obaveza države da štiti građane od ubistva, masakra, mučenja ili silovanja. Samo od početka ove godine, do 14. septembra u Srbiji je ubijeno (najmanje) 23 žene. Po mnogo čemu je bilo posebno višestruko ubistvo u selu Žitište, kada je jedan čovek ubio pet, a ranio 20 osoba. Silovanje je tabu tema, o kojoj žrtve nerado govore, i veliki broj slučajeva i ne dođe do suda. I dalje se smatra da je za silovanje kriva žena, “jer ga je izazvala”. Poslednjih godina smo svedoci da je u slučajevima koji dospeju u javnost, među žrtvama silovanja veliki broj starijih žena, sa sela, koje žive same, ili dece, što stvara zgražavanje i osudu u javnosti, ali se i dalje više osuđuje počinilac, nego samo delo. Na ovim prostorima veliki broj žena je bio i među žrtvama ratova, gde su boravile u logorima, i trpele stravične torture. Fizičko maltretiranje žene je skoro pa postalo deo nacionalne tradicije, a optuženik se najčešće brani tako što pred sudijama izjavljuje da je tukao svoju, a ne tuđu ženu. Posebno zlostavljači koji dolaze iz manje urbanih sredina i sa sela. Eto još jedne potvrde da ženu smatraju svojim vlasništvom i sa njom kao takvom, mogu da čine šta im je volja, pa i da fizički zlostavljaju. IIC “Nova srpska politička misao” je za potrebe projekta “Vreme protiv nasilja”, sprovela istraživanje na reprezentativnom uzorku od 1.200 stanovnica i stanovnika na teritoriji Srbije bez Kosova. Većina ispitanika, pokazalo je istraživanje, smatra da je nasilje u porodici baš veliki problem u našoj zemlji. Među odgovorima je bio ne mali broj onih koji su ovaj problem ocenili kao realno postojeći, ali da mediji dižu veliku halabuku oko toga. “Bilo je toga i ranije samo niko nije samo niko o tome nije pričao, bilo je sramota, a i nisi imao kome da se žališ.” Iako je većina ispitanika evidentirala fizičko nasilje kao najčešći oblik nasilja, žene su u većini slučajeva evidentirale psihičko nasilje kao najčešće, posebno one koje su potvrdile da su bile žrtve “Prvo vas ubije psihički, tako da izgubite volju za bilo čim, a onda krene sve ostalo”, bio je odgovor jedne od ispitanih žena.\nPodrazumeva slobodu u izražavanju religije, slobodu udruživanja, okupljanja i kretanja. U našoj kulturi je opšteprihvaćeno da je žena vlasništvo muža, i nije retkost čuti “da je neku muž negde pustio”, jer žene mogu da idu samo “tamo gde im se dozvoli”. Religijske slobode su Ustavom zagarantovane, ali je retko da pojedinka ima pravo da o svojoj veri odlučuje samostalno, i drugačije od porodice. I dalje je skandal kada se neka uda za pripadnika druge vere, ili nacije. Postoje mesta koja su za žene zabranjena, običajnim pravom “šta će žena sama u kafani”, ali ne samo u kafani, već i u pozorištu, bioskopu, koncertu… retko ćemo sresti žene koje su bez pratnje.\nPodrazumevaju da svako može da učestvuje u političkim dešavanjima, da ima slobodu izražavanja, protestovanja i učešća u politici. Malo se žena bavi politikom, iako su uvedene kvote od najmanje 30 odsto žena na izbornim listama, i te kvote se poštuju, što opet samo blago povećava broj žena koje se politikom zaista bave. Smatra se da ženi nije mesto u politici, i svaku političarku će pitati kako uspeva da se bavi politikom i ima porodicu, ali to niko neće da pita njenog muškog kolegu. Podrazumeva se da je za svaku ženu najvažniji posao vezan za kuću i porodicu, te se svaki društveni angažman osuđuje.\nPravo na pravičan krivični postupak\nU ovom delu možemo da se vratimo na početak, na pravo na život, gde smo govorili o ubistvima i silovanjima. Najveći broj žena koje su ubijene od strane svojih muževa ili partnera je prijavljivao nasilje, ali su nasilnici vrlo brzo oslobađani. Takođe, običaj je da žena dokazuje silovanje, što je dug i bolan proces, u kojem veliki broj odustane od daljeg gonjenja. Veliki broj žena živi u svakodnevnom strahu da će se nasilje nad njima ponoviti, čak i kada su razvedene ili su napustile zlostavljača. Prema Posebnom izveštaju Zaštitnika građana, ne postoji sistemska obuka za zaštitu žena od nasilja kao ni evidencija o broju zaposlenih u nadležnim institucijama koji su prošli kroz obuku za tu vrstu problema. I dalje evidentno veliki broj stručnjaka ne razume zašto žene odustaju od daljih procedura i vraćaju se nasilniku. Autonomni ženski centar je realizovao veliki broj multi sektorskih osnovnih obuka za zaposlene u centrima za socijalni rad, predstavnicima policije, zdravstvenih i obrazovnih ustanova, osnovnih sudova, javnih tužilaštava, lokalnih samouprava i organizacija civilnog društva. Međutim, Sanja Pavlović iz ove organizacije u svom tekstu “Obuke stručnjaka o nasilju prema ženama: Mane sistema” piše da čak i među stručnjacima koji prolaze obuku ima onih kojima smeta feministički pristup u radu sa ženama koje su pretrpele nasilje: “Iako su opšti principi rada koji se obrađuju u obukama identični onima koje je usvojila Vlada Republike Srbije u Opštem protokolu o saradnji organa u situacijama nasilja prema ženama u porodici i u partnerskim odnosima, stručnjacima je teško da razumeju neke od njih. Među njima je princip rada koji podrazumeva da se veruje iskustvu žrtve, jer neki od njih smatraju da žene lažu da bi dobile imovinu ili ostvarile drugu dobit. Međutim, činjenice govore da nasilnici često i mnogo lažu i manipulišu u vezi sa nasiljem, kao i da žrtve, zbog stida, umanjuju težinu nasilja. Takođe, i pored nedvosmislenih podataka iz administrativnih evidencija koje potvrđuju da su žene u više od 80 posto slučajeva žrtve, pojedincima nije jasno zbog čega se govori (isključivo) o nasilju prema ženama, a ne o nasilju prema muškarcima, što je po njima odgovarajuće tumačenje principa ‘nulta tolerancija’ na nasilje u porodici. Nisu retke predrasude prema ženama koje zloupotrebljavaju alkohol, imaju teškoće sa mentalnim zdravljem, ili druga svojstva i okolnosti koje povećavaju rizik od nasilja. Izražavaju se predrasude i o tome da su nasilnici ‘po prirodi’ nasilni, da je u pitanju struktura ličnosti, lično nezadovoljstvo i neostvarenost, frustracija i manjak samokontrole.” ističe Pavlović.\nSve ovo dakle ima veliki uticaj na ravnopravnost krivičnog postupka koji bi žena, žrtva nasilja povela pred našim sudovima. Pod uslovom da je intelektualno, emotivno i finansijski spremna na taj postupak. Čak i tada 8 od 10 nasilnika bude osuđeno na uslovnu kaznu ili kaznu zatvora kraću od 6 meseci.\nIako su u poslednjih petnaestak godina, doneti zakonima kojima se reguliše ova oblast, žene su i dalje diskriminisane, i kod zapošljavanja, i kod ostvarivanja prava, pisali smo već u ovom časopisu o tome da nemaju nikakvo vlasništvo nad imovinom, i nikakvu ekonomsku moć. Istraživački tim “Nove srpske političke misli” u istom istraživanju dolazi i do podataka da je ekonomski problem retko biran kao uzrok nasilja, mada su ispitanici često naglašavali da je to “početak svega”, ali je i često navođeno kao glavno razlog zbog kojeg žena ostaje u nasilničkoj vezi. Na primeru žena sa sela, gde se domaćinstva vode na muškarca u porodici, jasno je zašto maltretirane žene ostaju na imanju i u porodici, trpeći do krajnjih granica sve što ih snađe. Bez sredstava za život, bez podrške zajednice. Za mnoge je odlazak iz kuće i sramota i lična krivica. Čak i one koje usude da napuste nasilnika, pa odu u sigurnu kuću, najčešće se vrate porodici, jer boravak u sigurnim kućama nije trajno rešenje, izostaje korak posle ovoga, što znači da društvo u celini, nije spremno da pomogne osamostaljivanju zlostavljanih žena, te se one, u nedostatku pomoći, vraćaju nasilniku.\nEkonomska i socijalna prava koja garantuju obrazovanje i zabrinutost, opskrbljenost osnovnim sredstvima za život, u siromašnoj zemlji poput Srbije najviše se osećaju u najranjivijim društvenim grupama: među decom i starima. Ženska deca se ne ohrabruju na školovanje, smatra se da je “dobra udaja” smisao njihovog života, i najčešće ih sami roditelji odvraćaju od obrazovanja. Takođe, siromaštvo i nemanje imovine, lišavaju žene penzijskih prava, pa ih najveći broj poljoprivrednica i nema. Iako male, poljoprivredne penzije koje bi bile obavezne za sve, pomogle bi preživljavanju žena na selu.\nKoncept ljudskih prava podrazumeva da svako može da živi dostojanstveno, a u isto vreme, veliki broj žena, iako im ih država garantuje, niti zna da ih ima, niti ima alate da ta prava upotrebi u praksi. U pojedinim evropskim zemljama, na primer u Austriji, nasilnik nakon prijave nasilništva, biva udaljen iz kuće u kojoj je živeo sa žrtvom i nije potreban njen pristanak. U Austriji postoje i krizni centri kojima se dostavlja informacija o meri udaljavanja, nakon čega oni kontaktiraju žrtvu nasilja. Udaljavanje traje 14 dana i za to vreme žrtva prolazi kroz period psiho-socijalne podrške koju plaća država, nakon čega se odlučuje hoće li povesti postupak protiv nasilnika. Tokom postupka ima svu pravnu pomoć i advokata koji je zastupa, a troškove snosi država.\nSrbija je potpisnica svih mogućih konvencija na ovu temu, uključujući i Istambulsku. Problem je što se malo toga ili nedovoljno primenjuje u praksi, a razlog su neinformisanost, odsustvo prave i pravne edukacije, predrasude prema ženama. Mnoge organizacije koje su uključene u rad sa ženama žrtvama nasilja, tvrde da bi samo punom primenom Istambulske konvencije moglo da se umanji nasilništvo u porodici, a nasilnike da stigne zaslužena kazna, uz minimum trpljenja za žrtvu.\nU situacijama kada žena ima samo na papiru prava, pa i pravo glasa, nije retko da za sve ukućane glasa najstariji član, po pravilu muškarac. Ili da određuje kako će se glasati. Svaki izlazak iz ovakvih okvira je korak napred za žene, koje ovde imaju pravo glasa već više od 70 godina, ali njihov glas se i dalje ne čuje.\nKatarina Milićević / Gazda


Avio karte Beograd Alžir\nAvionske karte Zagreb – Alžir\nAvio karte Beograd Alžir\nUkoliko su Vam potrebne avio karte za Alžir na našem portalu brzo i lako, možete doći do tražene avio karte i napraviti besplatnu rezervaciju za bilo koji let za Alžir.\nNaš sistem će na osnovu podataka koje ste uneli, pretražiti najpovoljnije cene avio karte Beograd Alžir Ukoliko izmenite datum putovanja, najverovatnije će se promeniti i cena avio karte za Alžir.\nZa slučaj da niste uspeli da napravite sami rezervaciju za Vaš let Beograd Alžir budite slobodni da nas pozovete na broj +381 (0)62 4242 84 ili nam se obratite putem vibera i whatsapp-a., I mi ćemo napraviti rezervaciju Vašeg leta.\nVažno je da znate, da je broj mesta po najpovoljnijim cenama ograničen na svim letovima, te Vas savetujemo, da kada pronađete let za Alžir koji Vam odgovara, odmah uradite i rezervaciju Vaše avio karte Beograd Alžir i tako obezbedite Vaše putovanje u Alžir po najnižim cenama letova.\nRezervacija avio karte za Alžir\nIzaberite jedan od načina da rezervišete vaše avio karte Beograd Alžir:\nPlaćanje avio karte Beograd Alžir\nPostoji nekoliko opcija za plaćanje Vaše avio karte za Alžir :\nRezervaciju avio karte Beograd Alžir takođe možete platiti i iz inostranstva, prateći instrukcije za devizno plaćanje koje dobijate od nas po izvršenoj rezervaciji.\nCena avio karte Beograd Alžir\nCena avio karte za let Beograd Alžir je promenljiva i uglavnom zavisi od termina putovanja ili perioda kupovine avio karte za Alžir. Napominjemo da je broj mesta po nižim cenama ograničen.\nDirektan let Beograd Alžir\nU ovom momentu ne postoji direktan let Beograd Alžir.\nCene za let Beograd Alžir sa jednim ili dva presedanja\nTrenutno nema letova sa jednim presedanjem Beograd Alžir.\nTrenutno nema letova sa dva pesedanja Beograd Alžir.\nJeftine avio karte Beograd Alžir\nPratite sledeće savete kako bi ste obezbedili jeftine avio karte Beograd Alžir:\n1. Islanirajte vaše putovanje u Alžir nekoliko nedelja ranije\n2. kada naiđete na let za Alžir koji odgovara Vašim željama, odmah napravite besplatnu rezervaciju avio karte Beograd Alžir.\n3. izbegavajte putovanje u Alžir za vreme vikenda i velikih nacionalnih i verskih praznika, kada je promet putnika znatno veći jer je teže naći povoljne avio karte\nŠta je uračunato u cenu avio karte Beograd Alžir ?\nU cenu avio karte Beograd Alžir koju vidite, su uračunate sve takse I to je iznos koji je potrebno uplatiti nakon urađene rezervacije.\nIznos za uplatu Vaše avio karte Beograd Alžir se nalazi u potvrdi rezervacije koja Vam stiže na email nakon izvršene rezervacije.\nU cenu koju vidite je uključen i ručni prtljag od 8kg i to važi za bilo koji let Beograd Alžir.\nU cenu koju vidite je uvek uračunat i ručni prtljag do 8kg i to se odnosi na bilo koji let Beograd Alžir.\nDodatni prtljag se plaća posebno, a u zavisnosti od avio kompanije koja obavlja let za Alžir zavisi I cena predatog prtljaga.\nInformacije za Let Beograd Alžir\nTrenutno ne postoji direktan let Beograd Alžir.\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd Alžir sa jednim presedanjem\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd Alžir sa dva presedanja\nAerodromi za let Beograd – Alžir\nDolazni aerodrom: Houari Boumediene – ALG, Alžir, Alžir .\nAvio karte Zagreb - Alžir\nNapomena: Dole trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Zagreb – Alžir. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen.\nPromocija Zagreb – Alžir\nAvio Kompanije za Alžir (ALG)\nMagazin - Alžir (ALG)\nAlžir avio karte\nZagreb – Alžir od 207 EUR


Sjajan provod u Kasini sa Bojanom Marovićem | Beograd Noću\nSjajan provod u Kasini sa Bojanom Marovićem\nKasina Bar, vesti • 17. Oktobar 2013.\nSjajan provod u Kasini sa Bojanom Marovićem.\nVernim gostima vodećeg kluba za žive nastupe - Kasine na Terazijama, predstaviće jednu od omiljenih zvezdi naše muzičke scene - Bojana Marovića.\nPosle dužeg vremenskog perioda ovaj zavodnik predivnog glasa, nastupiće u četvrtak 17.oktobra u beogradskom klubu Kasina, a ovo je sjajna prilika za sve one koji ga vole da dođu i čuju razne hitove i balade koje ostavljaju bez daha. Očekuje vas uživanje uz pesmu i romantičnu atmosferu, a sprema se i više iznenađenja.\nIzuzetni pevač i kompozitor iz Podgorice, inače i diplomac Muzičke akademije sa Cetinja, Bojan Marović, svoju solo karijeru je započeo 2001, da bi već naredne godine, pobedom na festivalu u Herceg Novom, definitivno osvojio pažnju stručne i šire javnosti i otvorio trijumfalni niz na festivalima i nadalje. Albumi “Zbog tebe” (2004.) i “Litar neba” (2007.) afirmisali su ga kao jednu od vodećih zvezda nove generacije naše pop – scene. Naravno, najpoznatija njegova pesma koju svi dobro znamo i koja ga je “izgurala” na površinu jeste “Više te nema”.\nMarović je nedavno snimio spot za numeru ”Bićeš moja” u kome je učestvovalo 20 statista. Snimljene su dve verzije – osnovna, u kojoj je gost bila beogradska pevačica Marija Lazić, dok druga verzija nosi produkcijski pečat grupe “Oksidualiti”, koja je napravila haus verziju pesme. Sa ovom pesmom, crnogorski pevač se predstavio na Radijskom festivalu, a kako je rekao, inspiraciju je dobio iz atmosfere koja vlada u klubu kada se provodi.\nMarović uvek stremi ka napretku i perfekciji, njegovu ličnu mirnoću i staloženost reflektuje u svojim kompozicijama, čija naglašena sentimentalna nota već više od decenije oduševljava njegovu omiljenu publiku – pripadnice nežnijeg pola.\nOvaj šarmantni pevač uvek teži da bude svoj i da publika uz njegovu muziku pamti sve dobre momente u svom životu kao i momenat ljubavi koju život sa sobom i nosi. Simpatičan Bojan Marović i fenomenalni klub Kasina vam obećava sjajno druženje, dobru i emotivnu atmosferu i naravno, idealan provod!\nZa vikend, možete sabrati utiske uz fenomenalne Gitarse i No comment Band. Dođite u klub Kasina bar i doživite noćni provod na najlepši način!\nRezervišite svoje mesto na vreme, jer će zavodnik Bojan Marović napuniti Kasinu do maksimuma. Pozovite naš korisnički Call Centar 063 33 33 44 ili rezervišite Online.


Mittenza Muttenz, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nHauptstrasse 4, 4132 ,\nProverite cene i raspoloživost za Mittenza:\nMittenza - Opis\nNa 10 minutaNastavak hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Hauptstrasse 4, a pozicija mu je severozapad za grad Muttenz. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Muttenz. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Novine, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Televizija, Satelitska televizija. Sa kapacitetom od 32 soba/e svih kategorija (od soba tipa total do soba tipa TRIPLE ROOM-QUEEN BED OR 2 TWIN BEDS-PULLOUT - SOFA-MINIBAR-HAIRDRYER-TV-RADIO-INTERNET), Mittenza nudi cene koje se kreću od 8 366 dinar - Srbija .Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Aerodrom Basel-Mulhouse se nalazi na oko 22 minuta kolima od hotela (11 kilomet(a)ra ).U njemu postoji brza internet konekcija.Deo je lanca YX.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nMittenza tip(ovi): Porodičan ,Povoljan\nMittenza sadržaji i usluge\nPrivatni parking , Parking , Besplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za null)\n1,1 km - Baslertor\nNa 10 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici ST. JAKOBSTRASSE 1 sa pozicijom jugoistok za grad Basel, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoli\n2 km - Coop Bildungszentrum\nCoop Bildungszentrum ima 37 soba/e/u. Cene se kreću od 12 252 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Nalazi se u ulici S\n2,1 km - Hotel Hofmatt\nNa 5 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Baselstrasse 88 sa pozicijom severoistok za grad Munchenstein, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo ne\n2,7 km - Courtyard by Marriott Basel\nCourtyard by Marriott Basel ima 175 soba/e/u. Cene se kreću od 11 323 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Superior Room.Na\n2,7 km - Restaurant Hotel Waldhaus\nPozicija ovog hotela je istok za grad Birsfelden, a nalazi se u ulici In der Hard, na samo 5 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Restaurant Hotel Waldhaus je Porodičan, a pruža pun komfor i uslu\n3,1 km - B & B Auf dem Wolf, St. Jakob\nU hotelu B & B Auf dem Wolf, St. Jakob pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Nalazi se u ulici Auf dem Wolf 25, pozicija mu je jugoistok za grad B\n3,3 km - Bed and Breakfast Casa Romantica\nStil hotela Bed and Breakfast Casa Romantica je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Rüttiweg 8 sa pozicijom severoistok\n3,4 km - Swiss Q Baslertor\nPozicija ovog hotela je istok za grad Muttenz, a nalazi se u ulici St. jakobstrasse, 1, na samo 7 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Swiss Q Baslertor je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge k\n3,5 km - Hotel Eckert\nU hotelu Hotel Eckert pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Basler Str. 20 sa pozicijom\n6,4 km University of Basel:\n5,2 km Indian Ocean Explorer :\n7,6 km Calypso Diving Liestal :\n848 m ShipShop :\n8 km Tauchring Riehen :\nTauchring Riehen, Lörrach infos\n6,6 km Freizeit-Center Kaiseraugst :\n5,2 km Schwimmbad des Schulhauses Bäumlihof:\n7,7 km Hallenschwimmbad Neuallschwil:\n3,8 km Schwimmhalle Birsfelden:\n5,8 km Hallenbad Bottmingen:\n7,3 km Laguna-Badeland:\n5,6 km Hallenbad Rialto:\n6 km Sporthalle Spiegelfeld:\n6,4 km Ceya Beauty & Wellness Spa:\n6,5 km Hallenbad Liebrüti:\n3,3 km Hallenbad der Gemeinde Grenzach - Wyhlen:\n6,8 km Hallenbad Hüslimatt:\n768 m Hallenbad Muttenz:\n2,8 km St. Jakob Park:\n5,7 km Zoo Basel:\n7,7 km Weil am Rhein Gartenstadt Bahnhof:\n7,5 km Weil (Rhein) Ost Bahnhof:\n3,2 km Grenzach Bahnhof:\n4,4 km Wyhlen Bahnhof:\n7,6 km Herten (Baden) Bahnhof:\n7,5 km Weil am Rhein Pfädlistraße Bahnhof:\n7,9 km Weil (Rhein) Bahnhof:\n6,3 km Riehen Bahnhof:


UG “Vive žene”: Žene žrtve rata i svjedoci ratnih zločina su nezaštićeni u BiH - Detektor\n10. Decembra 2021.14:47\nUčesnici okruglog stola u organizaciji UG-a “Vive žene”. Foto: BIRN BiH\nAdila Suljević. Foto: BIRN BiH


MEDA krevetac 3u1 zelena + FISKALNI RAČUN - Kiddy JOY\nPočetna Krevetac 3 u 1 MEDA krevetac 3u1 zelena + FISKALNI RAČUN\n37.990,00 RSD Besplatna dostava Dostupno za isporuku na kućnu adresu Proverite dostupnost u radnjama\nKrevetac 3 u 1 MEDA zelena\nInterna šifra proizvoda: 14464\nNaziv proizvoda: MEDA krevetac 3u1 zelena + FISKALNI RAČUN\nKorisnik: Ivana | 12/02/2019\nKoje su dimenzije duseka za taj krevetac za novorodjenu bebu?\nKiddyJoy | 12/02/2019\nPoštovana Ivana, dimenzija dušeka za ogradicu su 120x67 cm.\nSve ovo na slici bez duseka je cena 30 000\nPošttovana Jelena, Cena od 29.990,00 dinara odnosi se samo na krevetac.\nKorisnik: Ksenija | 21/06/2015\nDa li je dusek urcunat u cijenu? Pozdrav\nKiddyJoy | 23/06/2015\nPostovana Ksenija, dusek nije uracunat u cenu. Srdacan pozdrav, Marijana Kiddy JOY


Izbodena dva navijača Celtica, kamere uhvatile krvavi sukob (VIDEO) Dva navijača škotskog Celtica izbodena su nožem nakon što su ih sinoć napali ultrasi Lazija\n07. 11. 2019. u 12:37 Face.ba\nItalijanska novinska agencija ANSA objavila je da su navijači iz Škotske, starosti 35 i 52 godine, napadnuti u zasjedi u irskom pabu u Rimu, te da su sa ubodnim ranama odvedeni na liječenje u polikliniku “Umberto I


Prevođenje sa bugarskog na danski jezik\nPrevod sa bugarskog na danski jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa bugarskog na danski jezik\nZa online prevod sa bugarskog na danski jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nSudski tumači i prevodioci će u skladu sa potrebama svojih klijenata da izvrše direktno prevođenje sa bugarskog jezika na danski za web sajtove i ostale internet sadržaje, ali i za novinske članke, odnosno za književna dela i udžbenike. A isto tako, oni će klijentima da omoguće da dobiju kvalitetan i profesionalan prevod za sadržaje iz oblasti marketinga, ali i za tekstove bilo koje tematike, odnosno za sadržinu časopisa i za mnoge druge materijale koji je ovom prilikom nismo pomenuli.\nVršimo i usmeni prevod sa bugarskog jezika na danski, a prevodilac i sudski tumač mogu da primene kako konsekutivno i simultano, tako isto i prevod uz pomoć šapata, što će isključivo da zavisi od koncepcije samog događaja koji se organizuje. Ako tim stručnjaka koji bude izrađivao ponudu za ovu vrstu usluge proceni da je najbolja opcija primena baš te vrste usluge, oni će da uvrste u zvaničnu ponudu i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje, što mi takođe omogućavamo našim klijentima.\nBilo koju vrstu video sadržaja, kao i audio, počev od reklamnih poruka i serija, preko svih vrsta emisija (dečije, obrazovne, informativne, zabavne i druge), pa do različitih tipova filmova (dokumentarni, animirani, igrani, crtani i ostali) će, takođe u toj varijanti jezika prevodioci i sudski tumači da obrade. Uz to, u sklopu ove usluge na zahtev klijenata možemo da izvršimo i sinhronizovanje svih prevedenih vrsta audio i video sadržaja, kao i njihovo titlovanje i time klijentima omogućimo da dobiju potpuno obrađene materijale koje mogu da puštaju gde god to požele.\nKada je u pitanju prevod sa bugarskog jezika na danski za različite vrste dokumenata, tu naši klijenti dobijaju i njihovu overu, a u pitanju je stavljanje pečata sudskog tumača na prevedena dokumenta bilo koje vrste, čime se klijentima pruža mogućnost da u relativno kratkom roku dobiju sadržaje koji su tako obrađeni da se mogu koristiti u svakoj situaciji.\nIako nam klijenti najčešće zahtevaju prevođenje sa bugarskog jezika na danski za različite vrste saglasnosti i potvrda, ali i izjava i uverenja, to jest za sva ona dokumenta koja se predaju nadležnima službama, naši prevodioci i sudski tumači takođe u konkretnoj kombinaciji jezika obrađuju i sva lična, ali i dokumenta koja su vezana za poslovanje pravnih lica i preduzetnika. Naravno, treba pomenuti i prevođenje sa bugarskog jezika na danski za medicinsku dokumentaciju, odnosno za pravna akta, kao i za dokumenta koja se odnose na oblast obrazovanja i nauke, te za ona koja su deo tehničke i građevinske, ali i tenderske dokumentacije.\nNevezano za to koji dokument zahtevaju klijenti da dobiju preveden u pomenutoj jezičkoj varijanti, oni mogu biti sigurni da će im prevodioci i sudski tumači pružiti maksimalno kvalitetnu uslugu i to u optimalnom roku, ali je bitno da ih informišemo da bi trebalo da saznaju najpre sve što se odnosi na overu Apostille pečatom za dokumenta koja su im potrebni prevodi sa bugarskog jezika na danski. A tu je bitno naglasiti da se ovaj pečat koji je označen i kao haški ne mora staviti baš na sva dokumenta, nego samo na ona koja određuje zakon, a čak i na njih se može staviti obično na dva načina, to jest kada prevodilac i sudski tumač završe obradu tog dokumenta ili pre toga. Mi klijentima ne možemo dati ove informacije, pošto nisu u našoj nadležnosti, a trebalo bi da ih pribave u okviru službi koje funkcionišu u sklopu osnovnih sudova naše zemlje i koje su jedine zadužene za stavljanje ove vrste overe.\nDostavljanje sadržaja na prevod klijenti moraju izvršiti prema pravilima kada su u pitanju prevodi sa bugarskog jezika na danski za dokumenta, uzevši u obzir da se tada od njih zahteva da prilože originale na uvid, a to nije slučaj kada su u pitanju prevodi ostalih sadržaja. Naime, tada oni mogu da ih pošalju preko mejla, a isto tako ih i dobiju obrađene, dok je kod dokumenata stvar potpuno drugačija, budući da se dostavljaju originali. Tako su klijenti u mogućnosti da nam ih pošaljem preporučeno preko “Pošte Srbije” ili kurirskom službom, a mogu i da ih donesu lično. Na mejl nam mogu poslati dokumenta samo ako zahtevaju hitno prevođenje sa bugarskog jezika na danski, pa tek posle toga dostavljaju i originale na jedan od načina koji su prethodno opisani.\nPrevodi web sajtova sa bugarskog jezika na danski\nPrilikom obrade internet sajtova u pomenutoj jezičkoj varijanti, sudski tumači i prevodioci se rukovode pravilima koja navodi SEO (Search Engine Optimisation) i na taj način njihovim vlasnicima omogućuju mnogo bolje rangiranje u okviru pretrage na internetu.\nA osim toga, radimo i direktan prevod sa bugarskog na danski jezik za sve ostale sadržaje koji su bilo kako povezani sa oblašću interneta, što svakako uključuje kako web prodavnice i kataloge, tako i sve vrste aplikacija, odnosno programa, ali i mnoge druge.\nNaravno, tu su i prevodi sa bugarskog na danski jezik za udžbenike, odnosno za dela književnosti, a po potrebi obrađujemo i članke iz novina, kao i različite vrste časopisa.\nKorekturu svih vrsta materijala za koje je prevođenje u ovoj varijanti jezika već izvršeno, ali nije se pristupilo profesionalnoj obradi, pa su se javile određene greške, će u okviru svih poslovnica Prevodilačkog centra Akademije Oxford po potrebi da izvrše stručni korektori i lektori.\nTakođe, na zahtev klijenata vršimo i kompletnu obradu apsolutno bilo kog tipa audio ili video sadržaja, tako da prevodilac i sudski tumač vrše prevođenje sa bugarskog na danski jezik kako za emisije različite sadržine, tako i za serije i filmove, odnosno za reklamne poruke i ostale i video i audio sadržaje. Uz to, klijentima možemo da ponudimo isto tako i njihovo sinhronizovanje, ali i uslugu koga podrazumeva profesionalnu sinhronizaciju prevedenih sadržaja.\nPrevod turističkih tekstova sa bugarskog na danski jezik\nKada su u pitanju prevodi tekstova iz oblasti turizma sa bugarskog jezika na danski, postupak njihove obrade je pojednostavljen, jer zainteresovani klijenti konkretne sadržaje koje treba obraditi mogu da pošalju, a potom i ih preuzmu obrađene preko mejla.\nSudski tumači i prevodioci, isto tako mogu da obrade i sve tekstualne sadržaje koji obrađuju bilo koju temu iz oblasti ekologije i zaštite životne sredine, zatim marketinga, građevinske industrije, psihologije i filozofije. A podrazumeva se da će oni da urade i prevod sa bugarskog jezika na danski za tekstove koji se odnose na oblast politike, zatim bankarstva i finansija, odnosno obrazovanja, medicine, nauke i farmacije, ali i komunikologije i svih ostalih naučnih disciplina koje ovom prilikom nismo naveli.\nSve zainteresovane klijente kod nas očekuje i direktan prevod sa bugarskog jezika na danski za marketinške materijale bilo koje vrste, tako da će naši stručnjaci uz obradu reklamnih flajera i letaka, klijentima da ponude i profesionalan prevod u navedeno jezičkoj varijanti za PR tekstove i reklamne kataloge, odnosno plakate, vizit kartice i za sve ostale marketinške materijale.\nOni klijenti kojima je potrebno usmeno prevođenje sa bugarskog jezika na danski mogu da očekuju da će sudski tumač i prevodilac da primene ne samo simultani prevod, koji se u mnogim situacijama primenjuje, već i konsekutivni, te isto tako i prevod uz pomoć šapata kada je to potrebno. Napominjemo da vršimo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje, a što je svakako usluga koji ćemo ponuditi klijentima kada naš stručni tim bude odlučio da je ta vrsta usmenog prevoda odgovarajuća za određeni događaj. Dobro je da svaki klijent koji zahteva usmeni prevod sa bugarskog jezika na danski zna da se od njega očekuje dostavljanje svih informacija o određenom događaju, a kako bi mogla da bude pripremljena ponuda. A to podrazumeva da treba da dostavi podatke o njegovom trajanju i o broju učesnika, odnosno o prostoru u kome bi on trebalo da se održi, kao i o tome na koji način je zamišljena njegova organizacija.\nPrevod sudskih presuda sa bugarskog na danski jezik\nKlijenti koji zahtevaju prevođenje sudskih presuda sa bugarskog jezika na danski u ma kojoj poslovnici Prevodilačkog centra Akademije Oxford mogu da dobiju najpre tu uslugu, a zatim i overu urađenih prevoda, što je usluga koju u tom slučaju vrši ovlašćeni sudski tumač. Zahvaljujući tome, sve vrste sudskih presuda za koje se uradi prevod u toj kombinaciji jezika mogu da budu korišćene u praksi, budući da se pečatom sudskog tumača potvrđuje njihova istovetnost sa originalnim dokumentima. Samo zato se i zahteva dostavljanje originala na uvid, a o čemu posebno treba da vode računa klijenti kojima su potrebni prevodi sa bugarskog jezika na danski za dokumenta.\nSudski tumač i prevodilac će da izvrše prevod i za ostala pravna akta, to jest za sve tipove sudskih žalbi i tužbi, odnosno za tekovine Evropske unije, licence i ugovore, te za sertifikate i punomoćja za zastupanje, kao i za sva ostala dokumenta koja su vezana za oblast prava. A oni, isto tako prevode i ona dokumenta koja se tiču oblasti nauke, odnosno ona koja se odnose na obrazovanje (rezultati naučnih istraživanja, potvrda o redovnom školovanju, naučni patenti, prepis ocena, svedočanstvo završenih razreda osnovne i srednje škole, naučni radovi, nastavni planovi i programi fakulteta, diploma i dodatak diplomi, uverenje o položenim ispitima i ostala), kao i različite vrste dokumentacija (tehnička, građevinska, tenderska i druge), to jest dokumenta koje ulaze u njihov sastav.\nOosnivački akt preduzeća, fakture, poslovne odluke i statut preduzeća, odnosno godišnje, finansijske i revizorske izvještaje, te rešenje o osnivanju pravnog lica, odnosno sva dokumenta koja čine poslovnu dokumentaciju, klijenti takođe mogu da dobiju prevedena u ovoj kombinacije jezika, a takođe će naši stručnjaci da izvrše i overu prevoda u skladu sa važećim pravilima.\nPrevodilac i sudski tumač, pored svega toga rade i direktan prevod sa bugarskog jezika na danski za uvrenje o državljanstvu, potvrdu o prebivalištu i vozačku i saobraćajnu dozvolu, odnosno za izvod iz matične knjige rođenih i dozvolu za boravak, kao i za venčani list i ličnu kartu, a zatim i za umrlicu, pasoš, radnu dozvolu i ostala dokumenta koja se tretiraju kao lična.\nNapomenimo i to da su u ponudi isto tako i direktni prevodi sa bugarskog jezika na danski za medicinsku dokumentaciju, a što uključuje obradu najpre lekarskih nalaza, a zatim i uputstava za lekove i karakteristike proizvoda, odnosno specifikacija farmaceutskih proizvoda, te dokumentacije o medicinskih proizvodima i svih ostalih dokumenata koja se smatraju delom medicinske dokumentacije.\nPoslovnica bugarski na danski danski na bugarski\nJagodina 2400 3000 2400 2800\nParaćin 2400 3000 2400 2800\nBeograd 2400 3000 2400 2800\nNovi Beograd 2400 3000 2400 2800\nBanovo Brdo 2400 3000 2400 2800\nMladenovac 2400 3000 2400 2800\nKragujevac 2400 3000 2400 2800\nNiš 2400 3000 2400 2800\nLeskovac 2400 3000 2400 2800\nSombor 2400 3000 2400 2800\nĆuprija 2400 3000 2400 2800\nČačak 2400 3000 2400 2800\nKraljevo 2400 3000 2400 2800\nPožarevac 2400 3000 2400 2800\nSmederevo 2400 3000 2400 2800\nUžice 2400 3000 2400 2800\nNovi Sad 2400 3000 2400 2800\nPančevo 2400 3000 2400 2800\nZemun 2400 3000 2400 2800\nZrenjanin 2400 3000 2400 2800\nŠabac 2400 3000 2400 2800\nNovi Pazar 2400 3000 2400 2800\nValjevo 2400 3000 2400 2800\nBor 2400 3000 2400 2800\nVoždovac 2400 3000 2400 2800\nZaječar 2400 3000 2400 2800\nSremska Mitrovica 2400 3000 2400 2800\nRuma 2400 3000 2400 2800\nSubotica 2400 3000 2400 2800\nKruševac 2400 3000 2400 2800\nVranje 2400 3000 2400 2800\nInđija 2400 3000 2400 2800\nVršac 2400 3000 2400 2800\nPirot 2400 3000 2400 2800\nStara Pazova 2400 3000 2400 2800\nAranđelovac 2400 3000 2400 2800\nZvezdara 2400 3000 2400 2800\nObrenovac 2400 3000 2400 2800\nKikinda 2400 3000 2400 2800\nza bugarski i danski jezik


“Ogledala Lune”: Uskoro stiže knjiga posvećena kultnom novosadskom bendu – Bosonoga\nBiografska knjiga o čuvenom novosadskom bendu Luna, pod nazivom “Ogledala Lune”, čiji su autori Predrag Popović, Saša Rakezić i Goran Tarlać uskoro bi trebala da ugleda svjetlost dana.\nGrupa Luna je postojala dvije godine: od jeseni 1981. do jeseni 1983. Slobodan Tišma, Zoran Bulatović, Ivan Fece i Jasmina Mitrušić su za to vrijeme održali 15 koncerata i izdali jedan album. Osim nastupa na Exitu 2004, nikad se više nisu sastali. Objavljena 1984. u 920 primjeraka za mariborski Helidon, njihova ploča “Nestvarne stvari” danas na aukcijskim sajtovima dostiže rekordne cijene.\nKičmu ove knjige od 380 strana čine intervjui sa Minom, Firčijem, Baletom i Tišmom te sa 20 Luninih saradnika, poštovalaca i prijatelja. Većina od oko 250 fotografija, uglavnom sa nabujale novosadske novotalasne scene, nikad ranije nije objavljena. Posebna poglavlja “Ogledala Lune” su tekstovi pjesama, citati iz recenzija, izvještaja i intervjua, stripovi inspirisani Lunom… Poklon uz knjigu je remasterovani CD album “Nestvarne stvari”.\nPredrag Popović i Saša Rakezić su Lunu pratili početkom osamdesetih za časopis Džuboks, Goran Tarlać grupu nikada nije gledao. U godini kada je kultna ploča “Nestvarne stvari” nečujno proslavila 30. rođendan, njih trojica su počeli da bilježe razgovore sa nekadašnjim članovima ovog benda. Kocke su uskoro počele da se slažu i pitanja – ko i kako je napravio sve te pjesme, odakle su došle i gdje su odletjele – počela su da dobijaju uzbudljive i neočekivane odgovore.\nKnjiga će se uskoro naći na policama knjižara\nNakon trogodišnjeg istraživanja, 70 sati intervjua, obimne potrage za starim fotografijama, izgubljenim snimcima, zaboravljenim imenima i datumima, pred nama je svjedočanstvo o meteorskom usponu i sagorijevanju jednog velikog benda, grupe čije je stvaralaštvo do danas ostalo neuporedivo sa bilo čim u bivšoj i sadašnjim zemljama.\nTematski okvir “Ogledala Lune” nisu samo dvije godine grupe, već životi njenih članova prije i poslije toga. A oni su se, nakon dvogodišnjeg djelovanja, razišli na razne strane: Tišma se vratio pisanju čija je kruna bila NIN-ova nagrada 2011. godine, Mina se posvetila klasičnoj muzici, komponovanju i pedagogiji. Nakon što su po 10-15 godina proveli u Njujorku, gdje su sa gradilišta stigli i do svirki u CBGB-u, Bale danas živi u gradiću Alberobelo na jugu Italije i bavi se muzikom i pozorištem, dok se Firči vratio u rodni grad, gdje je osnovao Firchie Think Tank studio.\nNakon monografije nekadašnjeg Džuboksovog urednika Branka Vukojevića “Kako je bio rokenrol” (2005), ovo je drugo, ali ne i posljednje izdanje Društva ljubitelja popularne kulture, udruženja prijatelja iz Beograda najpoznatijeg po lansiranju web magazina Popboks 2004. godine.\nPrethodni članakFotografija sedmice: Đorđe Miljenović a.k.a. Wikluh Sky\nSledeći članakKako se dijete iz Ruande osjeća kada čuje Zoster iz Mostara (VIDEO)


PALA ODLUKA Ružić prvi potpredsjednik Vlade, Tončev ministar bez portfelja - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Regija PALA ODLUKA Ružić prvi potpredsjednik Vlade, Tončev ministar bez portfelja\nPALA ODLUKA Ružić prvi potpredsjednik Vlade, Tončev ministar bez portfelja\nPotpredsjednik SPS Branko Ružić biće prvi potpredsjednik Vlade Srbije i ministar prosvjete, nauke i tehnološkog razvoja u novom kabinetu Ane Brnabić, saopštio je večeras potpredsjednik SPS Ðorđe Milićević.\nMinistar bez portfelja biće Novica Tončev, koji je takođe potpredsjednik SPS.\nMilićević je naveo da će na drugim najvišim odgovornim mjestima van Vlade Srbije biti i potpredsjednici SPS Aleksandar Antić i Slavica Ðukić Dejanović, ali nije precizirao na kojim mjestima.\nMilićević je u pisanoj izjavi naveo da SPS izražava zadovoljstvo zbog postignutog dogovora s predsjednikom Srbije i liderom SNS Aleksandrom Vučićem o strateškoj saradnji i partnerstvu u narednom periodu.\n– Ponosni smo na rezultate naše saradnje u proteklih osam godina u zaštiti naših nacionalnih i državnih interesa, jačanju spoljno-političke pozicije zemlje i ekonomskom prosperitetu i napretku – istakao je Milićević.\nPrethodni članakLazanski: Odnosi Beograda i Moskve izdržali sve testove\nNaredni članakLOŠE VIJESTI IZ SARAJEVA Tokom noći PREMINULO SEDAM PACIJENATA od posljedica zaraze koronom


POČETNATURSKAEgejska obala Turske35 IzmirMetropolitan timovi su na oprezu nakon zemljotresa koji je potresao Izmir\nNakon zemljotresa koji je potresao Izmir, timovi udruženi u metropolitansku općinu isporučili su supu, doner i ajran za 33 hiljade 255 ljudi na područje rušenja i stanovnike Izmira koji su noć proveli u parkovima. Podjela 20 hiljada peciva i bojoza s čajem i sirom započela je ujutro.\nPrema opservatoriji Kandilli, nakon egejskog zemljotresa magnitude 6,9 stepeni, metrička opština Izmir bila je u pripravnosti. Timovi socijalnih službi, socijalnih projekata, odjela za kulturu i Grand Inc. prvenstveno su podržavali stanovnike Izmira koji su noć proveli u zoni rušenja i parkovima sa 73 vozila i 172 osoblja. Timovi su građanima pogođenim zemljotresom isporučili hiljadu paketa hrane, 12 hiljada boca vode, 500 kutija čaja i šećera, 3500 litara mlijeka, 33 hiljade 255 supa, donera i ajrana. Podjela 20 hiljada peciva i bojoza s čajem i sirom započela je ujutro.\nPored prehrambene podrške, stanovnicima Izmira isporučeno je i 1000 runa, 200 kabanica, odjeća za 500 ljudi, 100 peći, 500 ćebadi i 100 vreća goriva. Postavljeno je 100 skloništa i 3 šatora za suosjećanje. U prostorima sa šatorima pušteno je u rad 50 pokretnih toaleta. 450 pokrivača i pokretnih narodnih kuhinja poslano je u Seferihisar, na koji je zemljotres jako pogodio.\nUdruženje industrijalaca i poslovnih ljudi Izmira isporučilo je općini Metropolitan 9 hiljada pokrivača i supe za 4 hiljade ljudi kako bi ih isporučilo stanovnicima Izmira.\nPodeljeno 95 hiljada maski\nPandemijske mjere su poduzete i za građane koji su stradali od zemljotresa ili su noć proveli u parkovima. Građanima je podijeljeno 95 hiljada maski, 300 tečnih sapuna i 100 litara dezinficijensa.\nAKOM u Istanbulu sa hiljadama ljudi na straži!\nNakon Ekonomskog samita Uludağ\nNakon 3. mosta, izgradit će se projekt 3. aerodroma u Çatalci i Terkosu.


Podrška održavanju omladinskih sportskih igara u Prijepolju\nNaslovnica NAJNOVIJE Sport Podrška održavanju omladinskih sportskih igara u Prijepolju\nPrijepolje – Na inicijativu Rasima Ljajića, ministra za unutrašnju i spoljnu trgovinu juče je održan sastanak u Ministarstvu saobraćaja u Vladi Republike Srbije povodom organizacije jubilarnih 50. međuopštinskih omladinskih sportskih igara (MOSI) u julu u Prijepolju.\nSastanku su pored ministra Milutina Mrkonjića, prisustvovali i potpredsjednik Vlade i ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija Rasim Ljajić i ministar regionalnog razvoja i lokalne samouprave Verica Kalanović.\nIspred Opštine Prijepolje sastanku su prisustvovali predsjednik Opštine Emir Hašimbegović i predsjednik Saveta za privredni razvoj opštine Prijepolje Esad Hodžić.\nTom prilikom je postignut dogovor o tome da tri pomenuta ministarstva podrže organizaciju 50. međunarodnih omladinskih sportskih igara.\nOva manifestacija, koja će okupiti više od 3.000 sportista, predstavlja priliku za to da se u Prijepolju rekonstruiše fudbalski stadion, poboljša putna mreža i obnove gradski trgovi i centralne ulice, koji su godinama u veoma lošem stanju.\nMrkonjić je istakao da je Vlada Srbije spremna da u svakom dijelu zemlje pomogne rješavanje vitalnih problema i poboljšanje infrastrukture, bilo sportske ili putne, kao i da se sačuva tradicija okupljanja mladih na takmičenjima.\nKalanović je naglasila da je ova sportska manifestacija od velikog značaja za prijepoljski region.\nPrema njenoj ocjeni, ta prilika se mora kapitalizovati i kroz mnogobrojne prateće manifestacije, naročito iz oblasti turizma, kao i kroz prezentaciju turističkih, kulturnih i prirodnih potencijala kojima raspolaže ovaj deo Srbije.\nNa sastanku je dogovoreno i da se u organizaciju ovog događaja uključe i Ministarstvo omladine i sporta i Ministarstvo građevinarstva i urbanizama, navodi se u saopštenju Ministarstva saobraćaja


Tražimo jednog Rašu da mu uručimo pismo, pomozite nam | Novosadski informativni portal 021\nČovek iz Beograda, koji skuplja sekundarne sirovine, pronašao je u kontejneru dokumenta žene iz Slovenije i potrudio se da ih vrati. Sada ga čeka nagrada, ali ne možemo da ga nađemo.\nA šta biste vi uradili da pronađete dokumenta nekoga iz strane zemlje?\nTri dana kasnije zvali su je iz slovenačke ambasade da joj kažu da su njena dokumenta pronađena, a uz njih su joj dostavili i pismo iz Beograda.\nKako on navodi u pismu, telefon nema već dve godine, a kao „kontakt osobu" stavio je izvesnog Živković Jovu iz Ostružnice.\nNadica Hren kaže da u Beograd ne dolazi redovno, ali da ima rođake jer je sestra njenog pokojnog muža „udata za Srbijanca", čiju je decu došla da vidi kad je ostala bez novčanika.\n„Često to kažem - kad čeljad nisu besna, ni kuća nije tesna".\n22.12.2018\t• 14:57\nAko je sve ovo tačno i ako taj čovek zaista postoji, možda on ne želi da bude pronađen.\nMožda mu je želja da postane urbana legenda.\n21.12.2018\t• 09:53\nАко је генерација 1963. онда никако не може имати 63 године. И како је могао да уђе у амбасаду без докумената и провере идентитета? Извините, али ово личи на још један предпразнични измишљени текст за скупљање лајкова и коментара на друштвеним мрежама...\n21.12.2018\t• 09:45\nA Raša je tek tako ušetao u stranu AMBASADU bez provere ličnih dokumenata, bez identifikacije, bez ikakve evidencije njegovog prisustva u istoj i jednostavno nestao?


Drugi ugao – Stranica 3 – Ekopedia.rs\nHome Archive by category "Drugi ugao" (Page 3)\n02/03/2015 - 14:18 02/03/2015\nIstaknuti američki antropolog je izjavio da su ljudi uspeli da iskorene svoje rivale Neandertalce iz Evrope uz pomoć pripitomljenih vukova. Ljudi su koristili pripitomljene vukove kako bi stekli konkurentsku prednost u lovu koja je dovela do izumiranja Neandertalaca na kontinentu pre 40.000 godina, tvrdi profesorka Pet Šipman sa Univerziteta u …\n19/02/2015 - 09:07 19/02/2015\nPostavljanje kamere na jastreba omogućilo je snimanje zapanjujućeg leta kroz šumski drvored iz ptičije perspektive, ali video-snimak nije konačna svrha. U budućnosti, DARPA (agencija Ministarstva odbrane SAD odgovorna za razvoj novih tehnologija za vojsku SAD) želi da poseduje dronove sa identičnim letačkim sposobnostima. Na snimku se vidi neverovatno brz let …\n09/02/2015 - 09:45 10/02/2015\nAstronaut NASA Beri Vilmor zabeležio je neverovatan trenutak u kom se susreću polarna i sunčeva svetlost. „Sve što nam je sad potrebno je anđeoska pesma“, napisao je on. Snimak je napravljen na Međunarodnoj svemirskoj stanici i prikazuje auroru borealis u trenutku kada je dotiče sunčeva svetlost. Video je snimljen iznad …\n13/11/2014 - 09:47 13/11/2014\nIzuzetno napet i težak za gledanje, video snimak na kojem se vidi napad 14 gladnih lavova na bebu slona velikom brzinom proširio se društvenim mrežama. Slonče staro svega godinu dana našlo se na udaru brojčano nadmoćnijeg i daleko krvoločnijeg protivnika. Ipak, nekada hrabrost i pamet učine da se iz naizgled …\nPostoje mesta na našoj planeti na kojima, ako imate sreće da se nađete, morate da se uštinete kako bi proverili da li su stvarna ili ih sanjate. Jedno od njih je grad Singapur sa neverovatnim Baštama kraj obale (Gardens by the Bay). Ove Bašte od milion dolara su ustvari tematski park …\n28/08/2014 - 07:15 28/08/2014\nRonilac Kris Klifon čest je gost kristalnih havajskih voda, a u svoje avanture uglavnom nosi i GoPro kameru. U ovom slučaju poslužila mu je da napravi neverovatan snimak džinovske đavolje raže. Čudesno morsko “čudovište” pliva tik uz ronioca, a u jednom trenutku se sa njim čak nađe i oči u …


Video objasnjenje kako sa Windowsa preci na PCLinuxOS\nMyCity » Linux -> Linux download » Distribucija: PCLinuxOS\nPoslao: 16 Jul 2014 22:01\n2Ovo se svidja korisnicima: Brok, Aco\nPCLOS Openbox sam isproba na starijem računaru (AMD Athlon XP 2800+, 2Gb RAM, GeForce 6200), sa live CD-a iskopiran u RAM memoriju, radi kao "zmaj" , izuzetno lagan i brz. Preporuka za starije računare, mala potrošnja memorije, kao i CPU-a. Openbox možda ne pruža "konfor" koji pruža MATE desktop, ali zato se dobija na štednji resursa i brzini, a sam PCLOS daje odličnu hardversku i multimedijalnu podršku.\nPoslao: 23 Avg 2014 06:37\n5Ovo se svidja korisnicima: rapha, Brok, Aco, ThePhilosopher, klodovik\nPCLinuxOS 2014.08 KDE, FullMonty, MiniMe, LXDE i MATE\nKDE Desktop specifikacije i download:\nLXDE Desktop specifikacije i download:\nFullMonty Desktop specifikacije i download:\nMate Desktop specifikacije i download:\nPoslao: 20 Dec 2014 12:09\n3Ovo se svidja korisnicima: klodovik, Brok, E.L.I.T.E.\nZa ovu godinu izašlo je drugo, tj. poslednje izdanje PCLinuxOS-a\nPCLinuxOS 2014.12 KDE, FullMonty, MiniMe, LXDE i MATE (32/64bit)\nNeke od specifikacija šta donosi nova verzija:\nKernel 3.18.1 for maximum desktop performance.\nFull KDE 4.14.3 Desktop.\nFull LXDE Desktop.\nFull MATE 1.8.x Desktop.\nUpdated desktop theme\nPCLinuxOS-liveusb – allows you to install PCLinuxOS on a USB key.\nSvi koji koriste PCLOS ove nadogradnje su dobili kroz redovan update, a ko želi novi kernel 3.18.1 može sam da ga instalira iz repoa!\nPoslao: 20 Dec 2014 12:45\nAjde sve, ali što Mesa 10.4? Ta verzija Mesa biblioteke je razvojna. Logičnije bi bilo da su stavili neku od verzija 10.2.x koje su proglašene "stabilnim". I kernel 3.18.1 nije baš "stabilan" izbor. To bi pre bila neka od LTS verzija. A ako pokušavaju nekakav divljački rolling release model, Arch je još uvek kralj toga. Sasvim je moguće da PCLOS neće moći da mu konkuriše u dugom roku.\nPoslao: 20 Dec 2014 14:19\nKoliko sam ja ispratio, u delu foruma gde postuju testeri, mesa 10.4 je istestirana i niko od njih nije imao problema sa tom verzijom biblioteka, a koliko vidim niko se od korisnika za sad nije žalio. Što rade tako, stvarno ne znam, dal žele da privuku nove korisnike tako što će gurati najnovije stvari (slično kao i fedora), ili je nešto drugo u pitanju ... Kernel je i nije toliko nestabilan, sa njim je čini mi se ipak drugačija priča, jeste najnoviji, i tu se verovatno ide zbog podrške korisnicima koji imaju najnoviji hardver. Ja ga nisam instalirao, još uvek sam na verziji 3.16.7, ali i tu sam video u test sekciji foruma da su ga dobro isproveravali pre nego što su ga stavili u "promet". Kernel https://www.kernel.org/\nUglavnom kod mene nakon svih update-a (osim kernela) sve radi stabilno i na novom i na starijem računaru i plus na još tri starija računara na kojima sam instalirao PCLOS.\nŠto se tiče LTS-a ne verujem, kod PCLOS-a toga nema. Pre će biti neko "srednje" rešenje, pošto neka glavna verzija kod njih se izbacuje polovinom godine, rekao bih da je ovo više urađeno da bi ostali u fokusu korisnika (doduše ovo je moje subjektivno mišljenje).\nPoslao: 14 Jan 2015 00:14\nZamolio bih vas za pomoć pošto je ovo prvi put da koristim neki RPM distro Kako se instaliraju paketi preko PCLinuxOS-a? Kada ukucam (kao root)\nyum localinstall imepaketa.rpm\nIspiše mi da komanda yum ne postoji?!\nPoslao: 14 Jan 2015 07:13\nU PCLOS-u ne postoji Yum, mislim da ga Suse koristi i još koji distroi. Sva instalacija paketa u PCLOS-u se vrši preko Synaptec-a (nema potrebe za konzolom) i on je jedini preporučen od zajednice! Ako želiš neki paket ručno da skineš i instaliraš komanda je :\nprvo da uđeš u root nalog ukucaš komandu su\nrpm -ivh ime.xxxxxx.rpm\nrpm -e ime\n... ali generalno je savet da se svi paketi instaliraju iz Synaptec-a jer je to najbezbedniji način.\nPoslao: 14 Jan 2015 10:25\nHvala jogurtmen Ma trebaju mi neki alati za razvoj kojih nema u Synaptic-u pa zato pitam.\nPoslao: 14 Jan 2015 10:29\nSamo još nešto da pitam, kada se podigne sistem pojavi mi se ekran sa mojim korisničkim profilom i moram da ukucam username da bih prošao (šifre nema za nalog, tako sam stavio). Kako da uklonim to?\nPoslao: 14 Jan 2015 14:58\nOtvori PCLinuxOS Control Center/Boot/Set up autologin to automatically log in i tu podesi kako zelis da se podize sistem. Inace u PCLOS CC-u su ti gotovo sva podesavanja sto se tice sistema, slicno kao i kod Windows-ovog Control Panela. Sad u zavisnosti koje okruzenje koristis, svako od okruzenja ima i svoj kontrolni panel za podesavanje samog okruzenja.\nOvaj topic je pregledan 43070 puta\nUkupno su 523 korisnika na forumu :: 19 registrovanih, 5 sakrivenih i 499 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, BSD, Gama, helen1, ivicasimo, JOntra, Marko Marković, Mercury, milos.cbr, Oluj2.1, Profica, sakota79, sokars, Sr.Stat., t.mile, Username1000, Wisdomseeker, zoranis


(VIDEO) REKONSTRUKCIJA BOLNICE NAREDNE GODINE | Timočke\n(VIDEO) REKONSTRUKCIJA BOLNICE NAREDNE GODINE\nokt. 24 PROJEKTI 2019., TURIZAM, ZDRAVLJE no comments\nDr Mihajlo Jovanović\nSpecijalna bolnica za plućne bolesti Ozren bavi se lečenjem plućnih bolesnika, tuberkuloze, dijagnostikom i lečenjem karcinoma pluća i očnih bolesnika. Direktor ove ustanove dr Mihajlo Jovanović ističe da je preko godine popunjenost kapaciteta bolnice 85 posto.\n– Vlada Srbije je dosta novca uložila u ovu bolnicu u poslednje dve godine, oko 60 miliona dinara. Put je asfaltiran, urađena je rekonstrukcija dela krova, pravljena su 24 nova kupatila, krečene sve bolesničke prostorije, hodnici, rekonstruisali smo kuhinji i trpezariju. Ministarstvo zdravlja nam je dalo sredstva za uvođenje tečnog kiseonika i za proširenje kiseoničkih mesta, tako da sada imamo ukupno 45 kreveta sa centralnim razvojem kiseonika. Država nam je kupila i fiberoptički bronhoskop vredan 50 hiljada evra. Ovim putem se zahvaljujem Vladi Srbije koja je prepoznala važnost ove ustanove i podržala sve projekte koje uspešno realizujemo –ističe dr Jovanović.\nDirektor Specijalne bolnice za plućne bolesti Ozren naglašava da je ulaganje u ovu bolnicu u zadnjih par godina bilo veće nego u prethodnih 30 godina.\n-Imali smo i donacije u vrednosti od 120 hiljada evra. Reč je o jednoj engleskoj fondaciji i preko Fondacije princeze Katarine Karađorđević dobili smo nov sanitet, dostavno vozilo, 90 novih kreveta i isto toliko novih dušeka, fiberoptički bronhoskop. Mislim da smo na dobrom putu. Mogu slobodno reći da je posle Kliničkog centra iz Beograda naša ustanova druga po značaju. Osim dobre opremljenosti i stručnosti lekara, pogoduje i okolina, u celom području je visoka koncentracija negativnih jona koji je eliksir mladosti. Ovde nema nikakvog aerozagađenja a ruža vetrova je izvanredna –dodaje naš sagovornik.\nU okviru bolnice nalazi se i odelenje za multirezistentnu tuberkulozu koje je jedino odelenje u Srbiji za tuberkulozu koja je rezistetna na antituberkulozne lekove prve kategoije.\n-Trudimo se da počnemo da radimo i hemoterapiju za pacijente bolesne od karcinoma pluća. Bolnica u Nišu je strahovito opterećena sa takvim bolesnicima. Naša bolnica poseduje 150 postelja, a naredne godine se očekuje početak radova na kompletnoj rekonstrukciji bolnice i izgradnji nove kotlarnice. Projekat je vredan oko 150 miliona dinara a finansiraće se preko Kancelarije za javna ulaganja. Radiće se rekonstrukcija fasade sa novom izloacijom ,zamena stolarije, vodovodne i kanalizacione mreže, kao i mreže za centralno grejanje, zamena lifta, izmeštanje vešeraja, podne konstrukcije, rekonstrukcija krova, radijatora, protivpožarne zaštite i izgradnja nove centrale za grejanje. Pored odlične saradnje sa Ministarstvom zdravlja, Vladom Republike Srbije, Kliničkim centrom, veoma dobru saradnju imamo i sa lokalnom samoupravom. Opština je uradila izradu projektne dokumentacije za rekonstrukciju bolnice i kotlarnice, što je koštalo oko 2,5 miliona dinara-kazao je Jovanović.\nNajveći problem po rečima dr Mihajla Jovanovića predstavlja odliv kadrova u veće medicinske centre i u inostranstvo.\n– Specijalisti nedostaju jer odlaze u veća mesta, ka većim kliničkim centrima. Šest medicinskih sestara nam je otišlo u poslednje dve godine. Razumem ih, traže afirmaciju i bolje uslove za dalji napredak u struci. Verovatno bi rešenje bilo u vidu neke stimulacije, veće plate, da se specijalizanti zadrže i u manjim mestima. Potrebe za specijalističkim kadrovima ima a u ustanovama ovog profila treba da rade upravo specijalisti. Koliko ima viška lekara opšte prakse toliko nedostaju specijalisti-naglašava dr Jovanović.\nBolnica je počela sa radom 1935 godine i trenutno ima 145 zaposlenih od kojih je 50 nemedicinskih a preostalih 95 medicinskih radnika.\nOvaj medijski sadržaj sufinansiran je od strane Opštine Sokobanja. „Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva“.\nDr Mihajlo Jovanović direktor Specijalne bolnice za plućne bolesti Ozren\nSpecijalna bolnica za plućne bolesti "Ozren" bavi se lečenjem plućnih bolesnika, tuberkuloze, dijagnostikom i lečenjem karcinoma pluća i očnih bolesnika. Dir...\n← PREKO 200 UČESNIKA MANIFESTACIJE DEČJEG STVARALAŠTVA\nPORUKA POSETIOCIMA →


Proslava Savindana u Cirihu sa vladikom Andrejem – RASEJANJE.info\n31.01.2020 01.02.2020 Katarina\tCirih, Episkop Andrej, Hor Stevan Mokranjac, Hram Svete Trojice, protojerej Branimir Petković\nProgram Svetitelju u čast izveli učenici veronauke pri hramu Sv. Trojice u Cirihu\nNjegovo Preosveštenstvo Episkop austrijsko-švajcarski Andrej minulog vikenda bio je u Cirihu u hramu Svete Trojice sa svojim narodom. U nedelju je služio svetu arhijerejsku liturgiju a sasluživali su mu protojerej Branimir Petković, jeromonah Dositej iz eparhije šumadijske, jerej Đorđe Lukić, protođakon Ivan Tolić iz Iverdona i đakon Nenad Brkić iz Melsa. Članovi hramovog hora Stevan Mokranjac pod vođstvom dirigenta Marije Arsić učestvovali su u liturgiji, dok se veliki broj vernika, dece i odraslih pričestio.\nBeseda Vladike Andreja i poruka da Sveti Sava treba da bude uzor svakom Srbinu\nU svojoj divnoj besedi, Vladika Andrej je govorio o značaju lika Svetitelja Save srpskog. On je naglasio da bi prvi srpski arhiepiskop trebao da bude uzor svakom Srbinu kako u otadžbini tako i u rasejanju. Po završetku Svete liturgije, deca koja redovno pohađaju veronauku pri hramu Svete Trojice pripremila su zajedno sa svojim učiteljicama veronauke prigodan program u čast Svetog Save.\nDetalj sa predstave „Sveti Sava i golubica“\nProgram je započet predstavom „Sveti Sava i golubica“, a završen recitacijama posvećenim Svetome Savi. Svetosavske paketiće svoj prisutnoj deci u hramu podelio je vladika Andrej. U zajedničkoj trpezi ljubavi koju su pripremile članice Kola srpskih sestara prisutni su se lepo družili, deca igrala a svima je bilo srce na mestu što je veliki dan proslavu Svetoga Save sa njima bio njihov episkop Andrej.\nČlanovi hora Svevan Mokranjac iz Ciriha\n← Večeras počinju „Dani srpske kulture na Islandu“\nUčenici Srpske dopunske škole iz Šafhauzena u Švajcarskoj proslavili Svetoga Savu →


U jučerašnjem izdanju uglednog italijanskog lista "Gazeta delo sport" saopšteno je da bi "rosoneri" ponovo mogli da uđu u priču oko dovođenja srpskog defanzivca koji trenutno nastupa za Fiorentinu, budući da trener velikana iz grada mode, Stefano Pioli, nema previše poverenja u Alesija Romanjolija.\nMilenković je bio želja Milana i prošle zime, ali tadašnji neuspeh u pregovorima sa "violom", iznudio je dovođenje upravo Kjera, koji se profilisao u pravog komandanta odbrane.\nIpak, šampionske ambicije Milaneza, iziskuju dodatno ojačavanje bedema, a cena nekadašnjeg asa Partizana po "Transfermarktu" iznosi 25 miliona evra, što je znatno manje od 40 koliko je u januaru 2021. tražio gazda Toskanaca Roko Komiso za Srbina.\nSport fudbal FK Milan Nikola Milenković\n47 SVET JE ZGROŽEN: Otkriveno zašto je, zapravo, Novak Đoković deportovan\n26 PREMINUO I DRUGI VOZAČ: Novi detalji saobraćajne nesreće kod Paraćina - preticao vozila i sudario se sa autobusom (FOTO)


Skupština slobodne Srbije: Vlast odgovorna za atmosferu nasilja | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 26.10.2020 16:20 > 26.10 16:20\nSkupština slobodne Srbije je danas saopštila da "najoštrije osuđuje najnoviji talas progona opozicionih političara".\nTa pojava, piše u saopštenju, "najbolje pokazuje da je najava vlasti da će u skoroj budućnosti podsticati dijalog u društvu, samo još jedno lažno obećanje u moru neistina u kojem se davi Vučićeva Srbija".\nUz to što "predstavnici režima intenzivirano u javnosti i u nelegitimnim i nelegalnim institucijama kakva je sadašnja Skupština Srbije, vređaju opozicione političke lidere, crtajući im metu na čelu, paralelno traje i kampanja zastrašivanja njihovih porodica", ukazuje se u saopštenju.\nSkupština slobodne Srbije navodi da je najnoviji slučaj lepljenje uvredljivih plakata nasuprot stana u kojem živi lider Narodne stranke Vuk Jeremić s porodicom čime je, kako upozorava, "odaslana poruka: ZNAMO GDE ŽIVITE!".\nNije to prvi slučaj da se opozicioni političari zastrašuju uvredljivim i pretećim plakatima koji se lepe u blizininjihovih domova, a policija "niti jednom do sada nije otkrila počinioce" dela koje može da se tumači kao krivično delo ugrožavanja sigurnosti, piše u saopštenju.\nSkupština slobodne Srbije smatra da policija i tužilaštvo ne smeju ostati nemi pred progonom opozicionih političkih lidera i podseća da su se "neke kampanje targetiranja političkih protivnika naprednjačke vlasti završile tragično, poput likvidacije Olivera Ivanovića".\nUkoliko tužilaštvo i policija ne otkriju one koji ugrožavaju sigurnost opozicionih političara, biće "potpuno jasno da iza ove kampanje stoji režim Aleksandra Vučića" smatra Skupština slobodne Srbije.\nTa organizacija je navela da je, "bez ikakve sumnje, vlast potpuno odgovorna za atmosferu nasilja, straha i mržnje u kojoj živimo, i koja svakoga trenutka može da eskalira i proizvede tragične posledice".\n"Skupština slobodne Srbije pruža punu podršku opozicionim političarima koji su izloženi progonu, bez obzira na to da li deli ili ne njihove političke stavove" piše na kraju saopštenja.


Sarajevo Innovation Summit: Inovativnije ekonomije brže će se oporaviti od krize | Sarajevo.ba\nSarajevo Innovation Summit: Inovativnije ekonomije brže će se oporaviti od krize\nSarajevo Innovation Summit 2020, koji je danas održan u online formatu, okupio je više od 350 učesnika koji dijele zajedničke interese za inovacije, digitalnu transformaciju i digitalnu umjetnost u post COVID-19 okruženju.\nSarajevo Innovation Summit, kako je zaključeno, izuzetno je značajna inicijativa za razvoj i napredak Bosne i Hercegovine.\nUčesnici su, također, naglasili da je neophodno preokrenuti krizu u priliku za unaprjeđenje i rekonstruiranje ekonomskog sistema i društva. Inovacije, digitalna transformacija i leadership postaju nova paradigma ekonomskog razvoja.\n- Upravo nas je COVID-19 pandemija podsjetila koliko je važno biti inovativan. One ekonomije koje su inovativnije, fleksibilnije i digitalno otpornije brže će se i uspješnije oporaviti od krize. Da li će pandemija biti dobra prilika da inoviramo više ili pak nesavladiv izazov koji će donijeti potpuno novu paradigmu u funkcioniranju ekonomije i društva u cjelini, zavisit će od nas samih i naše fleksibilnosti i inovativnosti - zaključeno je na Samitu.\nEkonomski fakultet u Sarajevu(EFSA) i Sarajevo Innovation Summit će nastaviti raditi na povezivanju obrazovanja, javnog i poslovnog sektora u cilju unaprjeđenja poslovnog okruženja, ali i društva u cjelini, saopćeno je iz Ureda za odnose sa javnošću EFSA.


CURIJA SREDJUJE SVOJE REKE - Srpsko pero\nCURIJA SREDJUJE SVOJE REKE\njun 12, 2018 Dejan Simić Drustvo 0\nOno što sada radimo je čišćenje kompletne regulacije i otkrivanje ove lepe kamene regulacije koja je urađena još pre 20-30 godina. Dakle, kompletnu deonicu Ravanice kroz Ćupriju ćemo očistiti i Ćuprija će kroz narednih nekoliko meseci postati potpuno zaokružena što se tiče bezbednosti i visokih voda – izjavio je direktor JVP „Srbijavode“ Goran Puzović tokom današnje posete Ćupriji.\nPuzović je u društvu predsednika Opštine Ćuprija Ninoslava Erića obišao sanirane deonice regulisanog dela korita Ravanice, najavivsi nameru da ideju o silasku cupricana na reku sto ce posebno obradovati pecarose.\nDobru saradnju između lokalne samouprave i JVP „Srbijavode“ posebno je istakao Ninoslav Erić, predsednik Opštine Ćuprija, najavivši da će ovaj pozitivni trend u saradnji da se naredne godine proširi i na pojas Velike Morave.\n-Svaki put kad smo imali neki problem, mi smo istog momenta imali reakciju „Srbijavoda“. Sve ono što smo dogovorili u prethodnom periodu, sada se realizuje, a danas dogovaramo šta ćemo da radimo u nekom narednom periodu. Srećan sam što ćemo uskoro da dobijemo Ravanicu onakvu kao što je izgledala pre dvadeset godina, od kada njena regulacija nije održavana kako je trebalo. Verujem da ćemo od sada, uz odličnu saradnju sa JVP „Srbijavode“, da održavamo našu reku Ravanicu. Pričali smo takođe i o nekim novim projektima vezanim za Moravu i za novi most, tako da će, uz podršku direktora Puzovića i preduzeća „Srbijavode“, opština Ćuprija biti bezbedna od visokih voda – rekao je Erić, izrazivši uverenje da će radovi na koritu Ravanice umnogome pozitivno da doprinesu i samoj estetici grada.\nNAGRADA MILAN PANTIC


Dobra knjiga - Krpar, krojač, soldat, špijun - Krimi romani, trileri -\nStari načelnik britaske obaveštajne službe, koga su svi znali pod nadimkom Kontrolor, mrtav je, a mlade snage su preuzele rukovođenje Službom! Kad se zakomplikuje situacija sa sovjetskom špijunkom koja želi da prebegne, jedino rešenje je da pozovu Džordža Smajlija, penzionisanog špijuna. Smajli je atipičan junak, debeljuškast, naizgled mlitav i nezainteresovan, žena ga je nedavno ostavila i naveliko troši njegov novac s ljubavnikom. Ipak, njegovo istinsko poznavanje špijunske igre i sjajan um postaju jedina sredstva koja britanskim obaveštajcima preostaju u borbi s krticom u svojim redovima. Oslanjajući se samo na svoje intelektualne moći i mali krug lojalnih saradnika, Smajli otkriva da se iza zavere skriva njegov najveći neprijatelj - šef sovjetskih špijuna, Karla. Sad još treba postaviti zamku i uhvatiti krticu...\nZa vreme godišnjeg odmora koji provodi na Antigvi, oksfordski profesor Peri Mejkpis i njegova devojka upoznaju Dimitrija Dimu Krasnova! Ubrzo počinju da se druže. Dima moli Perija da u njegovo ime prenese britanskim obaveštajcima poruku, ...


Ime premijera TK bit će poznato u januaru, ponudit će ga SDP\nBIH Čaršija TOP VIJESTI Vijesti\nby E.H 02/01/2019\nMandatar za sastav nove Vlade Tuzlanskog kantona (TK) bit će poznat u januaru i bit će Tuzlak iz Socijaldemokratske partije (SDP) BiH. Ovo je u razgovoru za Vijesti.ba ustvrdio predsjednik Kantonalne organizacije (KO) SDP BiH Tuzla Enver Bijedić.\n– Očekujemo da sad u januaru izađemo s imenom mandatara koji pripada SDP-u. On bi, naravno, potom trebao da radi na svom ekspozeu i pregovorima o odabiru ministara – kazao nam je Bijedić.\nPrema njegovim riječima, sastav cjelokupnog saziva Vlade TK trebao bi biti poznat početkom februara.\n– To zavisi od daljih pregovora, ali i konkretnih zahtjeva stranaka koje čine “koaliciju 19”. Kad se sve to usaglasi, mislim da ćemo imati jednu stabilnu vladu – ističe Bijedić.\nPodsjeća da ni u jednom dosadašnjem sazivu na čelu Vlade TK nije bio Tuzlak.\n– Kao najveći i glavni grad TK, Tuzla u svakom slučaju po svom potencijalu akademske zajednice i privrednika zaslužuje da napokon ponudi mandatara. Takav slučaj do sada nije bio ni u jednom sazivu Vlade, bez obzira na to koja je politička opcija davala mandatara. Zato smatram da napokon premijer mora biti iz Tuzle – dodaje Bijedić.\nPremijer TK imenovao za savjetnika čovjeka osumnjičenog za korupciju\nFormirana Vlada TK: Novi premijer je Denijal Tulumović iz SDA\nSDP danas o stanju u TK, Bijedić najavio osnivanje nove stranke\nĐoković: Thiem i Medvedev će u budućnosti vladati...\nHoror u psihijatrijskoj bolnici: Pacijent u krvavom pohodu...\nOva ženka je bila toliko debela da su...


ARAPI I "SAN" TVRDE Pogba neće da igra za Makronovu Francusku! | Fudbal | Direktno\n26. 10. 2020. 11:33 0\nARAPI I "SAN" TVRDE Pogba neće da igra za Makronovu Francusku!\nPol Pogba, as Mančester junajteda, prema pisanju engleskog lista "San", a posle jučerašnje objave na arapskom sajtu "195sports.com" neće da igra više za selekciju Francuske besan zbog izjave predsednika Emanuela Makrona da je "islam generalno glavni izvor terorizma u svetu".\nU artiklu objavljenom prvo na arapskom sajtu, Zvezdi Junajteda navodno smeta odnos predsednika Makrona prema pojedinim islamskim zemljama i pogotovo taj stav da "su izvor terorizma u svetu". Kap koja je prelila čašu kod igrača muslimanske veroispovesti je odluka francuske Vlade da ode počast ubijenom učitelju istorije Samjuelu Patiju (47) koji je objavio uvredljive slike proroka Muhameda pre nego što mu je pre desetak dana u okolini Pariza odrubljena glava. Pati je posthumno dobio najviše odlikovanje francuske države. Makron je tada "Jedinstvo i čvrstina jedini su odgovori na monstruoznost islamističkog terorizma", na šta je reagovao igrač Junajteda.\nPogba se priključio mišljenju mnogih muslimana u Francuskoj da je potez Vlade uvredljiv za sve njih. "San", tvrdi da je Pogba doneo odluku da se povuče iz reprezentacije "trikolora" ali da još nije o tome obavestio Fudbalski Savez, selektora i saigrače. Videćemo narednih dana da li je vest sajta "195sport.com", pa i lista "San" istinita ili je možda sve izmišljeno sa jakom političkom konotacijom u francuskom konfliktu. Ako je tačna, mnogi fudbaleri muslimanske veroispovesti u selekciji Francuske, a oni su većina, mogli bi da krenu Pogbinim stopama a onda bi situacija prešla na drugi, viši nivo.\nEmanuel Makron Pol Pogba Francuska reprezentacija\nBajdenu stižu čestitke od evropskih lidera\nMakron mobiliše vojsku: Napadnuti smo!\nKAVANI I SOLSKJER Pogba položio za prevodioca\nSukob Erdogana i Makrona: Francuska opozvala ambasadora iz Turske\n21:21 UTISAK NEDELJE Đilas: Pomozimo Vučiću da ne bude predsednik\n21:18 "Ne smemo da se ponašamo kao dva ovna na brvnu"


Hidrosrem - Područje delovanja\nProstire se na središnjem delu Srema. Sa zapada granicom političke opštine Šid, sa severa vododelnicom Fruške Gore, sa istoka vododelnicom kanala Jelenci između katastarskih opština Hrtkovci – Platičevo, Ruma – Kraljevci i Irig – Neradin, do vododelnice Fruške Gore, te sa juga rekom Savom. Površina od 92.000 h, sa 1200 km kanala, 12 crpnih stanica (C.S. Bosut sa kapacitetom od 30m3/sec. najveća na Balkanu) od kojih su 3 gradske, tri akumalcije (Pavlovci, Borkovac i Vranjaš), šest drenažnih sistema (“Klještevica”, “Paljevine”, “Kurjakovac”, “Mali zabran”, “Htkovačka Draga”), pet sistema za navodnjavanje (Zlatar, Glac, Borkovac, Zagata)....\nZemljište ovog područja odvodnjava se otvorenim kanalima I do IV reda. Dužina kanala I reda je oko 184 km, II reda oko 384 km, III i IV reda oko 580 km, što ukupno iznosi 1.148 km kanalske mreže na području. Sistem odvodnjavanja je decentralizovan tako da svaki kanal I reda ima svoj sliv i odgovarajuću kanalsku mrežu koji čine jedinstvenu hidrografsku celinu. Takvih slivova na području ima 12 od kojih se sa 6 slivova suvišna voda odvodnjava gravitaciono u reku Savu, a sa 6 mehaničkim putem preko crpnih stanica u isti recipijent. Gravitaciono odvodnjavanje po slivovima:\nsliv kanala Jaračka Jarčina od 3.500 ha\nsliv kanala Konav od 4.170 ha\nsliv kanala Kudoš od 19.880 ha\nsliv kanala Dekalica od 1.670 ha\nsliv kanala Čikas od 19.840 ha\nsliv kanala Istočno Obodni od 19.040 ha\nOdvodnjavanje mehaničkim putem po slivovima:\nsliv “Bosut”, KO Bosut Sr.Rača 6.216 ha\nsliv kanala “Vrtić” od 8.220 ha\nsliv kanala “Popoa Bara” 1.540 ha\nsliv kanala “Manđelos-Petrovci” 4.440 ha\nsliv kanala “Vranj” 3.070 ha\nsliv kanala “Hrtkovačka Draga” 1.030 ha\nGustina kanalske mreže je oko 16 m/ha.\nPovršina erozionog područja je 27.000 ha.\nBujični tokovi na erozionom području iznose oko 54 km.\nFunkcionalnost kanalske mreže je različita pa zavisno od toga i obradive površine su različito obezbeđene.\nU zavisnosti od visine padavina i inteziteta padavina zavisi i uspeh u odvodnjavanju, što znači da postojeća kanalska mreža nije uvek dovoljno efikasna. Najveću neefikasnost pokazuju kanali III i IV reda, ali se od njih ne može ni očekivati veća efikasnost, jer je preko 50% od ukupne dužine ovih kanala iskopano u periodu od 1924-1938. godine. Za to danas u hidrološki nepovoljnim godinama, pored takvih kanala, dolazi do podizanja nivoa podzemnih voda i bržeg prevlaživanja zemljišta. Na nižim terenima i depresijama vodeno ogledalo se pojavljuje i na površini zemljišta, a u nekim godinama imamo i plavljenje površina na području. Tako je 1975. godine od površinskih voda bilo poplavljeno 8.751 hektar a indirektno ugroženo infiltracijom i maksimalno zasićeno vlagom 11.655 ha. Ukupna površina direktno i indirektno ugrožena od suvišnih voda iznosila je 20.406 ha. Poplavljene površine nekad manje – nekad veće imamo u svakoj hidrološki nepovoljnoj godini. Poplavljene i ugrožene površine potvrđuju činjenicu da je na području nefunkcionalna kanalska mreža. Uzrok nefunkcionalnosti je starost, a i građena je prema ondašnjim tehničkim i finansijskim uslovima koji su bili skromni. Može se konstatovati to da sa napredovanjem poljoprivredne proizvodnje nisu uporedo izgrađivani kanali i drugi objekti za brže i efikasnije odvodnjavanje. Najveći deo kanala izgrađen je u periodu 1924 – 1938. godine i dimenzionisan sa modulom odvodnjavanja 0,30 l/s/ha za slivove kao celinu i vremenom odvodnjavanja od oko 10 dana. Kanali I, a nešto manje i II reda rekonstruisani su u periodu 1955 – 1970. godine pa su i oni izgubili od svoje funkcionalnosti, jer su profili zamuljeni i neprotočni. Ovo je uočljivo kod kanala Kudoš, Konav, Popova Bara i Vrtič.\nU periodu 1995 – 1998. godine izvršena je potpuna rekonstrukcija kanala Vrtić, većeg dela kanala Jelenci i kanala “Borkovac” nizvodno od akumulacije “Borkovac” do uliva u potok “Jelence”. Međutim i ovo je samo mali deo potreba koje iskazuje poljoprivredna proizvodnja ovog regiona. Iz iznetih podataka i ocene postojećeg stanja kanalske mreže vidi se da je ono nezadovoljavajuće, a rekli bismo da je kod navedenih slivova i kritično u odnosu na zahteve poljoprivredne proizvodnje i zemljišta.


Tržišna estetika ... izgled nema veze, samo da ima prođu ... | B92 Blog\nBudućnost| Društvo| Moj grad| Reč i slika| Umetnost\nTržišna estetika ... izgled nema veze, samo da ima prođu ...\nĐorđe Bobić / 25.10.2012. u 13:54\nZaista, izgled kuće ili bilo čega, čegrtaljke za decu na primer nema veze kakav je, samo da stvar ima prođu na pijaci ... dotle je došlo !\nPraotac je useljavajući se u pećinu i vršeći male, neophodne dorade a posle, tešući grane za onu nastrešnicu na ivici šume koja postade prvi trag o arhitekturi, imao neku ne sasvim jasnu, danas bi rekli podsvesnu, potrebu da učini građevinu pre svega korisnom ali i da to što dela bude i oku ugodno. Estetika u to doba nije bila još uočena i određena nekim pravilima pa Praotac nije bio svestan njenog postojanja niti njene uloge jer je imao značajnije probleme u vezi opstanka, zadovoljavao se da izgled građevine bude usaglašen sa namenom, funkcionalnim potrebama, mogućnostima koje je nudio alat i upotrebljeni meterijal. Vremenom, nejasan osećaj vizuelne ugodnosti je postajao artikulisan, posebno kada je video komšisku građevinu tu iza brda, uporedio, ustanovio je da komšiska građevina prija gledanju više nego njegova, uočio je i tom prilikom prareferentu vrednost, vratio se do svoje nastrešnice i dopunio je. Posle je pozvao komšiju da vidi učinjeno delo i pradiskusija o ahitekturi je začeta tog praistoriskog predvečerja.\nVekovima posle toga započeta diskusija o građevini u ono predvečerje prerasla je u sofisticirano nadgornjavanje o arhitektonskoj estetici koja se u stvaranju zgrade i njenom biću očekuje. Estetika je konačno prihvaćena kao neophodna, činjenica bez koje građevina ne može biti jer ego graditelja i onog što je naručivao građevinu nije dozvoljavao opuštenost. Odmicanjem civilizacije ka nekoj od njenih uspešnijih formi, ma šta to značilo, estetika je postajala sredstvo za iskazivanje prestiža i moći vladaoca sve do danas kada je štafetu preuzeo imalac. Zavisno od epohe, vladajućeg kulturnog modela ili prosto volje nalogodavca, kroz vreme su se rojile teorije o estetici zdanja, želja svakog učesnika u dijalogu je bila da nametne svoju predstavu lepote i ustanovi je kao etalon u odnosu na koji se sameravaju vrednosti, verujući sasvim pogrešno što se kasnije i pokazalo da će se time upisati u virtuelnu knjigu inovatora i opstati zauvek. Izgovarane su reči, neki put sasvim neobične, iznuđeno obogaćujući arhitekturalni rečnik, nove reči do tada nepoznate, često od istih slogova ali ispreturanih i naravno, sa drugim promenjenim značenjem i tako uvek iznova. Reči koje su neprekidno naglašavale promene predhodno etabliranog modela estetike. Posle je to postalo samo sebi cilj ali umotano u lepršavi, bogato obojani papir sa velikom roze mašnom na dupli čvor, imalo je prođu i bilo prihvaćeno kao model u koji se verovalo, sve do danas kada je taj model postao zastrašujuće obavezan po bilo koju cenu.\nStvaralački napor Praoca u tvorenju građevine iscrpljivao se u nameri da njegovo delo bude korisno i svrsishodno u skladu sa potrebama iznuđenim uslovima vremena u kome se delalo i opstajalo. Izgled građevine je iz toga proizilazio. Posle onog prvog i jedinog, gledanja komšijskog dostignuća Praotac je izašao na pravi put i nije više mislio da je obavezno činiti lepše od drugih jer mu to ustvari nije mnogo značilo, bilo mu je važnije da upoređuje primerke ulovljene divljači ne bi li se ustanovilo ko je bio uspešniji u prehranjivanju plemena. Shvatio je da može upravljati upoređivanjem izgleda i estetike građevine, za razliku od primeraka divljači gde je sve bilo previše materijalizovano i očito. I onda je sve počelo, otkriveno je nametanje estetskih premisa što nije poteklo iz estetskih uzusa kao što je to postalo obavezujuće tokom napredovanja civilizacije, već u želji da drugi počnu kopirati baš njegovu građevinu i grade arhitekturu po njegovom modelu. Ne arhitekture radi, već nametanja sebe kao boljeg i nadređenog a to je donosilo veća prava na lovištu. Bio je to prvi nagoveštaj iznuđene arhitekture, nametnut legitimnom potrebom lične promocije što je donosilo i prestižniji položaj na tržištu. Počev od Praoca, posle, kada su stasali, arhitekte i naručioci, kasnije i političari a svi su izgarali u želji da se istaknu i nametnu na pijaci vođeni pre svega ekonomskim ili političkim razlozima. Iznuđena arhitektura odvajkada, menjajući po potrebi pretekst očitovala se i estetskim uradcima i neprekidnim zahtevom ka arhitektima da budu drugačiji od onih od juče pa su vladaoci tražili od arhitekata da stvaraju neviđeno do tada, da svima stane dah i grlu kad pogled bace na građevinu, opet ne arhitekture radi već da se pošalje poruka da je vladalac i ideja koju on zastupa vrhovna i nadnaravna, da se njoj mora pokoriti a arhitektura i estetika koja ju je krasila upotrebljena je kao povoljno ili najpovoljnije sredstvo da se takav cilj ostvari\nArhitekti, kad su najzad stasali i bili priznati kao delatnici ravnopravni sa lovcima i drugim korisnim profesijama su zaduženi da kreiraju lik u skladu sa kulturnim modelom epohe i potrebama naručioca, koji su se takođe izdvojili i preuzeli obavezu da prednjače. Posle nikada više arhitekta nije mogao činiti arhitekturu sam. Stvarao je lepotu, smišljao nove reči objašnjavajući svoju estetiku ali retko kada van pravila koja nije on nametao, sledio je ustanovljeni model i kulturni obrazac područija na kome je delovao dobijajući povremeno, kad se vladaocu učinilo da je trenutak za popravljanje tržišne situacije, saglasnost da izgovori novu reč i promeni model. Neki sasvim neobični i fantastični iskoraci koje je učinio genijalni Gaudi izgledaju kao sasvim revolucionarni i učinjeni uprkos svemu, zaista samo arhitekture radi, mada ni on nije to činio bez saglasnosti onih što na oku drže civilizacijsko napredovanje.\nPraotac preobučen u putujućeg ginjol glumca, lutajući planetom ovih dana, mnogo milenijuma kasnije u odnosu na vreme kada je gradio svoju nastrešnicu gledao okolo i je uočio promene, ne u liku građevina iz raznih epoha već u načinu nastajanja i razlozima promena. Uočio je razliku sa svojim načinom gde je bio samnostalan i kada je estetiku stvarao sasvim sam, neopterećen, on je bio graditelj, arhitekta i naručilac u jednoj, njegovoj, ruci. Razumeo je da je i on stvarao estetiku, onda to nije uočavao, ali upoređujući je sa ovim što vidi osmelio se da kaže da je njegova estetika bila autentična za razliku od ove tržišne gde je prestiž motiv i cilj. Ipak nije mogao a da ne prizna da mu se to sve veoma dopada.\nArhitektura, estetika, tržište, novi vidici, kultura\nmax.cohen92 15:17 25.10.2012\nKtitor na balkanski nacin...\nZavisno od epohe, vladajućeg kulturnog modela ili prosto volje nalogodavca, kroz vreme su se rojile teorije o estetici zdanja, želja svakog učesnika u dijalogu je bila da nametne svoju predstavu lepote i ustanovi je kao etalon u odnosu na koji se sameravaju vrednosti, verujući sasvim pogrešno što se kasnije i pokazalo da će se time upisati u virtuelnu knjigu inovatora i opstati zauvek.\nPrijatno Vam popodne gosn. Djordje, za pocetak...\nUkratko, sto bi jedan od mojih potencijalnih rahmetli investitora rekao "More meti ti meni dva luka tamo, nesto bogato, onako...bas. I krs`(nepostojano T) iznad njega, da se zna ko je direktor, bre!" u penjoaru marke VersaCHe i teget shunjalitzama sa zlatnom shnalitzom, koje nije nikad uspeo da vidi od svog "kapitala" (opet prevod, meshina, kod normalnih homo sapiensa tamo je stomak)\nCak ni ono 25% jevrejske i 25% cincarske krvi u meni nije uspelo da ubedi moje neracionalno Ja da se nadofatam odredjene cifre "solarno placam bre", tako da je ostao potencijalni investitor, ali mislim da je generalno to manifest ovoga sto pomenuste...\nĐorđe Bobić 09:00 26.10.2012\nRe: Ktitor na balkanski nacin...\nna balkanski nacin...\nPrijatno pre podne Gosn Maximalni, (tako vas zovu neki iz mog plemena posle čitanja vaših komentara ...)\nSa sličnim primercima sam imao susrete i ja to tretiram kao čin sakupljanja neobičnih životinjica, mada su se namnožile i prete da naprave svoja oficijekna pravila pa zajebancija sa njima neće biti moguća, prosto će njihova pravila da preovladaju. Ipak, ne budimo tako tvrdi, slične face sam sretao radeći kojekuda, Rusija, Bliski istok, Francuska i tako to. Ta rasa se oplođava i množi virtuelnim putem i nije joj bitna distanca ... BRE!\nMORA DA IMA NEKA NOVA I BOLJA FORA ... (31)


Mustafa Musić: Nova moda kruni tradiciju – Savez arhitekata Crne Gore\nMustafa Musić: Nova moda kruni tradiciju\nArhitekta o našem prisustvu na Bijenalu u Veneciji, globalizmu u umetnosti: Bez zadrške se usvajaju novi modeli koji se temelje na principima efikasnosti i profita\nDVA dela našeg poznatog arhitekte Mustafe Musića uvrštena su među 100 kojima se u Paviljonu Srbije na Venecijanskom bijenalu arhitekture predstavlja vek moderne arhitekture (od 1914. do 2014) na našem prostoru. Musić, gostujući predavač na Arhitektonskom fakultetu u Beogradu na master i doktorskim studijama, i ranije je bio izlagač na ovoj prestižnoj smotri. Uvažen i prepoznat i van granica naše zemlje – sudeći po prilozima u značajnim evropskim stručnim časopisima, Musić za “Novosti” govori o svojim utiscima iz Venecije i velikim graditeljskim planovima u zemlji…\n* Kako vam izgleda naš paviljon u odnosu na druge?\n– Mislim da nisam subjektivan kad kažem da je naš paviljon jedan od boljih. Smatram da smo valjano nastupili, posebno što postavka predstavlja fini odgovor na temu koja je u nacionalnim paviljonima bila apsorpcija modernizma ili, kako bih ja dodao u podnaslovu – krunjenje tradicije. Naravno, svako je među mnogobrojnim nacijama odgovorio drugačije, neko bukvalnije, neko slobodnije. Bilo je, na primer, radikalnijih iskaza poput Izraela i Belgije. Oni su na poseban način možda i posredno odgovorili na temu, ali takav odgovor dirao je samo ozbiljne poznavaoce.\n* Kako bi se, u poređenju sa ostalim nacijama, čitao modernizam predstavljen u paviljonu Srbije?\n– Naš paviljon jasno pokazuje nastupanje modernizma od Velikog rata do danas. Za naš region karakteristično je to što su sve sredine bivše Jugoslavije bile “predmoderne” a posle Velikog rata počinje prihvatanje ideja modernizma. Nova država, Kraljevina Jugoslavija, u načelu prihvata postulate modernizma, što je u saglasju sa idejama nove države. Posle raspada druge Jugoslavije, nove države stvorene na tom prostoru preispituju ovu paradigmu tražeći nove odgovore u arhitekturi.\n* Da li je reč o globalističkoj arhitekturi stakla i kamena?\n– Ona svakako ima odlike koje dolaze sa globalizmom. Reč je o nadiranju mode koja manje ili više i kako gde, zavisno od pismenosti sredine, negira osobenosti mesta i teritorije. Negde kritično i opreznije, a negde bez zadrške se usvajaju novi modeli koji se temelje na principima efikasnosti i profita. Time su mnoge vrednosti koje se tiču osobenosti određenih entiteta poništene, ponekad i potpuno. To je manji greh kad je reč o sredinama koje nemaju dublju tradiciju, u odnosu na sredine sa tradicijom.\n* Osnovna tema koju je zadao umetnički direktor Bijenala nazvana “Fundamentalis” bavi se opštim pojmovima arhitekture.\n– Reč je o osnovnim elementima. To je, kako se moglo videti u centralnom paviljonu, igrarija koja liči na studentsku radionicu. Konačno, tu izložbu uradili su američki studenti, što se i vidi, jer ne sadrži jasno i sažeto saopštenu misao. Pošto je Bijenale po ideji umetničkog direktora posvećeno arhitekturi a ne arhitektama, mislim da je u tom segmentu namerno banalizovana tema kroz isticanje ovih osnovnih pojmova elemenata arhitekture kao što su plafon, pod, stepenište.\nSVET ITALIJEPored fundamentalnih elemenata arhitekture, u Đardinima je postavljena i izložba “Svet Italije”.\n– To je zanimljiva višeslojna izložba kojom se odaje počast italijanskoj kulturi i njenom doprinosu svetskoj kulturnoj baštini, između ostalog i kroz druge tradicionalne kulturne manifestacije koje se održavaju u ovom gradu – film, pozorište, igra, likovne umetnosti…\n* Mogu li uopšte prozori, recimo, da kažu nešto konkretno o određenoj sredini i vremenu?\n– Mogu naravno, svi ti elementi se nisu slučajno našli u određenom arhitektonskom kontekstu. Kod valjanih zdanja oni su ozbiljno saobraženi sa globalnom idejom o određenom prostoru, kući… Oni govore i o projektantu i o sredini u kojoj nastaju a tu mislim i na tehnologiju, estetske vrednosti. Elementarno i obično u arhitekturi jesu pojmovi koji svakako utiču na konstituisanje celovitog izraza. Važno je naglasiti da to nisu nezavisni elementi koji su se slučajno zatekli u sklopu. Oni su, naročito kod dobrih primera, ozbiljno i suštinski saobraženi sa globalnom idejom o kući i ubedljivo svedoče o materijalnom, kulturnom i duhovnom nivou nekog mesta i vremena, te o sasvim određenim težnjama društvene zajednice.\n* Ako uzmemo za primer Beograd, da li su i tu na delu ta “opšta mesta” globalističke arhitekture?\n– Uglavnom da. Ti se recepti i ovde primenjuju nekritički. Mali je broj primera, mali je broj kuća koji su rezultat glave i ruke nekolicine dobrih arhitekata i koji odražavaju ozbiljnije promišljanje konteksta u najširem smislu: prostornog, kulturnog…\n* Da li u tom kontekstu možemo da posmatramo plan luke Beograd na Dunavu koji je svojevremeno predstavio Libeskind?\n– Da, naravno. Upravo po tom nacrtu, po toj skici koja pruža grubu viziju tog prostora – prepoznajemo principe i strategiju globalizacije. Investitor je pozvao arhitektu velikog imena čiji je rad u prošlosti bio bolji nego sada, ali njegovo ime je sada veće. To su prepoznali trgovci i upotrebili.\n* Možemo li u tom sledu događaja govoriti i o “Beogradu na vodi”?\n– Slično važi i za “Beograd na vodi” s tim što iza tog projekta ne stoji ugledni arhitekta međunarodne reputacije koji u svom opusu ima relevantna dela za savremenu arhitekturu, već je to anonimni biro iz Emirata koji je sudeći po slikovnim prilozima i maketi uradio projekat koji nije ni bolji, ni lošiji od sličnih koji niču na raznim tačkama sveta.\n* U javnosti se čulo da će se o tom projektu oglasiti i domaće arhitekte?\n– Struka je po ovom pitanju zauzela svoj jasan stav, ali on nije dobro prenesen javnosti. U tom projektu nedostaju ozbiljne studije o saobraćaju, geološka studija, ekološka… a bez ozbiljnih analiza ne može se očekivati dobar rezultat. Kad je reč o samom oblikovanju, o čemu za sada jedino možemo i da govorimo, tu nažalost ne raspoznajemo kvalitete vredne posebne pažnje. To je konfekcija koju gledamo po celom svetu, posebno u zemljama tranzicije, saopštena i predstavljena kroz slikovnice za laike.\n* Naši arhitekti su ostali “praznih šaka”?\n– To ne može biti dobro jer ovakav zahvat podrazumeva ozbiljnu multidisciplinarnu studiju na kojoj bi se potom baziralo urbanističko arhitektonsko rešenje. Ali, ne tako što bi domaći arhitekti i drugi domaći stručnjaci bili angažovani na sporednim, već upravo na glavnim pitanjima kao eksperti koji mnogo bolje poznaju i razumeju probleme Beograda. Dakle, angažman ne u fazama koje podrazumevaju kopiranje i šrafljenje, već ozbiljno koncipiranje – odnosno promišljanje celovitog zahvata. Reč je o angažovanju urbanista, saobraćajne struke, ekologa, istoričara umetnosti i, naravno, arhitekata. Taj prijekat je veoma kompleksan i zahteva koordinaciju niza relevantnih struka.\n* Mislite na domaće stručnjake?\n– Svakako jer oni najbolje poznaju teren, probleme pa i duh mesta. A, kod nas ima eksperata iz navedenih oblasti koji sigurno nisu lošiji od onih koji su angažovani.\n← Disco na vrhu Corbusierove zgrade?\nGrađani postaju turisti u svojim gradovima →


Marija Šajkaš (Njujork) | 21. apr 2020.\nMapa medijskih sloboda 2020: Bele su zemlje sa visokim nivoom medijskih sloboda, žute – sa zadovoljavajućim, kaki – tamo gde su primećeni problemi, u crvenim je medijska situacija teška, a u crnim – veoma ozbiljna. (ilustracija: Reporteri bez granica)\nGlavni razlozi ovakvog rangiranja Srbije – a sličnu sudbinu dele i druge države Balkana – jesu brojni napadi na novinare koji su prošli nekažnjeno. Tako Reporteri navode da je Srbija pala na listi i zbog činjenice da suđenje za paljenje kuće novinara Milana Jovanovića nije završeno ni posle godinu i po dana od tog zločina.\nTo je jedan od zaključaka analize Ulazak u odlučujuću deceniju za novinarstvo pogoršan pandemijom koronavirusa, koju već 18 godina rade Reporteri bez granica (Reporters sans frontiers – RSF), međunarodna organizacija posvećena borbi za prava novinara i očuvanje i unapređenje medijskih sloboda, sa sedištem u Francuskoj.\nReporteri smatraju da će decenija pred nama biti odlučujuća za medije, a da je trenutna pandemija koronavirusa izbacila u prvi plan i povećala brojne krize koje prete slobodnom novinarstvu (od agresija autoritarnih režima, krize demokratije i poverenja u medije, do njihovog osiromašenja usled ekonomske krize).\nTako su, na primer, i Kina (na 177. mestu) i Iran (173) značajno cenzurisali vesti u vezi sa koronavirusom. U Iraku, koji je pao za šest mesta (162. mesto), vlasti su na tri meseca oduzele dozvolu za rad Rojtersu nakon što je ta agencija objavila tekst kojim je dovela u sumnju zvanične podatke o koronavirusu.\nU Evropi je Mađarska pala za dva poena (89. mesto) nakon što je vlada premijera Viktora Orbana progurala takozvani koronavirus zakon, kojim se sa pet godina zatvora kažnjava objavljivanje lažnih informacija.\nKafka u Crnoj Gori\nPrema Reporterima, na najnižem mestu u našem regionu ostaje Bugarska (111), između ostalog i zbog pokušaja javnog radio-emitera da suspenduje novinarku Silviju Velikovu, koja je poznata kao glasna kritičarku vlade.\nCrna Gora (105) i Albanija (84) pale su na listi za dva mesta zbog zatvaranja i pravnih maltretiranja novinara, kao što je slučaj crnogorskog novinara Jova Martinovića. Njegovu trenutnu situaciju Reporteri opisuju kao kafkijansku.\nReporteri navode da je Srbija pala na listi i zbog činjenice da suđenje za paljenje kuće novinara Milana Jovanovića nije završeno ni posle godinu i po dana od tog zločina\nTri zemlje iz našeg okruženja zabeležile su skok na listi za po pet mesta – Bosna i Hercegovina (58), Hrvatska (59) i Kosovo (70), dok je Slovenija (32) napredovala za dva mesta.\nBez obzira na povremene političke odluke pojedinih zemalja koje umanjuju medijske slobode, Evropa je – izuzimajući njen istočni deo – i dalje deo sveta u kome su ove slobode najmanje narušene.\nPrema nalazima RSF-a, već četvrtu godinu zaredom Norveška je prva na listi Indeksa, dok je Finska ponovo druga. Za njima su Danska, Švedska i Holandija, koja je pala za jedno mesto zbog povećanog broja pretnji na društvenim mrežama.\nDonja polovina Indeksa doživela je tek manje promene. Na poslednje mesto se vratila Severna Koreja (prošle godine je to mesto prepustila Turkmenistanu), dok je Eritreja (178) najlošije rangirana država afričkog kontinenta.\nNajveći skok na listi napravio je Sudan (159) koji se popeo za 16 mesta nakon odlaska sa vlasti Omara al Bašira. Malezija (101) i Maldivi (79) su zabeležili najveći rast medijskih sloboda, zahvaljujući promenama vlasti u tim državama.\nEkskluzivni intervju sa novim šefom kancelarije RBG za Evropu i Balkan Pavolom Salajem možete da pročitate OVDE.\nKAKO REPORTERI RANGIRAJU DRŽAVE\nReporteri bez granica objavljuju Indeks slobode medija jednom godišnje u 180 država i teritorija još od 2002. godine. Između ostalog, mesto na listi određuje se u odnosu na medijski pluralizam, stepen nezavisnosti medija, atmosferu u kojoj mediji rade, postojanje autocenzure, kvalitet medijskih zakona, transparentnost i kvalitet infrastrukture koja podržava proizvodnju vesti. Reporteri ne analiziraju politiku država na listi.\nGlobalni i regionalni indikatori izračunavaju se na bazi rezultata koji se prikupljaju za svaku zemlju pojedinačno. Rezultati se dobijaju kvantitativnom analizom podataka iz upitnika koji se na 20 jezika šalje ekspertima širom sveta, u kojima se mere prepreke i restrikcije u odnosu na medije i novinare.\nIndeks slobode medija Izveštaj Reportera bez granica Reporteri bez granica\n← Vlada: Od utorka prisustvo novinara konferencijama o epidemiji naizmenično, svaki drugi dan\nRadio beleži neverovatnu slušanost u doba pandemije →\n1 komentar za: “Srbija pala za još tri mesta na godišnjoj listi Reportera bez granica”


VRHUNAC SLUČAJA 'HANDKE': Zašto Ministarstvo vanjskih poslova SABOTIRA Komšića?? | Slobodna Bosna\nVRHUNAC SLUČAJA "HANDKE": Zašto Ministarstvo vanjskih poslova SABOTIRA Komšića??\nAko je zaista tako, prevoditi dvije kartice teksta toliko dugo razlog je da se ministra Crnadka upita ko je uposlen u službama MVP-a i koliko dnevno vremena provode radeći svoj posao.\nNakon što se pojavila informacija da su pisma koje je Predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić uputio kralju Kraljevine Švedske Karlu XVI Gustavu vraćena su u Sarajevo zbog toga što nisu bila na engleskom jeziku, iz kabineta predsjedavajućeg Predsjedništva BiH pojasnili su da prevod pisama sa maternjeg na engleski jezik trebaju po protokolu uraditi službe Ministarstva vanjskih poslova, ali da do toga nije došlo.\nUbro je reagovao i ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak koji je istakao da nadležne službe rade na prevođenju pisma te da on neće dozvoliti ikakvo kršenje pravila i zakona te da će se sva pisma tretirati jednako.\n"U ovom trenutku se vrši prevođenje pisma i pri kraju je. Vrlo brzo će biti upućeno na adresu na engleskom jeziku. Lično sam bio žrtva neprofesionalnog i nediplomatskog postupanja moje pošte u slučaju ambasade u Holandiji. Dok sam ja ministar niko se neće moći igrati sa diplomatskim pismima odnosno sa aktima koji pripremaju i upućuju u inostranstvo članovi Predsjedništva BiH, članovi Vijeća ministara, Kolegijuma i Parlamenta i drugi visoki funkcioneri", rekao je Crnadak.\nCrnadak je prokomentarisao i izjavu iz Komšićevog kabineta da oni same prevode pisma.\n"Imam informaciju ono što su mi rekli, a to je da je prevod u MVP pri kraju. Najvažnije je da će pismo doći na adresu i tu nema razlike među članovima Predsjedništva BiH za mene. Svi moraju biti tretirani identično. Naše nije da sudimo o sadržaju i svako pismo će biti jednako tretirano", dodao je Crnadak.\nIpak, teško je ne primjetiti da je slučaj “Handke” postao prvorazredni politički slučaj u našoj državi i da se oko njega prelamaju ideološka koplja. Teško je i povjerovati u riječi ministra Crnadka kada kaže da je prevod pri kraju, nakon mjesec i po dana od kada je pismo dostavljeno.\nJavnost ima razloga vjerovati da se radi o svojevrsnoj sabotaži predsjednika Komšića “dok se bura ne stiša”.\nU tom smislu, tekst objavljen na portalu "Srpskainfo" može se razumijeti i kao medvjeđa usluga ministru Crnadku jer se sada on našao izložen kritici javnosti, iako je očigledno, prvobitna namjera autora teksta bila svoj arsenal usmjeriti prema Predsjedavajućem Predsjedništva BiH Željku Komšiću.


VICE na TV B92: Novi ustanak Talibana i američka zatvorska industrija\nPosle izborne noći na televiziji B92, pogledajte novu VICE emisiju.\nPosle izborne noći na televiziji B92, pogledajte novu VICE emisiju i saznajte sve o novom ustanku Talibana u severnom Avganistanu i industriju davanja kaucije u Americi.\nNovi ustanak Talibana: u rovovima severnog Avganistana\nProšle jeseni, Talibani su pokrenuli ofanzivu na Kuduz, peti najveći grad u Avganistanu i prestonicu istoimene provincije na severu zemlje. Za samo nedelju dana, zauzeli su ključne institucije i oslobodili stotine zatvorenika iz gradskih zatvora.\nOfanzivu su obeležile surove borbe između Talibana i vladinih snaga koje su imale podršku američkih borbenih aviona. Američki avioni su gađali talibanske položaje, ali je početkom oktobra pogođena bolnica koju je vodila međunarodna humanitrana organizacija "Lekari bez granica". Ubijeno je 22 bolničkih radnika i pacijenata, a desetine ljudi je povređeno. Pentagon je kasnije priznao da je ovaj vazdušni napad bio "greška.\nPosle Talibana, pogledajte kako je davanje kaucije optuženima u Americi postalo ogromna industrija\nAmerika je jedina zemlja razvijenog sveta u kojoj je jemstvo komercijalizovano. Ova industrija u kojoj se dobro zarađuje donosi državi više od dve milijarde dolara poreza. Većina optuženih ne može da plati punu cenu kaucije i mora ili da ostane u zatvoru ili da plati deset odsto vrednosti jemstva da bi obezbedili novac. Ta suma im se ne vraća čak i ako ne budu proglašeni krivima.\nTagged:FilmvideoVice Blogvice srbijanajavaTV B92Ustanak TalibanaAmerička industrija zatvora


Sarić se povrijedio, ali ipak dolazi u Sarajevo: Prosinečki se nada da neće biti novih otkaza – Sport Centar Sarić se povrijedio, ali ipak dolazi u Sarajevo: Prosinečki se nada da neće biti novih otkaza – Sport Centar\nElvis Sarić, vezni igrač južnokorejskog Suwona, lakše je povrijeđen, ali ga to, prema posljednjim informacijama, neće spriječiti da u ponedjeljak, 18. marta, dođe na okupljanje fudbalskih reprezentativaca Bosne i Hercegovine u Sarajevo.\n”Kako sada stvari stoje, sa prvobitnog popisa od 23 igrača u Sarajevo dolaze svi, izuzev povrijeđenog Stjepana Lončara. Kao što je poznato, umjesto njega odmah u ponedjeljak smo pozvali Samira Memiševića iz Groningena”, rekao je za Anadolu Agency (AA) Robert Prosinečki, selektor fudbalske reprezentacije Bosne i Hercegovine, izrazivši nadanje da neće biti novih otkaza igrača do početka priprema za utakmice prva dva kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020.\nBiH će u prvom kolu kvalifikacija za EURO 2020 igrati sa Armenijom 23. marta na stadionu Grbavica u Sarajevu, dok će tri dana poslije na zeničkom Bilinom polju ugostiti Grčku. Oba meča počinju u 20.45 sati.\nZa jedno od prva dva mjesta u kvalifikacionoj grupi J, koja vode na EP, BiH će (osim sa Armenijom i Grčkom) do kraja godine igrati i protiv Italije, Finske i Lihtenštajna.


– Air France Connect, ostanite konektovani tokom leta – Travel Magazine\nAir France Connect, ostanite konektovani tokom leta\nHome »Vesti» Air France Connect, ostanite konektovani tokom leta\nObjavljeno 24. okt 2018. | 0 komentara\nInternet je za nas postao kao vazduh – primetimo ga tek kada ga nema.\nUz svoju novu uslugu, Air France CONNECT, Air France nudi mogućnost putnicima da budu konektovani na Wi-Fi signal, čak i tokom leta. Putnici će moći da izaberu između jednog od tri nivoa pristupa WI-Fi-ju i da se povežu sa svojih uređaja (smartfon, tablet, kompjuter).\n8 evra za sat vremena na dugolinijskim letovima (2.700 milja)\nAir France CONNECT servis će uskoro biti unapređen tako da putnicima omogući i dodatne usluge kao što su detaljne informacije o letovima, onlajn kupovina ili bogata kolekcija filmova, TV serija i dokumentaraca, koji će moći besplatno da se gledaju tokom leta.\nPutnici mogu da plate pristup surfovanju i pristup strimu na različite načine – Visa, Mastercard i American Express karticama, preko Pay Pal-a ili čak koristeći Flying Blue milje.