Do 2020. smanjiti emisiju ugljen-dioksida za 20,03 odsto - ENERGETIKArs.com - Informacija je energija\nHomeEnergetska EfikasnostDo 2020. smanjiti emisiju ugljen-dioksida za 20,03 odsto\nDOBOJ, Grad Doboj planira da do 2020. godine smanji emisiju ugljen-dioksida za 20,03 odsto u odnosu na 2013. godinu, kada je u ovom gradu iznosio 246.323 tona, rečeno je Srni u Administrativnoj službi grada.\nSmanjenje ugljen-dioksida u količini od 49.349 tona ostvariće se provođenjem konkretnih mjera energetske efikasnosti i upotrebom obnovljivih izvora energije u skladu sa Akcionim planom održivog razvoja grada Doboj /SEAP/, koji je usvojen na današnjoj sjednici Skupštine grada.\nKao vremenski okvir provođenja Akcionog plana uzet je period 2013-2020. godina.\nNačelnik gradskog Odjeljenja za evropske integracije i energetsko-ekološku efikasnost Marina Turkić navodi da je riječ o obavezama proisteklim nakon pristupanja Sporazumu gradonačelnika evropskih gradova o smanjenju ugljen-dioksida za 20 odsto do 2020. godine, koju je lokalna skupština usvojila 18. juna ove godine.\n“Pristupanjem Sporazumu gradonačelnika, Doboj se svrstava u energetski osviještene evropske gradove koji se vežu u trajnu mrežu gradova sa ciljem razmjene iskustava u provođenju mjera energetske efikasnosti i upotrebe obnovljivih izvora energije. Ujedno se promoviše održiva energetska politike te aktivno uključivanje u borbu protiv globalnog zagrijavanja“, navodi Turkićeva.\nOna kaže da je do danas incijativu Sporazuma gradonačelnika potpisalo 6.651 gradova, a izrađeno je 5.028 akcionih planova energetski održivog razvoja.\nNa BiH se odnosi 15 akcionih planova i to osam iz Federacije BiH i sedam iz Republike Srpske.\nIzradu Akcionog plana energetski održivog razvoja grada Doboja je finansirao Razvojni program UN u BiH u okviru projekta “Zeleni ekonomski razvoj”. Srna\nnenad 4. Februar 2016. At 9:41\nkad bi josh samo rekli koje su to konkretne mere, i ko ce da meri to smanjenje CO2\nSasa 4. Februar 2016. At 10:16\nTesko je to ostvariti to znaci da upadamo ponovo u recesiju.


CZZS | Povučena Odluka o hidroelektranama na Uni\nSedreni vodopadi, po kojima je Una poznata, predstavljaju svojevrstan prirodni fenomen i nadaleko poznatu odliku Une. Najveća prijetnja opstanku sedrenih vodopada Martin Broda jesu dugački periodi ekstremne suše, trenutno rijetki, no koji bi postali redovni ukoliko bi se izgradile planirane hidroelektrane.\nAkciju solidarnosti protiv izgradnje hidroelektrana na rijeci Uni, proglašenoj za najljepšu rijeku Evrope, u srcu Nacionalnog parka Una, su organizovali mladi aktivisti iz cijele Evrope koji su se okupili ove sedmice na sjeveru Francuske u okviru ekološkog ljetnog kampa kojeg organizuju Young Friends of the Earth Europe. Sa transparentom na kojem piše „Sačuvajmo Europski biser!“, aktivisti iz cijele Europe poslali su jasnu poruku da podržavaju sve građane i građanke Bosne i Hercegovine koji se bore protiv uništenja ovog prirodnog bogatstva i koji ne dozvoljavaju napad na još jedan Nacionalni park u Bosni i Hercegovini.


јун, 2017 | Сремска Привредна Комора\nHome » 2017 » jun\n50. međunarodni sajam lova i ribolova\n27 jun, 2017 in Uncategorized by Bojan Santovac\nPovodom jubileja Sajma lova i ribolova, biće priređena Nacionalna izložba trofeja, koja je poslednji put organizovana 1996. godine. Biće izloženi najznačajniji nacionalni eksponati, koji će se ocenjivati po CIC pravilima. U okviru LORIST-a biće organizovana i Izložba lovačkih pasa. Sadržina izlaganja: Lovačko i lično naoružanje Lovačka municija Lovački pribor, oprema, […]\nPROLEĆNA SETVA U SREMU\n16 jun, 2017 in Uncategorized by Bojan Santovac\nPreuzmi dokument za prolećnu setvu\nKONSTITUISAN PARLAMENT PRIVREDNIKA PRIVREDNE KOMORE SRBIJE REGIONALNE PRIVREDNE KOMORE SREMSKOG UPRAVNOG OKRUGA\n12 jun, 2017 in Uncategorized by Bojan Santovac\nU Regionalnoj privrednoj komori Sremskog okruga, dana 06.06.2017. konstituisan je Parlament privrednika, koji će imati ključnu ulogu u novoj komorskoj organizaciji. Parlament privrednika RPK Sremskog upravnog okruga broji 35 članova, i to birani po teritorijalnom (18 članova) i po granskom principu (17 članova), na koji se način obezbedila ravnomerna zastupljenost […]\nPKS-RPK Sremskog upravnog okruga na 11. Međunarodnom i regionalnom sajmu privrede „SuSajam 2017.“ u Subotici\n9 jun, 2017 in Uncategorized by Bojan Santovac\nJedanaesti po redu Međunarodni sajam „SuSajam 2017“, u organizaciji JKP „Subotičke pijace“ i PKS-Regionalne privredne komore Severnobačkog upravnog okruga, održan je od 1. do 3. juna u Hali sportova. Na više od 50 štandova predstavilo se oko dve stotine izlagača iz naše zemlje, Mađarske, Rumunije, Crne Gore, Hrvatske, Republike Srpske […]\nOdržana 18. Sremska kulenijada u Erdeviku\n6 jun, 2017 in Uncategorized by Bojan Santovac\nU subotu, 03. juna 2017. godine pod sloganom „U zagrljaju kulena i vina„ održana je 18. “Sremska kulenijada” u Erdeviku u organizaciji Privredne komore Srbije Regionalne privredne komore Sremskog upravnog okruga, Opštine Šid i MZ Erdevik. Ova jedinstvena manifestacija koja afirmiše širok spektar kulturne raznolikosti Regiona i njegove ekonomske potencijale […]


NEĆU da idem iz moje Vuče, hoću da ostanem u roditeljskoj kući, hoću da budem blizu dede Bogosava, tetke Gore i drugih rođaka i komšija.\nBrinuće oni o meni. Hoću da hranim našu kravu i igram se sa mojim psom Garom..\ndirektoru firme „Lola-fot“ iz Leška Vukoju Vukojeviću i tatinim kolegama koje su ga posetile rekao dvanaestogodišnji Marko Vučinić, koji\nje nakon pogibije oca Gojka, majke Dragice, sestre Marije i brata Andrije ostao sam u porodičnoj kući u selu Vuča kod Leposavića.\nje išao u školu, gde je okružen pažnjom svojih drugova i nastavnika, a kada se vratio kući, prvo je napojio i nahranio kravu....\nsu ga, zajedno sa psihologom, posetili i predstavnici Centra za socijalni rad u Leposaviću, koji će proveriti njegovo trenutno stanje, saslušati njegove želje i predložiti šta i kako dalje. Markova, a i želja svih njegovih rođaka i komšija, jeste da ostane u selu.\nMi bismo želeli da on ostane ovde. Pomoći ćemo mu, nadamo se da će pomoć stići i sa drugih strana. I opština je obećala stipendiju. Najbolje je da odraste ovde, a kada postane svoj čovek, sam će odlučiti gde će živeti i s kim - ističe deda (očev stric) Bogosav Vučinić, koji živi nedaleko od Markove kuće.\ndobrih ljudi iz cele Srbije i dijaspore izrazilo je želju da pomogne dečaku koji je ostao sam. Neki su želeli i da kontaktiraju sa njim, ali to će biti moguće tek narednih dana, kada se Marko dodatno oporavi i počne, ako je to posle svega što je doživeo moguće, koliko-toliko normalno da živi.\nšto mu je život priredio. Njegova želja je da ostane u Vuči i mislimo da mu treba izađi u susret, ali i naći načina da bude zbrinut. Već smo u\nKomercijalnoj banci u Leposaviću pokrenuli proceduru za otvaranje računa na koji će zainteresovani moći da mu šalju pomoć, čim račun bude otvoren, objavićemo ga u sredstvima informisanja - kaže Vukojević. POMOĆ “NOVOSTI“\nnovosti“ koji će dečaku za Vaskrs poslati skromni poklon, a kada bude otvoren i račun za pomoć, „Novosti“ i čitaoci našeg lista će uplatiti priloge. Do tada, ljude dobre volje koji mogu i žele da pomognu Marku, pozivamo da nam izađu u susret i novac uplate na žiro račun Fonda humanosti „Novosti“: 205-5621-06, model 97, poziv na broj 10005716259, Fond humanosti „Večernjih novosti“, Trg Nikole Pašića 7, Beograd. Za donatore iz inostranstva: 5442-175-42966, kod Komercijalne banke a. d. Svetog Save 14, Beograd. Broj telefona Fonda humanosti „Večernjih novosti“ je 011-3028-196.


On nosi donji veš od 200 eura i čarape od 45 eura: Svoju izjavu za novinare dao Šenki Versaće, Albanac o kojem bruji cijela Srbija (FOTO) – Recepti za Vas\nO ovome čovjeku se u posjednje vrijeme mnogo pisalo i spominjao se u mnogim tekstovima koji su vezani za pojedine zvijezde estrade, posebno kada su ženske pjevačice u pitanju. Njegovo ime je Šenki Maslani i dolazi iz mjesta Aračinovo u Makedoniji, a još je i poznat po tome da živi svoj Versaći san.\nNedavno je u razgovoru sa ljudima iz medija otkrio malo više stvari o sebi kao i da je potpuno zadovoljan životom koji vodi.\nOno što je posebno karakteristično za njega je da sve što posjeduje, dakle, kuće, okućnica, kola, namještaj sve na sebi ima znak brenda Versaći, a nedavno je Šenki otvorio i kafić kojem je dao ime, pogađate već- Versaći.\nOvaj iznimno bogati Albanac tvrdi da sve proizvode koje ima od ovoga brenda su čisti original i da nema niti jednog dupljaka, te da sve to nabavlja u Italiji. Naravno da je za to njegovo zadovoljstvo potrebna i velika količina novca, a Šenki je objasnio novinarima da je on svoje bogatstvo stekao u trgovini automobilima.\nOtkrio je Šenki novinarima da ga je uređenje kuće i bazena koštalo više od milion eura, ali da kada nabavlja robu za sebe obavezno sve nabavlja u Italiji. Priznao je i da je počeo da radi i zarađuje još sa 12 godina i da mu nije žao niti jedne pare da potroši na nešto što on voli i što je u neku ruku znak njegovoga raspoznavanja.\nRekao je još i da mu je u ormaru bukvalno sve Versaći, od čarapa, pa do kape na glavi, a baš nedavno je kupio Versaći bokserice koje je platio skoro 200 eura i Versaći čarape koje su ga koštale 45 eura.\nPriznao je i da stalno dobija ponude od mnogih TV stanica koje su zainetersovane da dođu u njegov dom i da snime prilog o njegovom načinu života kao i o njegovoj strasti prema Versaći brendu, ali do sada nije prihvatio nikakvu ponudu jer baš i nema vremena za takve stvari jer je veoma zauzet sa poslom.\nŠenki je još dodao i to da je on pravi dokaz da se u Makedoniji može veoma dobro živjeti od svoga rada, a sada mu je osnovna preokupacija da sredi i svoj kafić na način na koji je sredio svoju kuću i kola jer je to jedan veliki ćeif za njega i prosto uživa u svemu tome.


7 NAMIRNICA koje morate jesti TOKOM cele NEDELJE | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\n7 NAMIRNICA koje morate jesti TOKOM cele NEDELJE\nSvi manje više znamo šta bi trebalo, a šta ne bi trebalo jesti i koje su namirnice poželjne, a koje nisu. Međutim, postoji 7 namirnica koje bi zaista bilo dobro da uvrstite u svoj nedeljni jelovnik. Možete čak rasporediti da se po jedna od namirnica nađe u obroku ili užini svakog dana u nedelji.\nProverite u nastavku u kojim je namirnicama reč i zbog čega su dobre i važne za naš organizam!\n1. Proteni , ne uključijući meso\nProteini iz mesa su veoma važni za skroro svaku ćeliju u organizmu, međutim, možete ih pronaći i u sočivu, crnom pasulju ili kinoi.\nOdmorite od mesa i uživajte u ovim namirnicama spremajući ih na kreativan način.\nIzbegavati svaku vrstu masoće je čista glupost i nije zdravo. Masnoće su važne za pravilan rad srca, međutim, one dobre.\nTo su mononezasićene masnoće koje možete pronaći u avokadu, kokosu, maslinovom ulju ili bademima.\nUčiniće da se osećate sito, apsorbovaće vitamine i pomoći će da se rešite viška kilograma.\nDa biste imali lepu kožu i da bi vam imunitet bio jači važno je da u organizam u unosite antioksidante.\nNjih možete pronaći u borovnicama, artičokma ai čokoladi sa 70% kakaa.\nHrana bogata probioticima pomaže da bolje varite hranu i nemate problema sa probavom, što je veoma važno.\nOsim toga štiti vas od infekcija urinarnog trakta i drži krvni pritisak pod kontrolom.\nŠto više jogurta i čorbi bogatih povrćem poput čilija, kupusa i belog luka, crnog li zelenog čaja će veoma značiti.\nIako većina misli kako bi ugljene hidrate trebalo izbegavati, upravo suprotno - slobodno jedite, ali one dobre!\nHleb od celog zrna, voće i povrće obezdediće neophodnu energiju koja je potrebna organizmu i mozgu da bi što bolje funkcionisali.\n6. Namirnice koje hidriraju\nNajbolji način da hidrirate organizam jeste da pijete dovoljno tečnosti. Međutim, ona se može unositi i kroz određene namirnice.\nKrastavac, zelena salata i lubenica će vas osvežiti i hidrirati u isto vreme.\n7. Tamni zeleniš\nKelj, blitva, brokoli i spanać prepuni su vitaminima C i K, kao i gvožđem i kalcijumom.\nPomoću njih, bićete zdraviji i organizam će bolje funkcionisati.\nNE PROPUSTITE: 10 činjenica: zašto bi trebalo jesti nar\nObratite pažnju na ove namirnice i konzumirajte ih redovno!\nFoto: myweightlossfun.com Želite da se okrente zdravijoj ishrani i da regulišete kilažu - bravo za vas! Međutim,...


stari godisnji odmor korona virus iskoristiti do 2022 | Info | Ekonomija\nVLADA SRBIJE DONELA NOVU ODLUKU O ODMORIMA: Ako ispunjavate ove uslove stari godišnji možete da iskoristite i u 2022. 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.05.2021. / 09:05\nSvi zaposleni koji zbog objektivnih problema izazvanih pandemijom korona virusom nisu mogli da iskoriste deo godišnjeg odmora iz 2019. to će moći da urade do 30. juna. Ovo pravo im proističe iz Zaključka vlade kojim je definisano da pored njih, tu mogućnost, iz istih razloga mogu da koriste i oni koji svoj odmor i iz 2020. godine nisu mogli da iskoriste u zakonskom roku. Oni će to moći da urade najkasnije do 30. juna 2022. godine.\nMUKA VAM JE OD POVRATKA NA POSAO? Ovi saveti stručnjaka će učiniti povratak sa odmora manje stresnim\n"Ovaj zaključak odnosi na sve poslodavce na teritoriji Srbije, pa je istim stavljen van snage onaj Vlade Srbije od 15. decembra 2020. godine, koji se odnosio samo na produženje korišćenja godišnjeg odmora za određene kategorije zaposlenih u ustanovama u oblasti socijalne i zdravstvene zaštite i Ministarstvu zdravlja", naveli su u Ministarstvu rada i dodali:\nALARMANTNA SITUACIJA U SRBIJI |\nAko zaposleni smatra da su njegova prava iz radnog odnosa povređena, može se obratiti nadležnoj inspekciji. To se odnosi i na slučaj ukoliko sa poslodavcem ne uspe da se dogovori oko produžetka roka na korišćenje godišnjeg odmora.\nradnici godišnji odmor odmor pandemija\n28.05.2021. / 09:51\n28.05.2021. / 09:23\nJa kod privatnika imam 10 radnih dana godisnji i to ti je sto ti je\n28.05.2021. / 10:31\n@Djomla i to je super...meni godišnji dali 5 radnih dana u 2017,18' a 2020. nisu ni dali zbog korone.


Da li izabrati naočare za vid ili kontaktna sočiva? - Saveti.rs\nU najvećem broju slučajeva loš vid se može uspešno korigovati. Ukoliko sumnjate na bilo koji problem s vidom, prvi korak je svakako poseta oftalmologu, jer je rana dijagnoza od suštinskog značaja za uspešno lečenje očnih bolesti. Upravo će od dijagnoze zavisiti metod lečenja, izbor i uspešnost terapije, kao i očnih pomagala. Da li ćete vid korigovati operativnim putem ili pak različitim očnim pomagalima, kao što su naočare za vid ili kontaktna sočiva, pored toga što zavisi od same dijagnoze, najčešće je stvar vaše lične odluke, životnog stila, praktičnosti i finansijskih mogućnosti.\nSavremeno doba i sindrom kompjuterskog vida\nSavremeno doba kao doba tehnologije u kojem gotovo da nijedan posao nije zamisliv bez računara, sastavnog dela svakodnevice većine ljudi, nesumnjivo umnogome olakšava posao i život. Ipak, činjenica je da ostavlja i nove posledice po naše zdravlje. Istraživanja pokazuju da preko 70% osoba koje provode više od dva sata za kompjuterom ima neki problem sa vidom. Kao posledica naprezanja očiju sa prolongiranom upotrebnom kompjutera, javlja se tzv. sindrom kompjuterskog vida, a svake godine pojavi se oko milion novih slučajeva koji pate od ovog sindroma.\nUkoliko i vi provodite više od dva sata dnevno radeći za kompjuterom spadate u rizičnu grupu koja ima predispozicije za razvijanje ovog sindroma usled „digitalnog stresa“, pa razmislite o tome da posetite oftalmologa, makar preventivno. Ukoliko niste sigurni za kog stručnjaka da se odlučite, oslonite se na prednosti digitalnog doba i interneta, te u Gugl pretraživaču ukucajte ključne reči u zavisnosti od lokacije koja vam najviše odgovara – npr. „oftalmološke ordinacije Beograd“, pa konačnu odluku donesite na osnovu ocena i komentara drugih pacijenata.\nNaočare za vid ili kontaktna sočiva?\nVežbe za poboljšanje vida i jačanje očnih mišića svakako mogu pomoći u sprečavanju naprezanja oka, ali ponekad to nije dovoljno i uprkos vežbama neophodna su i očna pomagala. Ukoliko vam je konstatovan bilo koji problem sa vidom i ustanovljeno da su vam potrebna određena tehnička pomagala za njegovu korekciju, verovatno imate nedoumicu u vezi sa izborom istih. Za koje god sredstvo za korekciju vida da se odlučite – naočare za vid ili kontaktna sočiva, imajte na umu da i jedna i druga opcija imaju svoje prednosti i nedostatke. U nastavku teksta ukazaćemo na njihove dobre i loše strane.\nViše relevantnih informacija u vezi sa očnim pomagalima svakako će vam dati vaš izabrani oftalmolog. Ukoliko još nemate odabranog stručnjaka, što pre potražite preporuku kod poznanika i prijatelja, ili pretražite internet portale.\nNaočare za vid – prednost i nedostaci\nNaočare za korekciju vida nude mnogobrojne prednosti u odnosu na kontaktna sočiva. Njihovo čišćenje i održavanje je neuporedivo lakše i jednostavnije. Nošenje naočara smanjuje potrebu da dodirnete oči, pa je i rizik od iritacije očiju ili razvoja infekcije manji, s obzirom na to da ne morate da dodirujete oči kada ih nanosite. U slučaju da kontaktna sočiva dodirnete prljavim prstima, možete razviti infekciju oka i rožnjače, što može značajno uticati na pogoršanje vašeg vida. Takođe, naočare su dugoročno udobnije i jeftinije rešenje od kontaktnih sočiva, sa kojima svakako morate biti pažljiviji prilikom korišćenja i čišćenja. Ako imate suve ili osetljive oči, naočare neće pogoršati ovaj problem kao što to mogu kontaktna sočiva.\nOsim toga, naočare imaju još jednu dodatnu prednost u odnosu na kontaktna sočiva — one mogu biti i odličan modni dodatak. Okviri mogu mnogo da govore o vašoj ličnosti, pa izgled vaših naočara može značajno uticati na vaš celokupni izgled i čak ga poboljšati.\nS druge strane, neki korisnici naočara smatraju da nošenje istih narušava njihov fizički izgled, odnosno estitiku lica. Ako npr. imate veliku dioptriju, ram vaših naočara može biti debeo i neprivlačan ili naočare mogu učiniti da vam oči izgledaju neprirodno umanjene ili uvećane. Takođe, ovde dodatno morate voditi računa o tome da izaberete odgovarajući ram koji odgovara obliku vašeg lica, dok kod sočiva ne morate brinuti o tome.\nNaočare se nalaze oko 12 mm od vaših očiju, tako da periferni vid može biti izobličen. Mnogi ljudi se žale i da ne mogu da se fokusiranju na predmete, kao i na zamagljen vid kada prvi put počnu da ih nose ili ukoliko promene dioptriju.\nKontaktna sočiva – za i protiv\nKada su u pitanju kontaktna sočiva, lekar vam može preporučiti meka, tvrda ili polutvrda sočiva. Jedna od najvećih prednosti kontaktnih sočiva ogleda se u tome što ona mogu uticati na poboljšanje vašeg vida bez uticaja na vaš spoljni izgled. Naravno, ukoliko želite, pomoću sočiva u boji možete čak promeniti i boju očiju. Takođe, za razliku od naočara, ne morate brinuti o njihovom usklađivanju sa različitim odevnim kombinacijama.\nS obzirom na to da se kontaktna sočiva nalaze direktno na vašem oku, vaš vid je neometan, posebno periferni. Kontaktna sočiva su u skladu sa anatomijom vašeg oka, obezbeđujući na taj način šire vidno polje i uzrokujući manje izobličenja vida i opstrukcije od naočara. Možete učestvovati u sportskim aktivnostima i aktivnostima na otvorenom bez straha da će vam naočare smetati, pasti ili se polomiti. Na kontaktna sočiva obično ne utiču vremenski uslovi i neće se zamagliti po hladnom vremenu kao naočare.\nS druge strane, neki ljudi imaju problema sa nanošenjem kontaktnih sočiva. Budući da je oko veoma osetljivo, potrebno je da vam ruke budu čiste, a pribor za držanje sočiva besprekorno sterilisan. Kontaktna sočiva smanjuju količinu kiseonika koji dospeva u vaše oko i može izazvati ili povećati težinu sindroma suvog oka. Takođe, ako često radite za računarom, nošenje kontaktnih sočiva će verovatno doprineti pojačanju simptoma sindroma kompjuterskog vida.\nKontaktna sočiva zahtevaju odgovarajuću negu samih sočiva i svakodnevno čišćenje njihove kutijice, kako bi se izbegle potencijalno ozbiljne infekcije oka. Ako ne možete da se posvetite dezinfekciji, razmislite o jednokratnim sočivima.\nU slučaju da zaspite dok nosite kontaktna sočiva za svakodnevno nošenje, vaše oči će obično biti suve, crvene i iritirane kada se probudite. Ako vam se ovo često dešava, razmislite o kontaktnim sočivima koja ne moraju da se skidaju svakog dana.\nSpecijalni pregledi za pušače\nTagovi: kako poboljšati vidnaočare ili kontaktna sočiva


Portal Sarajevo-RS.com - Erdogan pobijedio, slavlje na ulicama Sarajeva\nErdogan pobijedio, slavlje na ulicama Sarajeva\nPrema posljednjim informacijama, 51.32 odsto građana Turske glasalo je za ustavne promjene kojima se povećava moć predsjednika Redežpa Tajipa Erdogana, koji je već proglasio pobjedu.\nOn je izjavio da je rezultat refernduma “jasan” i pozvao je premijera i lidera nacionalističke partije da im čestita na ishodu, javio je Rojters, pozivajući se na neimenovane izvore bliske predsjedniku.\nIpak, turska opozicija nikako nije zadovoljna rezultatima, pa je glavna turska opoziciona stranka Republikanska narodna partija (ĆP) čak zahtijevala ponovno brojanje do 60 odsto glasova u referendumu.\nIstovremeno, AP javlja da Erdoganove pristalice uz vatromet slave u Istanbulu rezultate referenduma dok prebrojavanje ulazi u završnicu.\nIpak, turska agencija “Anadolija” navodi da je do sada pregledano više od devedeset osam odsto glasačkih listića iz cijelog svijeta, dok je u Turskoj do sada pregledano više od 99 procenata, pa je “da” odabralo 51.21 odsto birača, a “ne” ustavnim promjenama 48.79.\nBirališta su zatvorena za glasanje o ovom istorijskom referendumu u Turskoj koji može da promijeni postojeći parlamentarni u predsjednički sistem koji bi, samim tim, drastično proširio opseg Erdoganovih mogućnosti i zahvaljujući čemu bi on ostao na vlasti do 2029. godine.\nTurska agencija “Anadolija” javlja, pozivajući se na izvore bliske turskom predsjedniku Erdoganu, da su počele da mu stižu čestitke na pobjedi od svjetskih lidera.\nPremijer Turske Binali Jildirim obratio se pristalicama u Istanbulu nakon što su Turci na referendumu dali podršku za ustavne promjene kojim je predviđeno uvođenje predsjedničkog sistema u ovu zemlju.\nJildirim je kazao da je otvoren novi put i da vjeruje da će rezultati referenduma bit iskorišteni za dobrobit svih. On se zahvalio svima koji žive u inostranstvu i kojim je stalo do Turske.\nPosebno je pozdravio i zahvalio se “osnivaču, lideru i dragom predsjedniku Erdoganu” poručujući kako su svi radili na tome da Turci podrže ustavne promjene.\n“Nikad vas nećemo iznevjeriti. Ove ustavne promjene uslijediće nakon velikih napora koje smo uložili. Nema zaustavljanja, idemo dalje, nema pauze, nastavljamo naše putovanje”, kazao je Jildirim.\nDodao je da mnogi imaju različita mišljenja i prijedloge, ali da stanovnici Turske mogu biti sigurni da će štiti njihov sistem i da je to ljepota turske demokratije. Kako kaže, za vrijeme kampanje političari su rekli različite stvari, ali posljednju riječ je izgovorila nacija.\n“Tu moramo staviti tačku. Vašu riječ nosićemo kao krunu na našim glavama. Naša nacija je odobrila sistem predsjedničke vladavine u zemlji i ovo je iistorijski trenutak”, rekao je Jildirim.\nSLAVLJE NA ULICAMA SARAJEVA:\nGrađani Turske sa mjestom prebivališta u Sarajevu izašli su na ulicu kako bi proslavili rezultate referenduma u svojoj zemlji. Turski državljani u BiH sa zastavama Turske proslavili su rezultate referenduma.\nViše iz ove kategorije « S vaskršnje liturgije u Sarajevu pozvano na širenje ljubavi Negiranjem postojanja Republike Srpske sve je manje BiH »


Tehnologija • Forum Srbija\nDanas je 12 Jul 2020, 14:11\n[ 349 Posta ] Idi na stranicu Prethodni 1 ... 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35 Sledeća\nTema posta: Re: Tehnologija\nPoslato: 16 Feb 2014, 01:40\nGoogle razvija internet konekciju od 10 gigabita po sekundi\nGoogle navodno radi na novoj tehnologiji koja će omogućiti brzinu interneta do 10 gigabita po sekundi.\nOvo je znatno brže od sadašnjeg Google Fiber servisa koji iznosi 1 gigabit po sekundi.\nSudeći po Patriku Pišetu, direktorom finansija u Googleu, naredna generacija interneta je deo kompanijine „šire i dugoročne opsesije brzinom“.\nPišete je naveo da će veće brzine povećati upotrebu softvera kao servisa i to je nešto ka čemu se svet kreće. On je takođe izjavio da se to može desiti u narednih 10 godina, ali zašto Google to ne bi učinio dostupnim za tri? I to je ono na čemu kompanija radi.\nGoogle Fiber, koji omogućava brzinu interneta od jednog gigabita po sekundi, trenutno je dostupan samo žiteljima Kanzas Sitija, ali bi servis uskoro trebalo da bude proširen i na Ostin u Teksasu.\nPoslato: 28 Feb 2014, 10:06\nNova opasnost: Razvijen virus koji se širi "kao kijavica"\nIstraživači iz Liverpula napravili su kompjuterski virus koji se vrlo brzo širi bežičnom mrežom, kao što se širi kijavica.\nU gusto naseljenim oblastima punim bežičnih mreža, virus može da ide od mreže do mreže i otkriva slabosti. Po preuzimanju kontrole nad pristupnom tačkom u bežičnoj mreži, kompjuteri na mreži postaju ugroženi.\nVođa istraživačkog tima, profesor za komunikacione mreže na Univerzitetu u Liverpulu Alan Maršal rekao je BBC-u da se sada radi na programu koji će sprečiti slične napade. On nije želio da govori o detaljima metode napada ovim virusom, ali je naglasio da je dokaz koncepta napada razvijen na Univerzitetu.\nVirus po imenu "Kameleon" (Chameleon) traga za pristupnim tačkama bežične mreže (uređaj koji emituje signal), kojima nije promenjena administratorska zaštitna šifra. Ova šifra se razlikuje od one koja se koristi da bi se pristupilo samoj mreži i često ostaje nepromenjena u osnovnim podešavanjima.\nKada haker preuzme kontrolu nad pristupnom tačkom, instalira se novi štetni program.\n"Tada je mreža pod našom kontrolom, nakon čega se može svašta uraditi - uzeti šifre, krasti podaci, sve što se poželi", rekao je profesor Maršal.\nNaredni korak je ono što ovaj virus čini neuobičajenim. Po instalaciji na pristupnoj tački virus može, bez kontrole čoveka, da automatski traži druge pristupne tačke i da preuzima kontrolu nad njima.\nPoslato: 02 Mar 2014, 15:35\nHoćete posao u Guglu? Evo 5 pitanja\nIzvor: B92, Gardijan\nPosao u Guglu je za mnoge posao iz snova, o pogodnostima koje imaju zaposleni u IT gigantu se ispredaju legende, baš kao o i testovima koje polažu kandidati.\n"Njujork tajms" je razgovarao sa jednim od ključnih ljudi za ljudske resurse u Guglu Laslom Bokom, a "Gardijan" je u šaljivom tonu izdvojio pet kvaliteta koji se traže i pet pitanja na koje bi trebalo da odgovorite pre nego što pokušate da se prijavite za radno mesto u kompaniji koju je magazin "Forčun" proglasio kao idealno mesto za rad.\nDa li imate IQ veći od 130?\nNajgori mogući odgovor na ovo pitanje je "da". Bok insistira na "intelektualnoj skromnosti", jer smatra da bez nje ljudi ne mogu da uče. Za one koji su celog života bili oštroumni, Bok kaže da često prave "fundamentalnu atributivnu grešku" i smatraju da "ako se nešto dobro desi, to je zato što su oni genijalci, a ako se desi nešto loše, to je zato što je neko drugi idiot". Polaganje IQ testova i pamćenje rezultata sugeriše da kod kandidata postoji pogrešna kombinacija samouzdizanja i nesigurnosti.\nŠta ćemo večerati?\nNemojte reći "svejedno mi je" ili "nisam izbirač" ili "šta god vi želite" ili bilo šta od takvih gluposti. Ako ćemo rešavati problem oko večere, onda je potrebno vaše mišljenje, pa zato bi trebalo da istupite i iznesete ga. To je ono što Gugl traži - spremnost da se preuzmu inicijativa i vođstvo kada je to potrebno, a ne kada to nije potrebno.\nZašto ste pročitali poslednjih pet članaka koje ste pročitali?\nKako to mislite ne znate? Bokov prvi kriterijum je ono što on naziva "mogućnošću učenja", koje definiše kao "mogućnost da se razmišlja 'u letu' i da se izvlače malene informacije kada su potrebne'. Nećete se dobro provesti na čuvenom Guglovom razgovoru za posao ako vas nespremne uhvati ovako jednostavno pitanje.\nDa li ste nekompetentni i lenji?\nJeste? Odlično. Bok želi da zapošljava ljude koji osećaju "vlasništvo" nad projektima, ali su dovoljno skromni da rade ono u čemu zaista mogu da koriste i spremni su da se povuku kada obave svoj deo. Ako ste nekompetentni, onda ćete uništiti sve čega se dohvatite, tako da bi lenjost bila dobra opcija. Naravno, oštrouman i aktivan je takođe dobra kombinacija.\nDa li imate iza sebe mnogo iskustva i dobre rezultate u nečemu?\nAko imate, to je potpunoa katastrofa. Bok kaže da, kada se nađu pred problemom, eksperti kažu "video sam ovo sto puta, evo šta ćemo da uradimo". Na drugoj strani, oštroumni početnik će takođe verovatno rešiti problem, a iako možda nekada neće uspeti, to se i te kako kompenzuje situacijama u kojima do rešenja dođu na nove načine. Ukratko, ljudi su bolji kada ne znaju baš tačno šta rade.\nPoslato: 08 Mar 2014, 11:51\nJednakost za žene, to je napredak za sve: Gugl damama čestitao 8. mart!\nNovim dudlom Gugl je damama širom sveta čestitao Međunarodni praznik žena. Nažalost, srpska čestitka nije među mnogim koje su izgovorene u višeminutnom videu, a rekli bismo da nema ni jezika zemalja iz okruženja. Dudl se nakon klika pretvara u video klip, koji možete proslediti prijateljima preko društvenih mreža. Ove godine, slogan je “Jednakost za žene, to je napredak za sve”. “Zemlje u kojima su žene izjednačene sa muškarcima uživaju bolji ekonomski rast. Preduzeća u kojima su žene na rukovodećim položajima beleže bolje rezultate“, poručuje u svojoj poruci objavljenoj na sajtu Ujedinjenih nacija Ban Kimun, generalni sekretar međunarodne organizacije. Međunarodni dan žena počeo je da se obeležava u kontekstu društvenih pokreta početkom 20. veka u SAD i Evropi. Prvi Dan žena obeležen je 28. februara 1909. u SAD deklaracijom koju je donela Socijalistička partija Amerike. UN su ga ozvaničile tek 1977. godine, pozivajući sve zemlje sveta da taj dan posvete pravima žena. Izbor datuma dugujemo Lenjinu koji je 1921. godine proglasio 8. mart Međunarodnim danom žena u čast “drugarica” koje su prve demonstrirale 1917. u Petrogradu, prilikom izbijanja ruske revolucije.\nPoslato: 12 Mar 2014, 09:35\nNova društvena mreža: Samo za pijane!\nTaman kad ste pomislili da društvene mreže ne mogu da donesu ništa originalno pojavi se Livr. Specifična je po tome što na nju možete da se prijavite samo ukoliko ste pijani.\nNe možete ni da je prevarite jer pomoću posebnog dodatka za smartfon prvo morate da izmerite procenat alkohola u krvi.\nSve ostaje u okviru aplikacije da podelite sa prijateljima koji takođe piju, a ako sve postane previše neuredno postoji Blackout taster da resetuje sve kao da nikad niste bili tamo. Ili, ukoliko je to bila dobra noć za vas, onda je tu opcija “Send morning after report” da podelite sa ostalima.\nJednom kad se nađete unutra, imaćete izbor raznih društvenih igara u ponudi, a očekuje se da čitav projekat bude i zvanično objavljen na proleće. Livr će biti dostupan za Android i iOS platforme.\nPoslato: 18 Mar 2014, 08:58\nEvo kako bi internet mogao da izgleda za desetak godina\nBrojni analitičari i naučnici pokušavaju da predvide budućnost interneta, a najradikalnija predviđanja kažu da će za desetak godina internet nestati.\nOvog meseca slavi se 25 godina World Wide Weba, a dok Tim Berners-Lee (koji se smatra "ocem weba") poziva na donošenje neke vrste povelje sloboda na internetu s kojom bi se sprečilo kršenje prava i privatnosti korisnika na mreži, brojni analitičari i mediji pokušavaju da predvide kakva će biti budućnosti interneta.\nTako su na Huffington Postu preneli neka predviđanja Pew Research Internet Projecta u kom veruju da će internet postati toliko nezaobilazan deo naših života da ćemo zaboraviti da uopšte postoji, ali dodaju kako uvek postoji mogućnosti da do 2025. godine interneta više uopšte ne bude.\nOvo su njihova predviđanja o internetu u 2025. godini:\nZaboravićemo da internet postoji - David Clark s MIT-a veruje da će se internet s vremenom “uklopiti u pozadinu svega što radimo” tako da će biti manje vidljiv – mi više nećemo razmišljati o povezivanju s internetom i pretraživanju nečeg na internetu jer ćemo sve vreme biti online.\nInternet će postati naš najbolji učitelj – internet nam već danas pruža pristup brojnim informacijama, a s vremenom će se količina tih informacija povećavati i biće nam još dostupnija. Hal Varian iz Googlea veruje da će upravo “univerzalan pristup celokupnom ljudskom znanju” imati najveći uticaj na razvoj sveta.\nInternet će dokazati da je Orwell bio u pravu – za desetak godina živećemo u svetu kakvog je zamislio George Orwell u knjizi 1984. Iako će internet omogućiti poboljšanje medicine, transporta, edukacije i gotovo svih aspekata života, na primeru informacija koje je otkrio Edward Snowden već danas vidimo kakve opasnosti prete od praćenja korisnika interneta od strane sigurnosnih i špijunskih agencija, a takav će nadzor i špijuniranje s godinama biti još gori.\nNećemo moći da se prilagodimo brzim promenama interneta – s vremenom ljudi će se sve teže prilagođavati razvoju interneta i tehnologije, zbog čega bi taj razvoj mogao da se “otme kontroli” pa ljudi neće na vreme prepoznati sve potencijalne probleme koji će nam pretiti. Ovakav nekontrolisan razvoj tehnologije i moguće opasnosti još je odavno prepoznao Marshall McLuhan koji je rekao: "Prvo mi oblikujemo naše alate, a nakon toga ti alati oblikuju nas”.\nInternet će “izbrisati” državne granice – David Hughes, koji je učestvovao u ovom istraživanju Pew Research Internet Projecta, rekao je kako bi se s vremenom mogla smanjiti moć država za kontrolom svih ljudi unutar svojih granica jer će svaka osoba na svetu moći da dvosmerno komunicira sa svim ostalim ljudima na planeti, bez obzira na to gde se nalazili, odnosno bez obzira na granice.\nZbog interneta postaćemo usamljeni – iako bi naše interakcije s drugim ljudima trebalo da se povećaju, one bi mogle da budu prilično površne i neodržive, zbog čega bi ljudi mogli da se osećaju izolovano i usamljeno. Jedan od primera takve budućnosti je film 'Her' u kom je prikazan muškarac koji se nakon razvoda zaljubi i razvije vezu s operativnim sistemom kompjutera.\nInternet više neće postojati – radikalno predviđanje softverskog inženjera Roberta McGratha kaže da postoji 50 posto šanse da 2025. godine internet više neće postojati, a kao razlog naveo je cyber napade koji će, zajedno s internetom, “na dno” povući i ekonomiju i svet kakav danas poznajemo.\nPoslato: 20 Mar 2014, 00:36\nNovinari ostaju bez posla: Robot prvi objavio vest o zemljotresu\nLos Anđeles tajms prvi je objavio vest o zemljotresu koji je u nedavno pogodio Kaliforniju. Udarnu informaciju objavio je u roku od samo tri minute – zahvaljujući robotu-novinaru.\nKako prenosi BBC, novinar i programer Ken Švenke kreirao je algoritam koji automatski pokreće kratak članak kada se zemlja zatrese. U izjavi sa magazin Slejt, Švenke je rekao da se vest pojavila na internetu u roku od tri minute.\nLA tajms je rodonačelnik u upotrebi ove tehnologije koja se oslanja na verodostojne izvore, poput Američkog geološkog zavoda, i ubacuje podatke u gotov tekst.\nČlanak pisan algoritmom LA tajmsa glasi: “Plitak zemljotres jačine 4,7 stepeni registrovan je u ponedeljak ujutru pet milja od Vestvuda, u Kaliforniji, saopštio je Američki geološki zavod. Potres se dogodio u 06.25 časova po pacifičkom vremenu u dubini od 5,0 milja.\nPrema podacima Američkog geološkog zavoda, epicentar je bio šest milja od Beverli Hilsa, u Kaliforniji, sedam milja od Juniverzal Sitija, u Kaliforniji, sedam milja od Santa Manike, u Kaliforniji i 348 milja od Sakramenta, u Kaliforniji. U proteklih deset dana, u blizini nije bilo zemljotresa jačine 3.0 stepeni i više“.\nOsim algoritma za zemljotrese, LA tajms koristi i algoritam za pisanje o kriminalu u Los Anđelesu.\nPoslato: 24 Mar 2014, 08:51\nNeverovatne činjenice iz IT sveta\nPredstavljamo vam još neke neverovatne činjenice iz IT sveta.\n* Yahoo je akronim za "Yet Another Hierarchical Officious Oracle"\n* Retina displej iPada proizvodi Samsung.\n* iPad 2 bi koštao 1.140 dolara da se proizvodi u Americi. Ovako u toj zemlji košta 399 dolara.\n* Dodajući "/4" na URL Facebooka, dolazite na profil Marka Zakerberga.\n* Google se u početku zvao BackRub.\n* Zaposleni Amazona (čak i izvršni direktor) provode po dva dana svake dve godine radeći u sektoru za pritužbe korisnika, kako bi razumeli celi proces pružanja usluge.\n* Sve što kažete Siri asistentkinji, snima se, analizira i skladišti u Appleu.\n* Candy Crush igra donosi dnevno profit od 633.000 dolara.\n* Samsung čini 20 odsto domaćeg bruto proizvoda u Južnoj Koreji.\n* Kada bi Bil Gejts bio država, bio bi 37. najbogatija na svetu.\n* Više ljudi na planeti ima mobilne telefone, nego toalete.\n* Na Facebooku dominira plava boja, jer Mark Zakerberg pati od slepila za boje i ne razaznaje crvenu i zelenu.\n* Apple je imao i trećeg osnivača, Ronalda Vejna, koji je držao 10 odsto udela u kompaniji. Napustio je firmu posle 12 dana, a svoje akcije prodao za današnjih 9.600 dolara.\n* Victoria's Secret je prodajni lanac sa najviše pratilaca na Instagramu.\n* U reklamama za iPhone, vreme prikazano na telefonu je uvek 9:42 a.m. ili 9:41 a.m. jer predstavljanje proizvoda u Appleu uvek počinje u devet sati ujutro, a o proizvodu počne da se govori oko četrdesetog minuta prezentacije.\n* Rubikova kocka je najbolje prodavan proizvod svih vremena. iPhone je na drugom mestu.\n* Stiv Džobs je bio izvršni producent crtanog filma "Toy Story".\n* Pušenje blizu Apple računara poništava garanciju.\n* Dik Kostolo, izvršni direktor Twittera radio je kao komičar.\n* Prosečan korisnik smartfona proverava Facebook nalog 14 puta dnevno.\n* "Mayfair" je filter na Instagramu koji generiše najviše "lajkova".\nPoslato: 08 Apr 2014, 21:34\n“Gugl nam unakazio San Francisko“\nSan Francisko -- Deo građana San Franciska protestuje protiv “Gugla“ i drugih IT kompanija, jer ih smatraju odgovornim za poskupljenje usluga u tom gradu.\nSan Francisko ima najviši rast zaposlenosti među američkim okruzima i radnu snagu od 250.000 ljudi, informacioni sektor beleži rast od 11 odsto, nezaposlenost je pala na 5,6 odsto... grad je procvetao otkad je 2011. smanjenjem poreza ugostio popularne IT kompanije.\nStatistički podaci, međutim, ne znače ništa "starosedeocima" grada, koji već skoro godinu dana protestuju baš zbog IT kompanija.\nProteklog vikenda, okupili su se ispred kuće jednog od direktora "Gugla"Kevina Rouza. Razvili su banere na kojima traže da "Gugl" počne da finansira i "antikapitalističke zajednice".\nKako je preneo CNN, demonstranti - koji su se predstavili kao radnici komunalnih službi - delili su po Rouzovom komšiluku flajere na kojima ga nazivaju "parazitom" i optužuju da je doprineo razvoju posla "koji se pretvorio u veliki mehur koji uništava San Francisko".\nProtest ispred Rouzove kuće samo je poslednji u talasu protiv IT industrije u San Francisku. Demonstranti se žale da priliv visoko plaćenih radnika IT sektora utiče na povećanje renti u gradu, zbog kojeg se ostali stanovnici masovno iseljavaju, a da grad ostaje bez svog čuvenog ekscentrično-boemskog imidža.\nU centru pažnje su velike kompanije poput "Gugla" i "Tvitera" , ali su "na tapetu" i privatni autobuski prevoznici, koji su uveli linije koje prevoze zaposlene u sedišta različitih korporacija u Silikonskoj dolini.\nNa meti su im retko pojedinci, ali 37-godišnjeg "parazita" Rouza nisu slučajno izabrali: on je koosnivač sajta Dig, agregatora vesti koji je pokrenut 2004. godine, a pošto je “Gugl“ kupio taj sajt, postao je jedan od direktora u toj kompaniji - gde je zadužen za izbor novih poslovnih projekata u koje će "Gugl" ulagati.\nDemonstranti primećuju da baš to finansiranje podstiče mnogo mladih i imućnih preduzetnika da se presele u San Francisko.\nRouz je odgovorio na provokacije postavivši flajer na Instagram i Tviter, a u komentaru primećuje da je "neobično" što protestanti koriste "Guglove" proizvode, android telefone i "Jutjub", da bi promovisali svoja okupljanja.\nAli, Rouz dodaje i da se delimično slaže sa njihovim primedbama.\n"Moramo da rešimo pitanje poskupljenja kirije, očuvanja kulture San Franciska i da se obračunamo sa gazdama koji izbacuju ljude. San Francisko je sjajno mesto i definitivno moramo da smislimo kako da očuvamo tu raznolikost", tvitovao je Rouz.\nCela priča oko IT kompanija i San Franciska počela je 2011, kad je kompanija "Tviter" saopštila gradonačelniku Edu Liju da će iseliti svoje sedište iz grada pošto gradske takse, zasnovane na veličini kompanije, zaustavljaju njihov razvoj.\nNekoliko meseci kasnije, San Francisko je ukinuo te takse "Tviteru", ali i drugim kompanijama koje su pristale da se presele u centar grada, u kojem je do tada vladao kriminal. "Tviter" se preselio u renoviranu zgradu iz 1930. godine u junu 2012.\nTaj "kockarski potez" višestruko se isplatio - podstakao je tehnološke kompanije da izaberu San Francisko za svoju bazu i ojačao lokalnu privredu. Kako navodi "Blumberg", od aprila 2011, još 15 tehnoloških kompanija se preselilo u taj deo grada.\n"Tviter" je 2011. imao 400 zaposlenih, a danas 2.000.\nIT sektor jeste spasio gradski budžet, ali su cene u gradu - naročito nekretnina - astronomski skočile, zbog velike potražnje i ograničenog prostora.\nStanovništvo San Franciska, 800.000 ljudi, sad je "spakovano" na sam vrh poluostrva: grad je dugačak samo 11 kilometara - koliko je i širok. Posle Njujorka, to je najgušće naseljen grad u Sjedinjenim Državama.\nCena prosečne kuće skočila je za 18 odsto za samo godinu dana - u avgustu 2013. je iznosila 825.000 dolara, a u isto vreme 2012. bila je 700.000.\nProsečan stan koštao je 630.000 dolara u avgustu 2010, dok je avgusta 2013. ta cena dostigla 810.000, pokazuju statistički podaci agencije "DataQuick" iz San Dijega.\nPoslato: 19 Apr 2014, 14:19\nVeliki brat vas posmatra: Kompanija “Google” priznala da čita sve naše mejlove!\nSuočen sa kritikama da nije dovoljno transparentan, Google je dopunio uslove korišćenja jasnim navodima da skenira sve mejlove korisnika.\nTo rade automatizovani sistemi koji elektronsku prepisku „čitaju” da bi blokirali viruse i spam, ali i da bi na osnovu sadržaja bolje prilagodili oglase.\n„Ova analiza se obavlja na poslatim, primljenim i sačuvanim mejlovima bilo kog naloga”, navela je kompanija.\nOvim je Google jasno stavio do znanja da obavlja baš one aktivnosti zbog kojih ga kritikuju i tuže aktivisti za zaštitu privatnosti i obrazovni sektor.\n„Želimo da naša politika bude jednostavna i lako razumljiva korisnicima. Sada će mnoge stvari biti još jasnije. Promene su zasnovane na povratnim informacijama koje smo dobijali”, rekao je predstavnik Googlea.\nSkeniranje mejlova je poslednjih meseci bilo u fokusu zapadnih medija, ali aktivisti za zaštitu privatnosti smatraju da ovo nije najgore što poznata informatička kompanija radi i da su problematičniji neki drugi aspekti njegovog delovanja.\n„Stvarno je opasno to što Google obrađuje informacije u odeljenju analitike, i što na osnovu pojedinačnih naloga može da vrši profilisanje. Ta količina informacija koju imaju o nama treba da zabrinjava, i zbog toga što je privlačna vladama i zbog povremenih curenja informacija”, prokomentarisao je za Guardian Džim Kilok, izvršni direktor američke grupe „Otvorena prava”.\nReklame se na svim platformama Googlea plasiraju na osnovu korisnikove prepiske i celog profila na njegovom servisu, koji obuhvata rezultate pretrage, korišćenje mapa i pregleda na „Jutjubu”. Po tome se prikazuju oglasi procenjeni kao relevantni, kako bi se povećala šansa da ih korisnici „kliknu”, a Google i njegovi klijenti ostvare što više prihoda.\nU novim uslovima korišćenja jasno stoji: „Naši automatizovani sistemi analiziraju vaš sadržaj, uključujući imejl da bi vam ponudili lično relevntne proizvode i usluge, kao što su prilagođeni rezultati pretrage, reklame i zaštita od spama i malvera.”\nSkeniranje i indeksiranje elektronske pošte koja ne može u potpunosti da se isključi (dok oglasi mogu da se blokiraju u podešavanjima), moglo bi da predstavlja kršenje američkog zakona FERPA. To je zakon iz 1974. koji se odnosi na podatke koji se o učenicima skupljaju tokom obrazovanja i iskorišćen je kao osnova za pokretanje nekoliko tužbi protiv Googlea u Kaliforniji.\nStudenti su tužili kompaniju da je prešla „jezivu liniju” prikupljajući podatke o korisnicima Googleovih aplikacija za obrazovanje da bi im na osnovu njih plasirali reklame.\nIako u ovoj aplikaciji, rasprostranjenoj u američkim obrazovnim ustanovama i širom sveta, nema reklama ukoliko se drugačije ne podesi, strahuje se da bi prikupljeni podaci mogli da se koriste na ostalim Google platformama, kao što su pretraga i YouTube.\nOsim toga, postoji opasnost da ovako prikupljeni podaci u digitalnoj eri ostanu kao neizbrisiv digitalni profil. Na primer, ako nastavnik preko ove aplikacije pošalje roditelju poruku da dete ima neki psihički problem, to može da ostane u profilu te osobe i da je prati doživotno.\n„Ko zna šta će Google da radi s tim podatkom i kakve probleme može da napravi u budućnosti. Nekada bi on ostao u nekoj fioci, a danas osobu može da prati doživotno”, komentariše Bredli Šir, američki advokat specijalizovan za privatnost u digitalnoj eri.\nNeki stručnjaci kažu da je pomenuti zakon zastareo da bi u 21. veku, kada obrazovanje prelazi u „oblak”, definisao šta su podaci o učenicima. Pored Googlea sve više kompanija nudi besplatna tehnološka rešenja za škole, a zauzvrat dobijaju pristup podacima o učenicima – gde su, koje uređaje koriste, s kim komuniciraju i slično, piše Huffington Post.\nIdi na: Izaberite forum ------------------ Zadruga 4 Zadruga 4 - Osnovni forum Generalna diskusija VIDEO Zadruga 4 Kristijan Kiki Golubović Jelena Golubović Zmaj od Šipova Stanija Dobrojević Miki Đuričić Saša Đani Ćurčić Katarina Živković Miljana Kulić Takmičari Zadruge 3 Iva Grgurić Marko Miljković Mensur Ajdarpašić Anabela Atijas Tara Simov Lepi Mića Stefan Karić Jelena Pešić Filip Đukić Gagi Đogani Marko Janjušević Janjuš Bora Santana Miroslava Mima Živković Marija Marinković Ermina Pašović Ana Korać Izbačeni takmičari Saška Karan Vladimira Tomović Marija Kulić Lazar Čolić - DJ Zola Miljana Kulić Stefan Kandić Bane Čolak Ivana Krunić Mina Vrbaški Branislav Radonić Brendon Mateja Matijević Milica Kemez Ivana Šopić Marko Đedović Nikola Orozović Parovi 8 Parovi 8 Osnovni Forum Parovi - Generalna diskusija Parovi TV Takmičari Stefani Pavlović Uroš Andrejić Sladja Petrovic Dragana Mitrovic Vlada Stojic Ivanija Bajić Pavao Vladilo Zorana Losić Albert Galorini Milutin Radosavljević - Mili Džonatan lumbila Mastor Jasmina Tina Aleksanda Jakšić Milojko i Milijana Ivan Marinković Jelena Ilić Anastasija Stanojević Nataša Pajović Zoranu Jovanović Željko Jovanović Izabela Alijoska Darko Vlajić Atina Ferari Sneža Jovičić Kristina Mažibrata Darko Radovanović Tanja Šustić Izbačeni takmičari Jelena Grujic Petar Stešević Maja Djordjevic Niola Strahinić Ploća Luka Radivojević Leontina Mirković Mirjana Praizovic Dario Šogorović Nemanja Stamatović-Žabac Murina Ramadan - Nindža Ester Bošković Jelena Golubovic Aleksandra Marjanović Kristina Ružić Anastasija Nedeljković Nevena Kalaver Dušan Zdravković Sladja Petrušić Ornela Mijatović Marina Tatjana Stojanović Radmila Đorđević Naida Gadžo Đina Marjanović Đorđe Tomić Sara Mališić Kristijan Kiki Nikolić Angela Ilevska Teodora Čelarević Nikola Šešelj Nada Rakovački Sanja Spasojević Barbi Sanja Mirkov Ivana Mitrović Reality show,Talk show,astro ... Reality,Talk show - Osnovni Forum Reality - Talk - Humor Televizija i film TV Reality Zabavno muzički programi Zvezde Granda / Zvezde Pinka Zvezde Granda Osnovni Forum Generalna Diskusija Zvezdana TV Tvoje lice zvuci poznato Generalna diskusija TV TLZP Ja Imam Talenat - Osnovni Forum Generalna Diskusija Ja imam talenat TV Adria Top Model - Osnovni forum Generalna diskusija Adria TV Ples sa zvezdama - Osnovni forum Generalna diskusija Ples TV "X factor Adria" - Osnovni Forum Generalna diskusija X TV Za svakog po nešto Igrice Moj BLOG - Moja TEMA Druženje i zabava Crveni tepih - lice i naličje Celebriti - foto Politika - Vesti Umetnost i kultura Zanimljivosti Romantika Ljubav i seks 18+ Za tvoje oči Slikom o..... Animacije PNG slike Antika i kolekcionarstvo Svet biljaka i životinja Kulinarstvo Moj dom Moda Muzika Sport Srbija Istorija Srbije Srbi Pravoslavlje Istorija Spomenici Tradicija i običaji Kultura Srbije Književnost Muzika Likovna umetnost Kulturna baština Srbije Srbija rečju i slikom Srbija danas Beograd Turizam Foto Srbija Farma 8 Farma 8 - Osnovni Forum Generalna Diskusija TV Farma Jasmina Medenica Zorica Zorka Markovic Zorica Marković - Keva Maldivi Maldivi Osnovni Forum Generalna diskusija Maldivi TV Takmičari Milica Lukić Petar Holovčuk Veliki Brat Veliki Brat Osnovni Forum Generalna diskusija Veliki Brat TV Takmičari Darko Pekovski - Spejko Survivor Srbija Survivor Osnovni Forum Generalna diskusija Survivor TV Survivor Slike Forum Srbija Pravilnik Foruma,tehnička pitanja,primedbe,predlozi... Arhiva Arhiva Parova 2015 Ivan Marinković Miroslav Anđelić - Kinez Jovana Ristivojević Jovica Veinović Nela Vidaković Vladimir Stanimirović Jasmin Nevenkić Hasan Dudić Ema Lapin Vladimir Radača Slaviša Lazić - Đankarlo Lepa Lukić Bora Drljača Goran Ranković Atina Ferari Aleskandra Mihić - Caki Marcello Bedoni Veljko Dabetić Jovan Ivović Bejin Zorica Marković Jasna Janković Milica Živanović - Mimi Oro Velimir Miranović Haureye Aminata Vitomir Tomić - Vita Tarot Igor Kostić - Igor X Nataša Šavija Filip Đukić Tomislav Jovanović - Toma Panter Negovanović Ivona - Cuca Arhiva Farme Marijan Rističević Ekrem Jevrić - Gospoda Zorana Pavić Jovana Pajić Branislav Janković - Bane Vesna Vukelić Vendi Bata Zdravković Zoran Pejić - Peja Ivana Stamenković - Sindi? Milica Pavlović ? Milan Stanković? Jelena Tinska? Nada Topčagić? Mitar Mirić? Sladjana Milošević? Raša Novaković? Marina Perazić? Goca Tržan? Zejna Murkić Aleksandra Bursać Siniša Pešič Teča Vesna Vukelić - Vendi Vlada Vuksanović Nada Obrić Dobrivoje Budimirović - Bidža Predrag Popović - Pop Marjan Kamenović Olivija Rogić Stefan Cvijović - Cvija Arhiva Zvezde Granda Gojko Vujić Muharem Redzepi Novak Stanković Filip Bulatovic Denis Kadric Savo Perovic Nikola Nikolic Bojan Petrovic Stevica Bogdanović Nikola Ciric Rastko Obrenić Djordje i Aleksandar Rakić Miroslav Milinković Igor Knezević Emil Arsov Nemanja Vlahovic Darko Martinović Aleksa Radenković Petar Mitic Mišel Gvozdenović Dragi Domić Andrija Marković Milan Mitrovic Teodora Toković Mirna Košanin Gabrijela Simjonova Marija Šćepanović Jovana Filipović Sanja Rilaković Nilvesa Hajdarević Vesna Sekulić Biljana Milanović Marina Antić Marija Marčeta Milena Jovanović Edita Aradinović Snežana Kockar Biljana Krneta Nikolina Kovač Ivana Dulić Andreana Cekić Milica Radonić Ana Sević Jelena Gerbec Mirjana Aleksić Jelena Vučković Bojana Šarović Mirjana Mirković Ivana Pavković Sedat Idrizi Stefan Petrušić Milan Jeremić Nikola Milošević Marko Šarac Nemanja Kostić Nikola Petković Željko Djmura Miloš Vujanović Marko Pavlović Dragoljub Kovačević Goran Mladenović Nemanja Bačilović Miloš Brkić Nikola Bokun Slobodan Rakić Aleksa Radenković Nikola Nešić Miroslav Mirče Radulović Ljiljana Obradović Maja Djordjević Jelena Milošev Ivana Turović Danijela Petrik Tamara Milutinović Nevena Stojanović Irena Lekić Katarina Didanović Aleksandra Prijović Mirjana Milosavljević Aleksandra Mladenović Aleksandra Marjanović Adreana Cekić Nikolina Kovač Vanja Mijatović Milica Pavlović Nadica Ademov Darko Martinović Slike Arhiva Parova Doris Turčinović i Miloš Mićovoć Srna Lango i Irfan Mensur Nevena i Marko Antić Dragana Binić i Draško Alorić Sanela Cicović i Aleksandar Kocev Aleksandra Tiodorović i Džimi Barka Suzana Bogdanović i Bogdan Radosavljević Jovana Jevtović i Draško Alorić Milica Majstorović - Nenad Jevremović Tijana i Milan Dapčević Jelena Ćosić i Tihomir Arsić Ivana Milunović i Dragana Banić Marina i Ivan Gavrilović Karolina Jovanović i Pedja D Boj Kristina Spremo i Danijel Djurić Sladjana Delibašić i Igor Matić Zorica Dukić i Miloš Vuković Ekrem i Igbala Jevrić Lepa Lukić i Zoran Kalezić Milena Vučić i Nikola Burovac Stevan Arsenijević i Marija Aćimović Ivan Gajić i Jelena Stevuljević Ljubica Mojsovska i Stevan Golubović Pedja D Boj i Ana Krsteski Miki Jevremović i Ljiljana Gajić Sladjana Djordjević Bucka i Darko Macurić Mara Kitić - Bogunović i Dalibor Ristić Alka Vuica i Ivica Štorić Svetlana Kitić i Milan Magić Marko Miljković i Dea Tošić Nikola Paunović i Sonja Petrović Martina Rajić i Miša Mijing Sonja Kocić i Strahinja Mladenović Saška i Stevan Parovi TV Parovi Slike Arhiva Dvora Danijel Pavlović Nemanja Nikolić Nina Vorkapić Joca Stefanović Dragana Tripić Dejan Milićević Mika Kostić MC Stojan Urška Čepin Denis Boneštaj Amel Ćeman Ćemo Vanesa Šokčić Lana Toković Boki 13 Vesna Vukelić Vendi Maja Nikolić Miloš Bojanić Ivan Fece Firči Izvorinka Milošević Nebojša Čolić Dejan Cukić Tamara Todevska Predrag Peca Brzaković Jelena Marinkov Igor Kostic - Igor IKS Manel Jelić Generalna diskusija DVOR TV DVOR TV - svadje i zanimljivosti Slike Voditelji Ivan Ivanović JUICE Arhiva 'Ja imam talenat' Polufinale Finale Survivor Edin Škorić Nikola Rokvić Bojana Barović Aleksandra Perović Jelena Mrkić Marko Bulat Goca Marinković Katarina Vučetić Toni Petkovski - Toni Zen Andrej Maričić Nevena Milićević Milan Gromilić Nikola Šoć Sebastijan Flajs Žarko Berber Veliko veće Stanija Dobrojević Jelena Maćić Mia Begović Aleksandra Nakov Radovan Stošić Neven Ciganović Marko Karadžić Ognjen Kajganić Maja Lena Lopatni Aleksandra Grdić Ava Karabatić Kristina Bekvalac Martina Vrbos Vladimir Vuksanović Survivor TV - zanimljivosti Udruženje sudija Plivačkog saveza Srbije Arhiva Velikog Brata Milan Grahovac Mila Tokić George Rkman Dragana Strahinjić Slavica Djulejić Tamara Djordjević Radašin Miljković Dražen Bogdan Ema Šuker Vladimir Tomović - napustio Antonija Jovanović Bojana Stojković Nikola Maurović Nikola Nastevski Nirmal Kukić Nikola Nemešević Soraja Vučelić Branislav Radonjić Horvat Čagalj Duško Bogdanović Jelena Karleuša Seka ALeksić Knez Zlata Numanagić Gordana Lazarević Iva Štrljić Marijana Ćvrljak Video - svadje i zanimljivosti Željko Stojanović Vladimir Petrović Jovana Švonja Toni Montano Samanta Fox Sanja Papić Saška Janković Nemanja Kojić Kojot Slaven Djukanović Šemsa Suljaković Fuad Backović Deen Alka Vuica Adnan Babajić Inspektor Blaža Tamara Todeska Sejo Kalač Danica Maksimović Vesna de Vinča Branislav Petrušević Petrući Uroš Čertić Nevena Milićević Boban Stojanović Ivana Stamenković - Sindi Slavko Labović Maja Nikolić Milić Vukašinović Vesna Vukelić - Vendi Maja Volk Soraja Vučelić Aneta Nakovska Željko Stojanović Ava Karabatić Dragutin Topić TV Zanimljivosti Žarko Stojanović Slike Arhiva Akademije debelih Velimir Lazarević Lidija Ilić Miloš Milanović Aleksandra Marković Vladimir Djidić Darko Stojanović Tatjana Kajcić Marija Stanković Jovan Vojinović Ljiljana Kosanović -Gajić Zorica Marković Divna Karleuša Jovanović Tomislav Dejan Došljak Živka Stanojević - Dimić Igor Žižek Hristina Protić Anita Pintarić Mile Grozdanić Nataša Nikolić Demir Nenad Dragan Jarić Lepi Bora Milica Šljivančanin Nebojša Ljuštanović Božidar Drobnjak Darko Tanacković Ivana Jolović Sladjana Djordjević - Bucka Snežana Berćilović Generalna diskusija TV Calorie Slike Arhiva Prvog kuvara Srbije Marko Kon Romana Panić Ana Milenković Suzana Mančić Dragica Radosavlević - Cakana Milan Dinčić Dinča Mišel Gvozdenović Aleksandra Janković Marija Petronijević Bojan Marović Anja Šaranović Nemanja Pajić Jelica Sretenović Ana Nikolić Jellena Snežana Mišković Viktorija Danijel Djokić Big Lale Aleksandra Bursać Bojana Stojković Ankete Arhiva Farme 4 Tijana Macura - Petrojka Zoran Jagodić - Rule Nazif Gljiva Darija Stanojević Sandra Valterović - Seksi Sandra Amel Ćeman - Ćemo Marija Petronijević Gordana Bjelica Zorica Marković Duško Bogdanović Miki Mećava Filip Mitrović Milan Radonjić - Tarot Era Ojdanić Saška Karan Jovana Nikolić Ljuba Pantović - Subotić Danijel Alibabić Ekrem Jevrić - Gospoda Filip Panajotović Nenad Aleksić - SHA Andrija Marković - Aki Goca Božinovska Radojka Bogdanović Stanija Dobrojević Sulejman Haljevac - Memo Vesna Rivas Arhiva Farme 5 Mina Milenković? Soraja Vučelić? Igbala Jevrić? Branimir Džoni Štulić? Dado Topić? Boban Zdravković Ivan Ivanović YUICE Milić Vukašinović? Nada Topčagić? Milica Pavlović ? Maja Nikolić? Željko Stojanović? Žarko Stojanović? Dragan Stojković Bosanac? Dunja Ilić? Mirsad Terzo? Katarina Ostojić Kaja? Mira Škorić? Goga Sekulić Goca Tržan Davor Marković Branislav Janković Bane Milena Ćeranić Andrija Djogani - Baki B3 Zorica Brunclik Hana Hadžiavdagić Tabaković MC Stojan Zoran Stanić Anja Alač Nenad Knežević Knez Martina Rajić Dragan Arsenijević Napoleon Indira Aradinović Indi Zorica Dukić Zlatan Duratović Relja Popović Zorka Pucar - Vidovita Zorka Radomir Počuča Sandra Partizan Tijana Stoisavljević Vladimir Matović Savo Perović Nebojša Kunić Djordje Radojičić - Djole 85 Dalibor Mitrović Sara Trajković Bora Drljača Aleksandar Marinković Raul Alberto Dijas Ivana Ilić Sirena Ava Karabatić Sladjana Guduraš Suzana Mančić Miloš Brkić Borivoje Kandić Marko Vukotić Katarina Grujić Ekrem Jevrić Marijana Leontijević Zorica Marković Sara Trajanović Danimir Vajs Simonida Ačević Suzana Perović Boris Stamenković Žarko Berber Šeki Turković Aleksandar Marnković - Japa Lepi Mića Svetlana Koprivica Aleksandra Džidža Stojković Divna Karleuša Muhedin Čupo Kalač Hristijan Todoroski - Kiko Igor Starović Marko Munjiža-Marko Vanilla Miki Djuričić Zumreta Midžić - Zuzi Zu Andrija Marković - Aki Dragan Krstić Crni Vanja Mijatović Anastasija Budjić Nela Bijanić Milica Ostojić-Mica Trofrtaljka Ivan Marinković Romana Panić Jelena Jovanović Edin Škorić Slobodan Djurković Jelena Golubović TV Zanimljivosti Slike Farma reprize Video klipovi - zanimljivosti Arhiva I Farma 6 Zvezdan Anđić Goran Kostić Šabanoti Bojan Tomović Sanela Vujinović Anabela Atijas Nela Bijanić Goga Sekulić Lepomir Bakić Ali Šehić - Ali King Novica Zdravković Danijel Mitrović Milica Ranković Tijana Đuričić Zorica Marković Saša Katančić Sanja Lazić Ivan Gavrilović Radmila Misić Vlada Stanojević Milić Vukašinović Suzana Vukašinović Jelena Milošević Nikolina Cerović Rade Lazić Semir Džanković Ivana Šašić Lepa Lukić Andrija Djogani - Baki B3 Bebi Dol Vesna Vukelić - Vendi Kristijan Golubović Alen Muković Bojana Stamenov Miroslav Pržulj - Lepi Mića Radiša Miljković Radašin Jelena Krunić Jelena Golubović Aleksandar Živanović Maja Nikolić Gabrijela Pejčev Tamara Đurić Stanija Dobrojević Miloš Radičević Parovi 4 Mira Škorić Nikola Pavlović Ivan Siljegor Marija Ana Smiljanić Neven Ciganović Aleksandra Grdić Diamond Costi Saška Karan Ivana Elektra Dušica Grabović Lidija Kocić Silva Drobnjak Marijana Josić Radovanović Nemanja Ivan Krstović Dejan Savić Aleksandra Radojević Caca Marina Cvetković - Barbie Gaga M. Jelena Golubović Maja Stevović Ekrem Jevrić Edin Idrizović Bojana Stojković Divna Karleuša Imran Durević Uroš Ćertić Vuk Mob Marija Ranđelović Kockica Stefan Švonja Danijela Poplićanović Miloš Ranković Nemanja Nikolić Čupo Kalač Dalibor Jonas Miloš Kolaković Morena Marjanović Miroslav Maljić Svetlana Vasileva Željko Stojanović Marija Kulic Ava Karabatić Stevan Đorđević Miki Đuričić Atina Ferari Goran Todić Mima Novaković Luna iz Londona Simonida Ačević Vladimir Tomović Sita Ahmić Đorđe Đenić Magdalena Pejčev Petko Frulaš-Čovečina Nevena Hot Maja Stevović Vita Tarot Živan Janićijević - Burek Armina Smajlović Ante Gotovac Dejan Vuletić Bumbar Anđela Lakićević Nenad Marinković - Gasttozz Stories Ružica Veljković Senada Nurkić - Maca Diskrecija Aleksandar Požgaj Maldivi 2015 Dušan Kaličanin Una Grujić Milica Todorović - Mima Ana Jezdimirović Lejla Abdić Nikola Matović - Nikolas Jovan Ivanović Vladimir Paspalj Tyson Dragana Šišković Đavolica Irena Radosavljević Mrvica Mirjana Mrvić Jelena Maković Saša Dinić Luka Spasovski Sanja Rilaković - Barbika Rajko Čaušević Jelena Milovanović - Kobra Haureye Aminata Ejmi Vuk Đuričić Ilija Grahovac - Zmaj od Šipova Lazar Jeremić Mile Manasijević Farma 7 Velibor Džarovski - Džaro Veselin Doknić Rajko Kovačević - Rajko Horizont Aleksandra Blagojević Stefan Despotović Čedo Đačić Gazmen Đogani Gagi Bane Đokić Natalija Trik FX Ivona Negovanović Cuca Kristina Čanković Sani Trik Fx Jasmina Medenica Anđela Mitkovski - Anđela Veštica Sandra Valterović - Sexi Sandra Nemanja Maksimović Stefan Janković Marija Mijanović Vesna Zmijanac Maja Milošević Svetlana Golubović Jelena Milošević Balerina Nikola Lakic Milan Đorđević Crni Miroslav Pržulj - Lepi Mića Zvonko Pantović Čipi Saška Karan Dušica Grabović Filip Đukić Marija Ana Smiljanić Marina Perazic Gorana Goga Aleksić Miki Mećava Nemanja MCN Svetlana Ceca Jovanović Jelena Golubović Živojin Žika Đorđević Maldivi 2016 Ana Spasojević Aleksandar Petrović - MC Knele Miloš Inđić Jovana Tančić Filip Uskoković - Skole Ana Mirković Marijana Langov Stefan Luković Aleksandra Stojanović Stefan Trajković Milica Milanović Darko Šimonji Endrina Đutović Nina Ostojić Mirela Šalaka Ivana Stanić Tijana Ilioski Anđela Keleman Marko Milenković Mario Arangelovski Dina Dijanović Ana Ostojić Katarina Konstadinović Sanja Đorđević Ljubica Đorđević Ljuša Anja Lupo Senad Kadrijević Mira Lazarević - Beba Aleksandra Kostadinović Danijel Huskić Mikica Isaković Snajke 2016 Svetlana Šotić - Ceca Dalila Karić Majra Moreno Dušica Matić Anja Lupo Svetlana Ceca Jovanović Darija Rajković Ivona Paunović Jovanka Rakić Milica Miljković Kristina Živković Svetlana Perović Blondi Dragana Rogulić Maja Abramović Jasmina Mina Mijatović Nađa Nikolić Mirjana Zonjić Veliki brat 2015 Goran Todić - Gogo Ervin Mujaković Barbara Šegetin Mika i Giba Tina Šegetin Zorica Marković Rada Vasić Rade Vasić Katja Banić Steffani Banić - Vampirica Mirjana Praizović Đorđe Đenić Lejla Zečić Jozefina Išaretović Luka Mišnić Krstić Branislav Ivona Milovanović Vesna Bartolić Anton Kopajtić Aleksandar Ralević Andrea Jakimovska Parovi 5 Mlađan Jovanović Marko Vlajković Stanislava Vasiljević - Staša Bane Čolak Dušan Rus Denis Afrika Omer Nadarević - Omčo Dejan Nestorović Stefan Milovanović Teodora Radoičić Aleksandra Krstić Kristina Spremo Toni Latinović Anđelo Rakićević Dijandra Pavlović - Sandra Meduza Tijana Maksimović - Ajfon Dragan Tošić Dejan Stanković - Kralj Slaviša Pajtić - Biba Struja Ljuba Pantović Damiru Solomun - MC Dado Ksenija Kranjec Nemanja Tigar Đurđevac Miki Mećava Tomislav Vasiljević - Piculin Zoran Jakovljević - Manijak Lunarija - Marija Drašković Jovana Jovanov Zorana Đokić Jovan Racić Gambino Milica Smiljanić Gordana Komnen David Dragojević Smilja Janković Kem Mejfild Goran Kaleb Mič Tajanstveni takmičar Nikola Strahinjić Slađana Petrušić Jovana Tomić - Matora Jelena Krunić Era Ojdanić Arhiva II Arhiva Zadruge Nada Obrić Smilja Janković Uroš Ćertić Miroslav Đorđević Žarko Stojanović Branka Miljančević -Branka Blek Rouz Andrej Saljnikov Zoran Marjanović Marko Zec Rada Kikić Dušan Zdravković Saša Ilić Dijana Hazirović Sandra Bajić Aleks Marko Kocić DNK Anđela Veštica Enis Todić Jovan Mijalković Anđela Lazić Dejan Tasić Tasa Nikola Arsić Miljan Vračević Sanja Jakšić Žiža Stojanović Đomla Panamera Divna Milanović DNK Dragana Žeželj Bebi Dol Milica Milisavljević Dugalić Dragica Janičić Duško Radonjić Snežana Mišković - Viktorija Zorana Stefanov Tanja Jovićević Andrijana Radonjić Jovana Tomić Matora Sanja Stanković Sara Reljić Vladan Vojnović Vojke Anđelo Ranković Slobodan Radanović Teodora Džehverović Kristina Kija Kockar Milan Milošević Radosav Stefanović - Žuti Gordana Džehverović Senada Nurkić-Maca Diskrecija Parovi 6 Nikola Ristić Elena Petrović Marković Željko Arkan Ilija Grahovac - Zmaj od Šipova Bojan Radanović Stefan Urošević - Pokvareni Bradonja Lepa Lukić Ana Spasojević Sanja Nalić Sandži Milvić Dragutin Tin Maja Eskić Miljana Kulić Branislav Radonjić - Brendon Jelena Filip Ejmi Aminata Mirela Lapanović Jovana Dejić Minela Nikola Stojanovski Janko Paunović Miloš Aleksandrović Miloš Živanović Čeda Bojan Todorovski Branka Okuka Ivona Paunović Aleksandra Subotić Borče Josipa Karimović Bojana Praizović Biljana Mitrović Aleksandra Vasiljević Slavko Janković Svetislav Sinđelić Đuro Darija Rajičević Marija Gafur Marija Malivuk Perović Marko Tihomir Filipović Anamarija Džambazov Zorica Dukić Teodora Radoičić Snežana Jovičić Ivan Ivanović Juice Vuk Đuričić Zerina Hećo Mirjana Praizović Nina Prlja Dejan Dragojević Dalila Dragojević Nenad Marinković Gasttozz Letnji kamp Arhiva Zadruge 2 Marko Cvetićanin Stefan Ašanin Mirela Barudžič Nikola Bogdanović Dean Stejin Đuro Franeta Mirko Gavrić Rade Vasić Bojan Gaćeša Nevena Arsić Darija Stević Nikola Bokun Marija Jovanović MC Damiro Miljana Arsić Jovica Putniković Nemanja Đerić Đekson Mika Vasić Katarina Ristić Ramona Beganović Slobodan Batjarević Cobe Ivana Vrbaški Giba Vasić Ervin Mujaković Biljana Micić Momčilo Milojević Nemanja Tošić Aleksandar Lazić - Sale Tru Petar Tojagić Nataša Ivkošić - Moskva Olja Bajrami Adam Đogani Višnja Petrović Zerina Hećo Vladimir Todorović Rada Vasić Elvira Ivazović Milan Petković Nenad Aleksić Ša Snežani Ilić Marko Stolić Karađorđe Subotić Rebeka Spomenka Popović Pavle Jovanović Zlata Đurković Ljuba Pantović Lazar Jeremić Dorotea Jovanović Tomislav Panić Marko Petrušević Eleonora Miljković Savo Perović Sanja Stanković David Dragojević Zorica Marković Marko Marković Branislav Radonjić Brendon Suzana Perović Nadežda Biljić Aleksa Savić Aleksandra Subotić Luna Đogani Marko Miljković Marko Miljković Stanija Dobrojević Eleonora Miljković Maja Nikolić Seksi Sandra Jelena Golubović Milan Milošević Parovi 7 Ljubiša Preletačević Beli Marija Anastasija Zoran Novaković Radomir Medojević Luka Budimir Igor Davidović Vedran Zirojević Natalija Conić Iva Anđela Milorad Simić - Zmaj od Bajine Bašte Bratislav Živković Vladimir Zečević Dika Andrijana Dabetić Anči Benjamin Spahović Aleksandar Anđelković Ružica Veljković Lajla Matić Kristina Delčev Igor Pavlović Milica Cvetanović Enisa Bajramović Ivana Žizela Kale Gospodar Vremena Mirjana Damjanovski Vasić Nebojša Osmić Ivan Marić-Šperac Ljubica Stankov Zorica Radojković Aleksandra Karailjaz Branka Pavlović - Baka Linda Vladimir Savić - Meda Brunda Izabela Anderson Jelena Savičić Alen Azarić Nikola Anđelković Suzana Aličić Petar Jojić Perčoli Milica Štavljanin Aleksandra Mušunjac Baki B3 Melisa Memić - Mea Bond Voljenka Ilić Ratko Dimovski Zmaj od Banata Spaho Sulejman Jelena Komazec Marijana Marković Klaudia Kolar Elvin Kadrić Šabanoti Božidar Milovanović Nadica Marjanović Anđela Ladik Tamara Rakić Mladen Vuletić Nikola Jovanović - Conja Ilijana Vagić Aleksandra Tasić Anđelija Marjanović Đorđe Tomić Aleksandar Požgaj Goran Vujičić Vujo Slađa Petrović Natalija Natali Vukmanović Jovana Šmizla Dina Galorini Nikola Lakić Vesna Rivas Irma Serjanić Mladen Vuletić Murina Ramadan - Nindža Arhiva III


Prva meteorska kiša u 2019. godini – SVEMIR\nOn 2. January 2019. 2. January 2019. By Predrag AgatonovićIn Astronomska dešavanja i najave, Komete, asteroidi, meteori..., Posmatranje neba


10 razloga zašto jedemo iako nismo gladni | Dijeta.net\nSvi to ponekad rade (neki ređe neki češće), i uglavnom nisu ni svesni kada im se „to“ dešava. Možda grickate kada vam je dosadno, ili svaki put uzmete slatkiš kada prođete pored mesta gde ih čuvate. Ili kada se popodne osećate lenji pa posegnete za nekim slatkišem. Sve ove situacije koje „iskoristite“ kako biste nešto pojeli nisu sa pravim razlogom, jer vi jedete iako niste gladni. Bez obzira što vas hrana doziva, jedina bitna stvar je u tome da ste vi na kraju pojeli nešto iako stvarno niste bili gladni. Iako se smatra da je to u redu, s vremena na vreme, previše jedenja bez razmišljanja zaista može poremetiti vašu težinu ili vaš plan mršavljenja, a i u zavisnosti od toga šta jedete, takođe možete da ugrozite i svoje zdravlje.\nPogledajte najčešćih 10 situacija u kojima jedete a niste zaista gladni. Slede saveti kako da se izborite sa tim problemom na jednostavan način.\nEmocije su često okidač za ovakvu vrstu jedenja. Recimo ako ste srećni uzmete nešto da pojedete da biste to proslavili. Ako ste možda tužni tražite utehu u hrani. Ljuti? Možda ćete se pre uhvatiti viljuške nego rešiti to sa osobom koja vas je naljutila. Ukoliko se u ovakvim situacijama okrećete hrani čisto iz emocionalnih razloga, to neće rešiti vaš problem. U ovakvim situacijama moglo bi da vam pomogne vođenje jedne vrste dnevnika u kojem ćete pisati vaše emocionalo stanje u trenutku kada ste uzeli nešto da pojedete. Ovo vam može pomoći da pronađete vezu koju možda ranije niste videli – recimo da jedete kada ste usamljeni. Tako ćete znati za ubuduće da ukoliko imate neko od takvih osećanja, ne posegnete odmah za hranom, već se okrenete rešavanju tog problema ili prevazilaženju tog osećaja.\nPonekad niste emocionalni nego vam je jednostavno dosadno. Za mnoge ljude jedenje izgleda kao dobro rešenje kada nema nešto bolje da se radi. Ali jedenje traje samo određeno vreme, tako da vam opet ostaje celo popodne koje treba nekako da ispunite. Ako znate da je dosada okidač za vaše emocionalno jedenje, pokušajte da napravite listu stvari pomoću kojih ćete animirati sebe i biti zauzeti, kada nemate nešto drugo da radite, da ne biste posegnuli za hranom. Možete da se vidite sa nekim starim prijateljem, da pišete blog, dnevnik, da volontirate, da izaberete neki novi hobi ili možda krenete u teretanu… kada zaokupite sebe nekom aktivnošću, jedenje neće izgledati tako primamljivo!\nKada ste napolju i uživate u večeri sa porodicom i prijateljima, moguće je da nastavite da jedete iako ste prešli granicu sitosti – pogotovo ukoliko uživate u razgovoru i ne obraćate pažnju na nivo gladi. U ovim situacijama je izuzetno bitno da zastanete na momenat i razdvojite ova dva osećaja (osećaj gladi /sitosti/ i osećaj uživanja u nečijem društvu), kako biste videli da li ste još uvek stvarno gladni ili samo uživate u zabavnom razgovoru.\nDa li vam se nekada dogodilo da činija puna slatkiša doziva vaše ime? Da li se osećate bespomoćno kada prolazite pored hrane na žurci, iako ste već jeli? Kada je hrana u vidnom polju, velika je verovatnoća da ćemo je uzeti samo zato što je tu i zato što je vidimo. Lepo izgleda, i volite upravo to da jedete. Tačno je ispred vas. Šta je loše u tome da uzmem malo? Upravo iz ovih razloga ne treba držati slatkiše na nekom vidnom polju, jer svaki put kad ih vidimo ili prođemo pored njih doćićemo u iskušenje da uzememo i pojedemo nešto iako nam to zaista nije potrebno. Takođe je veoma korisno uraditi obrnutu stvar, a to je da držimo zdravu hranu u vidnom polju, recimo voće u nekoj činiji, jer je tako veća verovatnoća da ćemo pojesti nešto od toga.\nUkoliko radite u nekoj velikoj firmi ili imate veliku familiju, može da vam se čini da je svaki dan nečiji rođendan, godišnjica, krštenje… A ako ova veselja uključuju torte, kolače i alkohol, može da vam se čini da je svaka zabava kao visoko-kalorijsko minsko polje. Ukoliko ne želite da uzmete parče torte, nemojte automatski to da radite – možete prisustvovati zabavi i ukoliko ne želite da jedete kolače i ispijate alkohol. Zapamtite veselja su zbog ljudi, a ne zbog hrane! Takođe, nova istraživanja pokazuju da zamišljanje sebe kako jedete neku poslasticu ili bilo koju drugu vrstu hrane, može da smanji želju za istom. Izbegavanje slavljeničke hrane nikada nije bilo jednostavnije!\nPopodnevni umor može da odvuče i one najdisciplinovanije hrani – pogotovo slatkišima. Zato umesto da posegnete za slatkišima, prošetajte malo po kancelariji ili stanu, izađite makar na kratko na prirodno svetlo, ili uzmite šolju kafe ili veliku čašu hladne vode.\nSvi vole da uštede na neki način, ali nemojte jesti samo zato što je nešto besplatno (besplatni uzorci i slično) ili puno jeftinije (kupiš jedan – dobiješ dva). Uvek prvo proverite koliki je vaš nivo gladi pre nego što automatski napunite vaš tanjir jeftinim stvarima.\nUkoliko volite da udovoljavate ljudima, teško vam je da kažete ne, pogotovo kada vas prijatelji i porodica nude sa veoma ukusnom hranom. Nekad ljudi koji vas nude ne prihvataju ne kao odgovor, zato je dobro da imate uvek spreman izgovor, ali potrudite se da budete iskreni. „Nisam gladan/a“ je obično dovoljno, kao i „Trudim se da smršam“. Ali ako na kraju ipak završite sa parčetom ili celom tortom upakovanom za poneti, znajte da je sve pod vašom kontrolom. Uvek možete da podelite sa komšijama tu tortu ili jednostavno da uzmete samo malo parče iste.\nZato što patite od sindroma „Čistog tanjira“\nMnogi od nas su odrasli slušajući „Ima mnogo dece koja gladuju i koja bi volela to da pojedu“ – kako bi nas naterali da pojedemo sve iz tanjira. Za mnoge od nas, ovo što nam govore od malena, ova navika da pojedemo sve u tanjiru ostaje i kad odrastemo. Da li i dalje osećate obavezu da pojedete sve iz svog tanjira iako niste dovoljno gladni da možete to da uradite, pogotovo u restoranu gde plaćate za to jelo? Na svu sreću, danas nije problem odložiti hranu u frižider i posle je zagrejati, te na taj način neće doći do gubitka i bacanja hrane. Da biste sprečili prejedanje, koristite manje tanjire makar kod kuće i na taj način ćete smanjiti porcije hrane koje unosite.\nUkoliko jedete iz nekih drugih razloga, a ne iz gladi, to morate proveriti sami sa sobom. Osećaj prave gladi može vam pomoći da prepoznate kada jedete zbog nekih drugih razloga. Ako ne možete da izbegnete ove specifične okidače koji uzrokuju da jedete kada niste gladni, nema načina da ih izbegavate sve, može pomoći poznavanje ovih strategija!


M. K.\t 24. oktobra 2016. 19:10\n“Dok matične knjige ne budu u elektronskom obliku ne možemo da razgovramo o elektronskim servisima. Ministarstvo je reklo da je taj rok do kraja godine za lokalne samouprave i on se više neće pomerati”, istakla je Brnabić na poslovnom forumu Srbija – Slovenija na panelu “Digitalizacijom do konkurentnije privrede”.\n“To je stvarno strašno i na toj listi Svetskog ekonomskog foruma kao najproblematičniji faktor konkurentnosti u Srbiji, dosta problematičniji čak i od korupcije i dostupnosti finansiranja, navedena je neefikasnost birokratije”, istakla je Brnabić dodajući da je zato važno uvođenje elektronskih servisa.\n“Nadamo se da ćemo do juna sledeće godine, a možda i ranije, imati to završeno. Tender je gotov i očekujemo da ćemo do kraja meseca da potpišemo ugovor i da radimo na tome i tako da zaživi Zakon o opštem upravnom postupku. Da ljudi kada dođu na šalter mogu sve da dobiju istovremeno”, rekla je Brnabić u Privrednoj komori Srbije.\n“Kada sutra budete mogli da izvadite i naručite izvod iz matične knjige rođenih preko poratla E-uprave da odmah možete i da platite i da država može to da pošalje na vašu adresu. Takođe, trenutno radimo na planu koji se zove ”Stop birokaratiji”, to jest planu prioritetnih aktivnosti za smanjenje administrativnih tereta do 2018, od čega je najveći deo obezbeđivanje elektronskih usluga za građane i privredu”, kaže Brnabić.\n“Meni je prioritet uvođenje E-uprave odnosno što više elektronskih servisa za građane i prviredu. Veoma je značajno iskustvo Slovenije i spremamo jedno studijsko putovanje za Ministarstvo državne uprave i druge organe uprave”, dodala je Brnabić.\nelektronski oblikmatične knjige


Više radnih mesta at MINISTARSTVO GRAĐEVINARSTVA, SAOBRAĆAJA I INFRASTRUKTURE / Šljaka.com\nna MINISTARSTVO GRAĐEVINARSTVA, SAOBRAĆAJA I INFRASTRUKTURE u Beograd, Sremska Mitrovica, Bezdan (Poslato na 23-10-2019)\nNa osnovu člana 54 Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS“, br. 79/05, 81/05-ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08, 104/09, 99/14, 94/17 i 95/18) i člana 9 stav 1 Uredbe o internom i javnom konkursu za popunjavanje radnih mesta u državnim organima („Službeni glasnik RS“, broj 2/19), oglašava\nMINISTARSTVU GRAĐEVINARSTVA, SAOBRAĆAJA I INFRASTRUKTURE\nI Organ u kome se popunjavaju radna mesta: Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Beograd, Nemanjina 22-26\n1. Radno mesto za stručne poslove upisa brodova, zvanje: samostalni savetnik\nOdeljenje za poslove lučkih kapetanija, Sektor za vodni saobraćaj i bezbednost plovidbe\nOpis poslova: Priprema rešenja o prvom upisu u upisnik brodova, rešenja o upisu u list A, list B (uknjižba) i list C (predbeležba, zabeležba) uloška glavne knjige upisnika brodova, rešenja o prenosu upisa broda unutrašnje plovidbe, rešenja o brisanju broda, rešenja o ponovnom upisu broda, rešenja o upisu brodova u gradnji, za sve lučke kapetanije; priprema rešenja za upise pomorskih brodova u Nacionalni upisnik pomorskih brodova koji vodi Lučka kapetanija Beograd; daje stručna upustva lučkim kapetanijama u vezi sa sprovođenjem i vođenjem upisa; pripremamišljenja, upustva i pruža stručnu pomoć lučkim kapetanijama u vezi sa upisima drugih plovila; pruža stručnu pomoć lučkim kapetanijama u pripremi rešenja i izdavanja isprava iz delokruga lučkih kapetanija; obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Odeljenja.\nUslovi: stečeno visoko obrazovanje iz naučne oblasti pravne nauke na osnovnim akademskim studijama u obimu od najmanje 240 ESPB bodova, master akademskim studijama, specijalističkim akademskim studijama, specijalističkim strukovnim studijama, odnosno na osnovnim studijama u trajanju od najmanje četiri godine ili specijalističkim studijama na fakultetu, položen državni stručni ispit, najmanje pet godina radnog iskustva u struci, kao i potrebne kompetencije za obavljanje poslova radnog mesta.\n2. Radno mesto za pripremu i obradu podataka, zvanje: referent\nLučka kapetanija Beograd, Odeljenje za poslove lučkih kapetanija, Sektor za vodni saobraćaj i bezbednost plovidbe\nOpis poslova: Priprema podatke za: upis brodova i ostalih plovila; izdavanje plovidbenih dozvola, brodarskih knjižica, brodskih svedočanstava, ovlašćenja brodarcima, druge knjige i isprave; priprema i obrađuje podatke i dokumentaciju o plovilima, posadi i stanju vodnog puta; vrši ulazno-izlazne revizijena rečnim graničnim prelazima; učestvuje u radu komisija za polaganje stručnog ispita upravljanja čamcem, plovećim telom ili plutajućim objektom, učestvuje u tehničkom pregledu čamaca;učestvuje u radu komisija za sticanje zvanja članova posade brodova trgovačke mornarice; vrši statističku obradu podataka i izrađuje izveštaje; obavlja poslove iz oblasti zaštite od požara; obavlja i druge poslove po nalogu šefa lučke kapetanije.\nUslovi: završena srednja škola,najmanje dve godine radnog iskustva u struci, položen državni stručni ispit, kao i potrebne kompetencije za obavljanje poslova radnog mesta.\n3. Radno mesto za administrativno-evidencione poslove, zvanje: referent\nOpis poslova: Priprema podataka za izdavanje plovidbenih dozvola, brodarskih knjižica, brodskih svedočanstava, ovlašćenja brodarcima i drugih knjiga i ispravavezane za unutrašnju plovidbu; priprema i obrađuje podatke i dokumentaciju o plovilima i posadi, o stanju vodnog puta i objektima bezbednosti plovidbe na vodnim putevima; vrši ulazno-izlazne revizijena rečnim graničnim prelazima; učestvuje u radu komisija za polaganje stručnog ispita upravljanja čamcem, plovećim telom ili plutajućim objektom, učestvuje u tehničkom pregledu čamaca; učestvuje u radu komisija za sticanje zvanja članova posade brodova trgovačke mornarice; vrši statističku obradu podataka i izrađuje izveštaje; formira i ažurira baze podataka o predmetima, upisnicima i drugim aktima; evidentira službena putovanja; obavlja prijem i evidenciju akata i predmeta; obavlja i druge poslove po nalogu šefa lučke kapetanije\nUslovi: završena srednja škola, najmanje dve godine radnog iskustva u struci, položen državni stručni ispit, kao i potrebne kompetencije za obavljanje poslova radnog mesta.\n4. Radno mesto za pripremu i obradu podataka, zvanje: referent\nLučka kapetanija Sremska Mitrovica, Odeljenje za poslove lučkih kapetanija, Sektor za vodni saobraćaj i bezbednost plovidbe\nOpis poslova: Priprema podatke za: upis brodova i ostalih plovila; izdavanje plovidbenih dozvola, brodarskih knjižica, brodskih svedočanstava, ovlašćenja brodarcima, druge knjige i isprave; priprema i obrađuje podatke i dokumentaciju o plovilima, posadi i stanju vodnog puta; vrši ulazno-izlazne revizijena rečnim graničnim prelazima; učestvuje u radu komisija za polaganje stručnog ispita upravljanja čamcem, plovećim telom ili plutajućim objektom, učestvuje u tehničkom pregledu čamaca; vrši statističku obradu podataka i izrađuje izveštaje; obavlja poslove iz oblasti zaštite od požara; obavlja i druge poslove po nalogu šefa lučke kapetanije.\nMesto rada: Sremska Mitrovica.\n5. Radno mesto šef Lučke kapetanije, zvanje: samostalni savetnik\nLučka kapetanija Bezdan, Odeljenje za poslove lučkih kapetanija, Sektor za vodni saobraćaj i bezbednost plovidbe\nOpis poslova: Rukovodi i planira rad Lučke kapetanije, pruža stručna uputstva, koordinira i nadzire rad državnih službenika u lučkoj kapetaniji; priprema mišljenja o primeni zakonskih i podzakonskih propisa iz oblasti unutrašnje plovidbe i inicira izmene propisa; vrši ulazno-izlazne revizijena rečnim graničnim prelazima; propisuje uslove plovidbe i izdaje stručna uputstva i saopštenja za učesnike u plovidbi; izdaje plovidbene dozvole, brodarske knjižice, brodska svedočanstva, ovlašćenja brodarcima i organizuje vođenje upisnika brodova i ostalih plovila; daje nautičke uslove i nautičke saglasnosti kojom se utvrđuje da je tehnička dokumentacija za izdavanje odobrenja za izgradnju, rekonstrukciju dogradnju, adaptaciju i sanaciju prevodnica, plovnih kanala i drugih hidrotehničkih objekata, kao i drugih objekata od uticaja na bezbednost plovidbe u skladu sa datim nautičkim uslovima;učestvuje u radu komisija za polaganje stručnog ispita upravljanja čamcem, plovećim telom ili plutajućim objektom, učestvuje u tehničkom pregledu čamaca; sarađuje sa organima, organizacijama i privrednim subjektima ipreduzima mere u vanrednim okolnostima u saradnji sa ministarstvom nadležnim za unutrašnje poslove (traganje i spasavanje i sl.); obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Odeljenja.\nUslovi: stečeno visoko obrazovanje iz stručne oblasti saobraćajno inženjerstvo ili mašinsko inženjerstvo ili iz naučne oblasti pravne nauke ili ekonomske nauke na osnovnim akademskim studijama u obimu od najmanje 240 ESPB bodova, master akademskim studijama, specijalističkim akademskim studijama, specijalističkim strukovnim studijama, odnosno na osnovnim studijama u trajanju od najmanje četiri godine ili specijalističkim studijama na fakultetu ili završena Vojna akademija – smer navigacija, najmanje pet godina radnog iskustva u struci, položen državni stručni ispit, kao i potrebne kompetencije za obavljanje poslova radnog mesta.\nMesto rada: Bezdan.\n6. Radno mesto za pripremu i obradu podataka, zvanje: referent\nIII Faze izbornog postupka i učešće kandidata: Izborni postupak sprovodi se iz više obaveznih faza u kojima se proveravaju opšte funkcionalne, posebne funkcionalne i ponašajne kompetencije i faze u kojoj se sprovodi intervju sa komisijom. Kandidatima koji učestvuju u izbornom postupku prvo se proveravaju opšte funkcionalne kompetencije.\nNapomena: U pogledu provere opšte funkcionalne kompetencije „digitalna pismenost“, ako posedujete važeći sertifikat, potvrdu ili drugi odgovarajući dokaz o poznavanju rada na računaru na traženom nivou i želite da na osnovu njega budete oslobođeni testiranja kompetencije – digitalna pismenost, neophodno je da uz prijavni obrazac (uredno i u potpunosti popunjen u delu *Rad na računaru), dostavite i traženi dokaz u originalu ili overenoj fotokopiji. Komisija će na osnovu priloženog dokaza doneti odluku da li može ili ne može da prihvati dokaz koji ste priložili umesto testovne provere.\nZa radno mesto pod rednim brojem 1: – Posebna funkcionalna kompetencija za oblast rada upravno-pravni poslovi (opšti upravni postupak) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za oblast rada studijsko-analitički poslovi (prikupljanje i obrada podataka iz različitih izvora, uključujući i sposobnot kritičkog vrednovanja i analiziranja dostupnih informacija.) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za određeno radno mesto – profesionalno okruženje, propisi i akti iz nadležnosti i organizacije organa (Zakon o državnoj pripadnosti i upisu plovila) – proveravaće se putem simulacije (usmeno).\nZa radno mesto pod rednim brojem 2: – Posebna funkcionalna kompetencija za oblast rada administrativni poslovi (kancelarijsko poslovanje) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – profesionalno okruženje, propisi i akti iz naležnosti i organizacije organa (Zakon o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – relevantni propisi i akti iz delokruga radnog mesta (Zakon o opštem upravnom postupku) – proveravaće se putem simulacije (usmeno).\nZa radno mesto pod rednim brojem 3: – Posebna funkcionalna kompetencija za oblast rada administrativni poslovi (kancelarijsko poslovanje) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – profesionalno okruženje, propisi i akti iz naležnosti i organizacije organa (Zakon o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – relevantni propisi i akti iz delokruga radnog mesta (Zakon o opštem upravnom postupku) – proveravaće se putem simulacije (usmeno).\nZa radno mesto pod rednim brojem 4: – Posebna funkcionalna kompetencija za oblast rada administrativni poslovi (kancelarijsko poslovanje) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – profesionalno okruženje, propisi i akti iz naležnosti i organizacije organa (Zakon o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – relevantni propisi i akti iz delokruga radnog mesta (Zakon o opštem upravnom postupku) – proveravaće se putem simulacije (usmeno).\nZa radno mesto pod rednim brojem 5: – Posebna funkcionalna kompetencija za oblast rada upravno-pravni poslovi (opšti upravni postupak) – proveravaće se putem simulacije (pismeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – profesionalno okruženje, propisi i akti iz nadležnosti i organizacije organa (Zakon državnoj pripadnosti i upisu plovila) – proveravaće se putem simulacije (pismeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – relevantni propisi i akti iz delokurga radnog mesta (Zakon o graničnoj kontroli) – proveravaće se putem simulacije (usmeno).\nZa radno mesto pod rednim brojem 6. – Posebna funkcionalna kompetencija za oblast rada administrativni poslovi (kancelarijsko poslovanje) – proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – profesionalno okruženje, propisi i akti iz nadležnosti i organizacije organa (Zakon o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama)- proveravaće se putem simulacije (usmeno). – Posebna funkcionalna kompetencija za radno mesto – Relevantni propisi i akti iz delokurga radnog mesta (Zakon o opštem upravnom postupku) – proveravaće se putem simulacije (usmeno).\nV Provera ponašajnih kompetencija za radna mesta pod rednim brojem 1, 2, 3, 4 i 6 (upravljanje informacijama, upravljanje zadacima i ostvarivanje rezultata, orijentacija ka uključenju i promenama, izgradnja i održavanje profesionalih odnosa, savesnost, posvećenost i integritet) – proveravaće se putem psihometrijskih testova i itervjua baziranog na kompetencijama.\nProvera ponašajnih kompetencija za radno mesto pod rednim brojem 5: Ponašajne kompetencije (upravljanje informacijama, upravljanje zadacima i ostvarivanje rezultata, orijentacija ka učenju i promenama, izgradnja i održavanje profesionalnih odnosa, savesnost, posvećenost i integritet i upravljanje ljudskim resursima) – proveravaće se putem psihometrijskih testova i intervjua baziranog na kompetencijama.\nVIII Lica koja su zadužena za davanje obaveštenja: Radmila Matić i Lucija Dević, tel. 011/3622-064, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, od 10.00 do 13.00 časova.\nX Rok za podnošenje prijava: Rok za podnošenje prijava je 15 dana i počinje da teče narednog dana od dana oglašavanja konkursa u periodičnom izdanju oglasa Nacionalne službe za zapošljavanje.\nXII Dokazi koje prilažu kandidati koji su uspešno prošli faze izbornog postupka pre intervjua sa Konkursnom komisijom: original ili overena fotokopija uverenja o državljanstvu; original ili overena fotokopija izvoda iz matične knjige rođenih; original ili overena fotokopija diplome kojom se potvrđuje stručna sprema; original ili overena fotokopija dokaza o položenom državnom stručnom ispitu za rad u državnim organima (kandidati sa položenim pravosudnim ispitom umesto dokaza o položenom državnom stručnom ispitu podnose dokaz o položenom pravosudnom ispitu); original ili overena fotokopija dokaza o radnom iskustvu u struci (potvrda, rešenje i drugi akti iz kojih se vidi na kojim poslovima, u kom periodu i sa kojom stručnom spremom je stečeno radno iskustvo). Državni službenik koji se prijavljuje na javni konkurs, umesto uverenja o državljanstvu i izvoda iz matične knjige rođenih podnosi rešenje o raspoređivanju ili premeštaju na radno mesto u organu u kome radi ili rešenje da je neraspoređen. Svi dokazi se prilažu u originalu ili u fotokopiji koja je overena kod javnog beležnika (izuzetno u gradovima i opštinama u kojima nisu imenovani javni beležnici, priloženi dokazi mogu biti overeni u osnovnim sudovima, sudskim jedinicama, prijemnim kancelarijama osnovnih sudova, odnosno opštinskim upravama kao povereni posao). Kao dokaz se mogu priložiti i fotokopije dokumenata koje su overene pre 01. marta 2017. godine u osnovnim sudovima, odnosno opštinskim upravama.\nXIII Rok za podnošenje dokaza: Kandidati koji su uspešno prošli prethodne faze izbornog postupka, pre intervjua sa Konkursnom komisijom pozivaju se da u roku od pet (5) radnih dana od dana prijema obaveštenja dostave navedene dokaze koji se prilažu u konkursnom postupku. Kandidati koji ne dostave navedene dokaze koji se prilažu u konkursnom postupku, odnosno koji na osnovu dostavljenih ili pribavljenih dokaza ne ispunjavaju uslove za zaposlenje, pismeno se obaveštavaju da su isključeni iz daljeg izbornog postupka. Dokazi se dostavljaju na navedenu adresu Ministarstva. Kandidati koji konkurišu na više radnih mesta, koja se razlikuju u pogledu traženih dokaza o dužini radnog iskustva u struci (potvrda, rešenje i drugi akti iz kojih se vidi na kojim poslovima, u kom periodu i sa kojom stručnom spremom je stečeno radno iskustvo), dužni su da ih dostave, u originalu ili overenoj fotokopiji, prema uslovu o dužini radnog iskustva u struci iz radnih mesta na koja konkurišu.\nXIV Trajanje radnog odnosa: Za sva radna mesta radni odnos se zasniva na neodređeno vreme. Kandidati koji prvi put zasnivaju radni odnos u državnom organu podležu probnom radu u trajanju od šest meseci. Kandidati bez položenog državnog stručnog ispita primaju se na rad pod uslovom da taj ispit polože do okončanja probnog rada.\nSaglasno članu 9 Zakona o državnim službenicima, propisano je da su kandidatima pri zapošljavanju u državni organ, pod jednakim uslovima dostupna sva radna mesta i da se izbor kandidata vrši na osnovu provere kompetencija. Položen državni stručni ispit nije uslov, niti prednost za zasnivanje radnog odnosa.\nSa učesnicima konkursa čije su prijave blagovremene, dopuštene, razumljive, potpune i koji ispunjavaju uslove predviđene oglasom o javnom konkursu, na osnovu podataka navedenih u obrascu prijave na konkurs, izborni postupak će se sprovesti, počev od 18. novembra 2019. godine, o čemu će učesnici konkursa biti obavešteni na brojeve telefona ili e-mail adrese koje su naveli u svojim prijavama.\nProvera opštih funkcionalnih kompetencija i ponašajnih kompetencija će se obaviti u Službi za upravljanje kadrovima, u Palati “Srbija” Novi Beograd, Bulevar Mihaila Pupina 2 (istočno krilo). Provera posebnih funkcionalnih kompetencija i intervju sa Konkursnom komisijom će se obaviti u prostorijama Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Beograd, Nemanjina 22-26. Učesnici konkursa koji su uspešno prošli jednu fazu izbornog postupka obaveštavaju se o datumu, mestu i vremenu sprovođenja naredne faze izbornog postupka na kontakte (brojeve telefona ili imejl-adrese), koje navedu u svojim obrascima prijave.\nNapomena: Dokumenta o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija su: uverenje o državljanstvu, izvod iz matične knjige rođenih, uverenje o položenom državnom stručnom ispitu za rad u državnim organima / uverenje o položenom pravosudnom ispitu. Odredbom člana 9 i člana 103 Zakona o opštem upravnom postupku („Službeni glasnik RS“, broj 18/2016) propisano je, između ostalog, da u postupku koji se pokreće po zahtevu stranke organ može da vrši uvid, pribavlja i obrađuje lične podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija kada je to neophodno za odlučivanje, osim ako stranka izričito izjavi da će te podatke pribaviti sama. Potrebno je da kandidat u delu Izjava*, u obrascu prijave, zaokruži na koji način želi da se pribave njegovi podaci iz službenih evidencija.


Brnabić: Lažu da nisam pomenula Rezoluciju 1244 u UN. Dobro, nisam na Generalnoj skupštini al' sam na to mislila - Jutarnji GLASnik\nPredsednica Vlade Srbija Ana Brnabić odbacila je danas kao netačne i „potpuno besmislene“ navode da u Ujedinjenim nacijama nije pomenula Rezoluciju 1244 i da je, iako to nije spomenula u govoru u Generalnoj skupštini UN, „potpuno jasno na šta je mislila“.\nOna je objasnila da je na skupu „Akcija za mir“ u UN prethodnog dana govorila o Rezoluciji 1244.\nJa sam jasno i glasno pomenula Rezoluciju 1244 kad sam govorila dan pre u okviru ‘Akcija za mir’, kad sam apelovala da se Misija UNMIK ne smanjuje i da se potpuno poštuje Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti, i to svi znaju, posebno onaj ko je bio u UN, podvukla je Brnabić.\n„Iako to nisam rekla u govoru u Generalnoj skupštini, potpuno je jasno na šta sam mislila“, objasnila je ona.\nOna je izjavila da se nekadašnji šef diplomatije Vuk Jeremić, kojeg je nazvala „ministar na steroidima“, nije bavio priznavanjem Kosova, niti je svim zemljama tražio papir o priznanju, odnosno nepriznavanju Kosova.\nTagged ANA BRNABIĆ, REZOLUCIJA 1244


Fond za zaštitu okoliša FBiH – 33.454.234 KM prihoda za 2019. godinu – Energetika.ba\nUpravni odbor Fonda za zaštitu okoliša FBiH konstatirano je da je ta institucija, predvođena direktorom Fuadom Čibukčićem, realizirala sve planirane p\n– U strukturi tekućih prihoda, oni od naknada čine 33.236.273 KM, odnosno 99 posto. Tu najznačajnije učešće imaju naknade po osnovu Zakona o Fondu i to 74 posto, te po osnovu Zakona o vodama 23 posto i po osnovu Zakona o upravljanju otpadom dva posto – navodi se.\n– Također, u okviru tekućih rashoda u iznosu od 30.627.421 KM najznačajniji su bili transferi za finansiranje projekata iz oblasti okoliša, koji čine 87 posto rashoda – saopćeno je iz Fonda za zaštitu okoliša FBiH.\nZaštita okoline 700 Fuad Čibukčić 4 zaštita okoline 227


Hotel Senza Grand Santana | EuroJet\nHotel Senza Grand Santana smešten je u regiji Mahmutlar, od centra Alanje udaljen 7 km, a od aerodroma u Alanji oko 30 km. Do hotelske, peščano-šljunkovite plaže dolazi se podzemnim tunelom. Ležaljke i suncobrani su besplatni za goste hotela, a peškiri se dobijaju uz depozit.\nHotel pruža Ultra All Inclusive uslugu. U sklopu hotela nalaze se: glavni restoran, a la carte restoran, dečiji jelovnik, lobby bar, bar pored glavnog restorana, disco bar, bar na plaži, bar pored bazena, dva otvorena bazena, zatvoreni bazen, dečiji bazen, tri tobogana, spa centar, mini klub za decu (od 4 do 12 godina), usluga čuvanja dece, sportske aktivnosti (odbojka na plaži, košarka, pikado, stoni tenis, bilijar, vodeni sportovi). Wi-Fi internet se dodatno naplaćuje.\nHotel ima 307 soba. Sve smeštajne jedinice imaju kupatilo sa kadom ili tuš kabinom, fen, klima uređaj, SAT TV, mini bar (uz doplatu), sef (uz doplatu), balkon, kao i Wi-Fi internet (uz doplatu).


Ohrabruje se haos: Albanci su savršene demokrate, a Srbi za "posmatranje" | Radio Kosovska Mitrovica\n4. October, 2019 07:11 |\nMisija OEBS-a na Kosovu neće imati posmatrače na vanrednim parlamentarnim izborima na Kosovu i Metohiji koji se održavaju u nedelju 6. oktobra, jer je tako zahtevala Centralna izborna komisija Kosova (CIK).\n„Uloga misije OEBS-a na Kosovu nije da posmatra izbore, već da pruži tehničke savete i pomoć“, objasnili su u OEBS-u.\nDr Dejan Vuk Stanković, politički analitičar, za Sputnjik kaže da je ovo neodgovoran potez misije OEBS-a, zato što je Kosovo daleko od društva u kome važe demokratska pravila igre.\nČinjenicu da je OEBS najavio da će samo u četiri srpske opštine na severu Kosova rasporediti oko 200 svojih članova koji će biti prisutni na svim biračkim mestima, Stanković tumači kako neko hoće da poruči da na ostatku Kosova vlada „vekovna demokratija“, a da je samo na severu nešto sporno.\n„Dakle, to je unapred pristrasno sumnjičenje srpske strane za moguće političke malverzacije, ali to nije toliko ni neočekivano, jer su sve međunarodne misije od 1999. pa naovamo dolazile sa ’najboljim namerama‘ i velikim predrasudama. Sa najboljim namerama da naprave pristojno demokratsko društvo i sa predrasudama prema Srbima kao naciji koja tako nešto opstruira“, dodaje dr Stanković.\nNaš sagovornik veruje da će bez OEBS-a izbori na Kosovu biti sve samo ne regularni, što on tumači kao neku vrstu ohrabrenja haosa na Kosovu.\n„OEBS će na biračkim mestima biti prisutan tokom celog izbornog dana, uključujući i period tokom brojanja glasova i drugih postupaka koji se sprovode na biračkim mestima nakon glasanja i imaće posmatračku ulogu na predstojećim izborima na Kosovu i Metohiji, rečeno je u Kancelariji misije OEBS-a u Prištini.


Lončar o „Ivermektin grupi“: Reagovaćemo - 02.11.2021, Sputnik Srbija\nLončar o „Ivermektin grupi“: Reagovaćemo\nDržava će u narednim danima uraditi svoj deo posla, jer je velika bruka i sramota da lekari preporučuju lek koji nije registrovan, a koji se koristi u... 02.11.2021, Sputnik Srbija\nOn je istakao da je Srbija ozbiljna država, te stoga ti lekari neće više biti u prilici da takve stvari rade, bar ne kao zvanični predstavnici zdravstvenog sistema.Prema njegovim rečima, ko god da su ti lekari i šta god da se dešava u njihovom mozgu, to po svim medicinskim pravilima ne sme da se dozvoli, prema tome država će reagovati u narednih par dana.\nzlatibor lončar, društvo\n11:42 02.11.2021 (Osveženo: 11:46 02.11.2021)\nDržava će u narednim danima uraditi svoj deo posla, jer je velika bruka i sramota da lekari preporučuju lek koji nije registrovan, a koji se koristi u veterini, poručio je danas ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nOn je istakao da je Srbija ozbiljna država, te stoga ti lekari neće više biti u prilici da takve stvari rade, bar ne kao zvanični predstavnici zdravstvenog sistema.\nPrema njegovim rečima, ko god da su ti lekari i šta god da se dešava u njihovom mozgu, to po svim medicinskim pravilima ne sme da se dozvoli, prema tome država će reagovati u narednih par dana.\n"Zamislite vi ste lekar koji leči decu, a preporučujete lek koji nije registrovan i koji se koristi u veterini. Plašim se da je to onda jedno ozbiljno krivično delo, prema tome, ovo je ozbiljna država koja će uraditi svoj deo posla", zaključio je Lončar.\nVelika buka oko Ivermektina: Srpski farmakolog upozorava da se ne uzima na svoju ruku\n29 Oktobar, 14:12