S.T.A.L.K.E.R.: Shadow of Chernobyl, recenzija ~ Igrorama\n1. stu 2010.\nS.T.A.L.K.E.R.: Shadow of Chernobyl, recenzija\nObjavljeno 1.11.10, Autor: DeCoy, Komentari: 10\nVaporware – termin je koji se upotrebljava za softver ili harder koji se dugo najavljuje, ali nikada ne ugleda svetlost dana. Mnogi su bili spremni da i ovoj igri nalepe tu etiketu i smeste je u rafove zaborava zajedno sa Duke Nukem Forever (koji će, po svemu sudeći, ipak izaći sa nekih 10 godina zakašnjenja) i sličnim igrama. Ali grupica Ukrajinaca okupljena pod firmom GSC Game World, za koje su svi tvrdili da im je radijacija malo udarila u glavu i da su zagrizli više nego što mogu da progutaju, uspela je da istraje na svom putu i preko 4 godine nakon prve najave, u saradnji sa izdavačem THQ, objavi igru S.T.A.L.K.E.R.: Shadow of Chernobyl.\nIako se na prvi pogled čini da je Stalker najobičnija pucačina iz prvog lica, ubrzo ćete uvideti da je mnogo, mnogo više od toga. Ovaj neobični hibrid spaja akciju iz prvog lica, survival horror i role playing igre. Ovo nije linearna igra nalik bilo kojoj iz Call of Duty serijala koja vas tretira poput konja, ne dopuštajući vam da skrenete pogled sa zacrtanog puta. Stalker je potpuno otvorena igra, koja vas vuče da istražite svaki ćošak, u kojoj ćete "žnjeti onako kako sejete" jer će gotovo svaki postupak ostaviti posledice na odnose u svetu igre. Role play komponenta ovog paklenog koktela vrlo je pitka, ne zamarajući vas atributima glavnog lika, niti njegovim veštinama. Ona se ovde ogleda kroz komunikaciju sa NPC-ovima od kojih dobijate različite zadatke čijim kompletiranjem dobijate nagrade u vidu boljeg naoružanja, novca, municije... Još jedan prstohvat RPG začina je i opcija da se priklonite jednoj od dve sukobljene frakcije stalkera, čije se misije međusobno isključuju. Nijansa survival horora dolazi do izražaja pre svega u klaustrofobičnim podzemnim komplesima, posebno kada se uhvatite u koštac sa mutantima iza kojih ne ostaje municija, tako da svaki metak postaje zlata vredan.\nRadnja igre se odvija u okolini nuklearne elektrane Čenobilj poznate po havariji iz 1986. godine. Po priči iz igre, tri godine kasnije dogodila se još jedna eksplozija čiji je proizvod Zona - kontaminirani prostor oko nuklearke koji je ukrajinska vojska ubrzo zatvorila. Uskoro su počele da kolaju priče o artefaktima unutar Zone koji poseduju čudesne moći. Priče o lakoj zaradi ubrzo su privukle razne pustolove, popularno nazvane stalkerima, koji su svesno rizikovali živote pokušavajući da se probiju što dublje u Zonu u potrazi za što vrednijim artefaktima. Vi se nalazite u ulozi stalkera koji je igrom slučaja izbegao sigurnu smrt, ali pritom izgubio pamćenje. Jedini putokaz na koji se možete osloniti jeste tetovaža na ruci na kojoj piše "Marked One" i unos u PDA uređaj u kome piše da treba da ubijete nekoga po imenu Strelok. Uz pomoć švercera Sidoroviča krećete u potragu za sopstvenim identitetom, usput otkrivajući neke od najvećih misterija Zone.\nOno što će vam odmah upasti u oči je prostranstvo u kome se igra odvija (Zona je podeljena na desetak velikih oblasti koje se zasebno učitavaju) i živi svet koji ga nastanjuje i postoji nezavisno od vašeg kretanja i uticaja. Grupice bandita i drugih stalkera proizvoljno će se šetkati uzduž i popreko, svesno ulazeći u okršaje sa suprotstavljenim grupama i lokalnom faunom. Veštačka inteligencija endemičnih životinjskih vrsta, mutiranih usled radijacije, prosto briljira. Slepi psi će se uglavnom kretati u čoporima i napadati isključivo ako osete da imaju brojčanu prednost. Međutim, kada im sa par hitaca osmudite dlaku, podviće rep i razbežati se cvileći, dok se ponovo ne okupe i okuraže da vas napadnu. Takođe, ogromni mutirani veprovi vas neće dirati ako se držite podalje, ali čuvajte se ukoliko se previše približite njihovoj jazbini. AI humanoidnih protivnika nije ništa manje brilijantan. Protivnici na otvorenom prebacivaće se iz zaklona u zaklon, pokušavajući da vas okruže i priđu vam sa boka, odgovaraće ukoliko čuju puškaranje u daljini ili noću primete svetlost baterijske lampe. Ali dok sve to sjajno funkcioniše na otvorenom, u interijerima se ispoljavaju mnoge mane AI-a. Protivnici će se često zaglavljivati u skučenim hodnicima i kao po komandi, jedan po jedan, istrčavati vam pravo na nišan. Mutanti su dosta brži i njihovo je kretanje dosta haotičnije, tako da se ovaj nedostatak u njihovom slučaju skoro i da ne primećuje.\nStalker nije jedna od "Sport Bili" igara, u kojima posedujete magični ruksak u koji staje apsolutno sve, od igle do lokomotive. Ograničeni ste, tako da je nekih 60 kg gornja granica opterećenosti, a da pritom koliko-toliko normalno možete da hodate. U principu važi da što se više natovarite, kraće ćete moći da trčite, a brze noge katkada vrede više od punog šaržera. Kako je za skoro svaki tip oružja potrebna drugačija vrsta municije, to bi značilo da će se u rancu naći mesta samo za jednu pušku i jedan pištolj. Dragoceni prostor u inventaru zauzimaće paketići prve pomoći, zavoji (pomoću kojih zaustavljate krvarenje), hrana i sredstva za smanjivanje nivoa radijacije bilo u vidu injekcija ili vodke (preterano konzumiranje može dovesti do zanimljivih nuspojava) i naravno dragoceni artefakti. Oni su razbacani svuda po Zoni, a naročito u okolini različitih anomalija, kojih ima raznih: počev od onih koje izazivaju spontano električno pražnjenje, preko kovitlaca koji će putnika namernika podići visoko u vazduh, do mini crnih rupa koje u sebe usisavaju sve u okolini. Teško ih je uočiti, ali srećom ubrzano pištanje uređaja koji nosite će vas blagovremeno upozoriti na opasnost. Artefakte možete dobro unovčiti kod trgovaca ili ih zadenuti za pojas, jer svaki sa sobom nosi i neke blagotvorne efekte u vidu smanjenja krvarenja, povećane otpornosti na radijaciju, kiselinu i slično.\nDa se ponovo dotaknemo zadataka koje ćete uglavnom dobijati od NPC-ova u većim čvorištima. Ako se osvrnemo samo na sporedne, opcione misije uočićemo da su prilično jednolične, pa je tako, u većini slučajeva potrebno nekoga ukokati, pronaći određeni artefakt ili deo tela mutanta, uništiti banditski kamp ili jazbinu mutanata. Što je najgore zadaci se ponavljaju jer kada ih jednom završite možete ih ponovo prihvatiti - i tako u nedogled. Kako ne postoji nikakvi iskustveni poeni koje bi na taj način akumulirali, a nagrade nisu preterano primamljive, nema previše razloga zbog kojih biste se upustili u ponavljanje ovih zadataka. Zanimljivo je da ćete pretragom leševa palih protivnika dobijati informacije o skrivenim skladištima po Zoni. U njima se može pronaći bukvalno sve... od nekoliko boca vodke ili konzervi mesnog nareska, do vrednih artefakata i poboljšanih verzija oružja i opreme.\nVelika sloboda u ponašanju živog sveta Zone je istovremeno i velika prednost igre, ali i njena najveća mana. Kada u jedno tako slobodno okruženje pokušate da ubacite skriptovane misije neminovno dolazi do gužve i zastoja. Tako će se često desiti da se druga strana ne pojavi na ugovorenom mestu sastanka jer je naletela na protivničku grupu ili čopor mutanata. Može se desiti i da NPC od koga treba nešto da uzmete zagine u prostoru između pojedinih oblasti Zone, do koga vi ne možete doći. Srećom, ovo se odnosi samo na sporedne misije, tako da sa glavnim neće biti ovakvih problema. Manji problem su i dosta štura objašnjenja, pa ćete dosta provesti čitajući zapise u PDA uređaju. Toplo vam preporučujemo da dobro pročitate svaki zadatak, jer vam vrlo lako može promaći jedan važan podatak, koji direktno utiče na to kako ćete završiti igru.\nSvakako ćete se složiti da priča jedne ovakve igre treba da bude u obliku levka: da se opširnost podataka koje dobijate tokom igre smanjuje, na kraju se fokusirajući na sam rasplet, potpuno zanemarujući sporedne, manje bitne podatke. Međutim, kod Stalkera taj fokus, to usko grlo informacija, dolazi suviše rano. Crvena šuma, gradić Pripjat i sam kompleks nuklearke linearno vas vuku ka cilju ne dajući vam razloga, a nekad čak ni mogućnosti, da detaljnije istražite ove, možda i najintrigantnije oblasti. Jaka polja radijacije od Crvene šume čine uzan kordon načičkan protivnicima, dok će vas skriptovani lanac glavnog zadatka prosto vući za ruku kroz Pripjat, sve do samog reaktora.\nIpak, najjači adut ove igre, pred kojim će i njeni najžešći kritičari zanemeti, jeste atmosfera. Osećaj potpunog beznađa, bespomoćnosti ljudske vrste spram sila koje vladaju Zonom, zlokobno visi u vazduhu navodeći vas da o tome razmišljate bukvalnom pred svakog ruševinom. Poimanje strahota nuklearnog holokausta koje igra izaziva prevazilazi i wasteland trećeg Fallouta, koji u poređenju sa Zonom deluje naivno kao dečje igralište. Ljubitelje kataklizmičkog turizma obradovaće predanost i detaljnost sa kojom je prikazan Pripjat, sa sve glavnim trgom, stadionom i panormaskim točkom koji je postao svojevrsan simbol ovog grada duhova. Sa druge strane skučeni hodnici napuštenih podzemnih laboratorija, obasjani samo slabašnom svetlošću vaše baterijske lampe, uz zloslutno pucketanje gajgerovog brojača proizvešće u vama osećaj napetosti i strave na kome i Silent Hill i Resident Evil mogu da pozavide.\nAtmosferi svakako doprinosi i muzička/zvučna podloga igre, posebno naslovna numera "Dirge for the planet" u izvođenju ukrajinskog metal benda Firelake. I ostatak melanholičnih numera koje možete čuti sa razglasa na značajnijim lokacijama savršeno dočarava trenutak u kome se Zona nalazi. Čak i dijalozi sa gramatički neispravnim engleskim jezikom i jakim ruskim akcentom daju svoj doprinos draži igre. Hipnotisani njenom, gotovo magnetskom privlačnošću sigurno ćete poželeti da je završite bar nekoliko puta i doživite Zonu u potpunosti, baš onako kako ju je zamislio ukrajinski tim, čije su kancelarije nekih četrdesetak kilometara udaljene od mesta dešavanja igre.\nZa kraj napomena da igru nipošto ne pokušavate da igrate u osnovnoj verziji. Tek sa poslednjom zvaničnom zakrpom 1.6 Stalker postaje u potpuosti igriv. O uticaju Stalkera dovoljno govori i činjenica da je moderska scena živa i četiri godine nakon izlaska originalne igre. Posebno ćemo izdvojiti Stalker Complete 2009, zbirku modova koji peglaju poneke zaostale manje bagove, proširuju postojeći soundtrack, ali i poprilično menjaju mehaniku igre, tako da ipak preporučujemo da prvi prelaz igre obavite bez ovog dodatka.\nKategorija: 2007, Akcija, DeCoy, Recenzija\nD. 01. 11. 2010. 12:55\nKao što me je u osnovnoj školi jedno vreme bilo sramota da priznam da mi je fizičko omiljeni "predmet" (dok su svi oko mene odgovarali sa "matematika", "biologija", "srpski", "likovno" - jednostavno volela sam nesputanu slobodu u fiskulturnoj sali); tako me je bilo sramota da priznam da najviše uživam u inteligentnim fps igrama sa jezivom atmosferom...\nSuper zvuči ovo. Pregledna recenzija. :)\nThe Duke 01. 11. 2010. 12:59\nHeh poceh da je igram jednom prilikom al mi je dosadila, ne secam se zbog cega, moracu opet da je instaliram :D\nKetchua 02. 11. 2010. 00:45\nAtmosfera prevazilazi Fallout 3? Jel bi to trebao da bude kompliment? :D\nU svakom slučaju, S.T.A.L.K.E.R. dodat na spisak za kupovinu.\nDeCoy 02. 11. 2010. 02:01\nNe, to je samo da pokaže koliko je F3 naivan i bezrazložno najhajpovan kao ultimativna post apoc igra.\nUnknown 14. 01. 2018. 23:36\nTocno tako, marketing čini čuda. Kad neko od glavnih svjetskih recenzeneata lupi etiketu na to svi odmah sljecu ko muhe na govno. F3, a ni F4 se ne može mjeriti sa Stalkerom.\nUnknown 14. 01. 2018. 23:38\nnameless1 02. 11. 2010. 19:23\nPo meni, nema logike preporucivati nekome da igra bez Complete 09 moda, bilo da mu je prvi, drugi, treci.. prelaz. Jednostavno, on toliko unapredjuje igru (prevashodno u grafickom i zvucnom departmentu, a sama mehanika igre je vrlo malo twikovana-dodate su neke korisne stvarcice, kao vreca za spavanje, nova oruzja, fast travel, itd) da pretstavlja mnogo bolje igracko iskustvo. Igrac koga 'zona' ocara, sigurno ce zazeleti da sazna kako je igra prvobitno izgledala. Suprotno tome, onome kome se superiornija verzija nije svidela, jos manje ce mu se svideti vanila..\nPjanovic 05. 01. 2011. 02:23\nJa sam odigrao (uz nekoliko manjih bugova) vanilu SoC, bez dakle grafickij poboljsanja koje dolaze uz Complete mode.\nVeoma veoma kvalitetna igra.\nPreporucujem da odgledate prvo film Stalker iz 1979. godine (mada verujem da vecina ljudi vec i zna za njega). Nema direktne veze sa igrom, al tu su neki elementi: Stalker (vodic kroz zonu), sama zona sa anomalijama, vojska...\nPjanovic 05. 01. 2011. 02:25\nI naravno... Wishmaster, u kome se ogleda sustina samog filma (ljudska pohlepa), donekle i igre.\nSerbianTech 07. 05. 2011. 16:19\nDobar opis. S.T.A.L.K.E.R SoC bih stavio u top 20 ove decenije(odnosno, prošle :) ). Mnogo orginaliniji i napredniji pristup FPS igrama od CoD serijala. Nisam igrao sa modovima, jer ne volim previše modifikacije. Jedino u igrama kada su gotovo neophodne( Oblivion). Clear Sky je isto dobar( posle patcheva naravno...), dok mi je CoP najgori deo serijala. Ne znam zbog čega, verovatno mi je dosadio S.T.A.L.K.E.R.


Gevekom Customer Services d.o.o. raspisuje oglas za poziciju Mitarbeiter im Kundenservice. Za obavljanje ovog posla neophodno je dobro poznavanje jezika na kojem je oglas napisan. Ukoliko tekst oglasa ne razumete u potpunosti, savetujemo vam da razmislite da li je ovo pravi posao za vas.\nKako biste videli o kom oglasu je reč, kliknite na: Mitarbeiter im Kundenservice


Piše Denis Kolundžija\nUpravni odbor RTV-a morao bi da imenuje vršioca dužnosti generalnog direktora do 5. jula, jer tada ističe ugovor o radu zameniku generalnog direktora Jožefu Klemu, koji od jula prošle godine rukovodi pokrajinskim javnim servisom\nPiše Aleksej Kišjuhas\nKoja je omiljena babaroga neobaveštenih društvenih naučnika, i laika koji se tako osećaju? Masovni mediji. „Uticaj medija (na)...“ je istraživačka hipoteza, ali i izanđala frazetina koja se koristi za objašnjenje ama baš svega skarednog u društvu. Od uspona desnice na političkoj sceni Srbije, preko nečuvene cene malina na lokalnoj pijaci, sve do coktanja zbog one male sa trećeg sprata pošto je minđušom probušila pupak (kako je samo nije sramota). I, ko je kriv? Krivi su mediji, zar ne?


SRBIJA PRED KONAČNOM ODLUKOM: Rusija ili Amerika, a sve će se odigrati u drevnom srpskom gradu | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tSRBIJA PRED KONAČNOM ODLUKOM: Rusija ili Amerika, a sve će se odigrati u drevnom srpskom gradu\nMediji poslednjih dana spekulišu da bi jun ove godine mogao da bude rok do kada će se doneti odluka o dodeli diplomatskog statusa za osoblje Rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu.\nIz Vlade, međutim, za sada nema zvanične potvrde te informacije, ali šta god da Beograd odluči, neće se dopasti ni Amerima ili Rusima.\nMeđutim, ono što je poznato, jeste da je ovo „rak rana“ i veoma često kamen spoticanja za srpsko-američke, ali i srpsko-ruske odnose i, šta god da Srbija odluči da uradi u ovom slučaju, nekoj od dve velike sile ta odluka se neće dopasti.\nPoznat je i stav ministra bez portfelja zaduženog za inovacije i tehnologije Nenada Popovića, koji je pre nekoliko dana, za sada jedini, izneo jasan stav da osoblju centra treba dodeliti diplomatski status.\nOsim njega, može se naslutiti i stav ministra odbrane Aleksandra Vulina koji je na obeležavanju petogodišnjice rada Centra rekao da ovakvu odluku treba da „donesu vlade Srbije i Rusije“, uz opasku da je osoblje tog centra od posebnog značaja za Srbiju.\nZa razliku od njih, stav Vlade Srbije nije poznat, osim što je premijerka Srbije Ana Brnabić rekla da uskoro očekuje rešenje za Srpsko-ruski humanitarni centar.\nTo je bilo pre šest meseci.\nRešavanje statusa Centra zatražio je pre izvesnog vremena ruski ambasador u Srbiji Aleksandar Čepurin, a očekivalo se i da će to biti jedna od tema decembarskog susreta srpskog i ruskog predsednika Aleksandra Vučić i Putina u Moskvi, ali javnost nije saznala da li se i šta konkretno o tome pričalo.\nKako god da se postavi prema ovom problemu, Srbija bi mogla da dobije „packe“ ili jedne ili druge strane.\nAko Srbija kaže „ne“ Rusiji, moguće bi bilo očekivati zahlađenje odnosa, što bi moglo da ima posledice na eventualno ekonomsku saradnju.\nTakođe, moglo bi da dođe i do slabljenja podrške u, recimo, spoljno-političkim aktivnostima.\nMeđutim, malo je verovatno očekivati da bi ovo bio razlog da Rusija promeni stav po pitanju Kosova, manje zbog Srbije, a više zbog toga što njima zbog, recimo, Krima ide u prilog da se protive kosovskoj nezavisnosti.\nKraj evropskog puta?!\nDavanje imuniteta zaposlenima u Centru moglo bi da se posmatra i kao pitanje procene vojne neutralnosti i sklonosti Srbije zapadnim vrednostima.\nAko bi, ipak Srbija dala „zeleno svetlo“ Centru i tako udovoljila ruskoj strani, stvari bi mogle da postanu ozbiljnije, tim pre što je Srbija, kako stalno ističe državni vrh, čvrsto opredeljena za članstvo u EU, i da oko toga nema kompromisa.\nTakva odluka bi mogla da uspori evrointegracije Srbije, jer ni EU ne gleda blagonaklono na Centar u Nišu.\nTako bi, ilustracije radi, moglo da se desi da se nikada ne zatvori poglavlje o spoljnoj politici i bezbednosti, a Srbija ostane na „stend baju“ godinama.\nS obzirom na partnerske odnose EU i SAD, gotovo je izvesno očekivati da bi po ovom pitanju mogle da imaju identične stavove. Zato bi zahlađenja odnosa, usporavanja evrointegracija, odugovlačenja sa pregovorima, razne vrste pritisaka i zatezanja bile veoma verovatan scenario.\nŠta je namena Centra\nDok EU i SAD tvrde da je namera Rusa da u Srbiji podignu vojnu bazu, jer im u suprotnom ne treba imunitet, od ruskih zvaničnika se moglo čuti da Centar bez imuniteta ne može normalno da se razvija, a bilo je i najava o njegovom mogućem raspuštanju.\nDiplomatski pasoš potvrda je da njegov vlasnik uživa zaštitu od bilo koje vrste krivičnog gonjenja u zemlji domaćina.\nAko je reč o objektu koji uživa diplomatski status, nijedan državni organ ne može da uđe u njega bez saglasnosti onoga ko je u njemu „glavni“.\nTakođe, nepovrediva je i dokumentacija i prepiske.\nUživaoci diplomatskog imuniteta su oslobođeni plaćanja poreza, carina, PDV-a, a imaju mogućnost i da uvoze opremu i ugovaraju nabavku robe, usluge i građevinske radove.\nJedini namet koji imaju, odnosno ono što su dužni da plate, jesu komunalne usluge.\nDiplomatski status u Srbiji imaju sve ambasade i njihovo osoblje, Misija EU, predstavnici UN i njegovih agencija, Unicefa, UNDP-a i druge međunarodne organizacije.\nTakođe, takav status u Srbiji uživaju i predstavnici Međunarodnog crvenog krsta, a imunitet ima i oficir za vezu Agencije EU za evropsku i obalsku stražu (Fronteks).\nDiplomatski imunitet imaju i vojnici NATO u Srbiji.\nU SRBIJI OPASNOST OD ZEMLJOTRESA DO 24. JULA!\nMakron nije hteo da se zamera Vučiću jer su u Briselu uvereni DA ĆE IM PREDATI KOSOVO! ŠOKANTNE TVRDNJE FRANCUSKOG NOVINARA!\nIMA LI NADE? Daj Bože da sa Makronovom posetom, počne pokajanje Francuske za njena nedela prema Srbima!\nUDARNA VEST – NIJE IZDRŽAO: Brajan Hojt Ji podneo ostavku na mesto pomoćnika zamenika državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju!\nEvo kako će se zvati Makedonija…


Stručnjaci tvrde da je Al-Kaida sprovela transformaciju\nPre pet godina, u Sjedinjenim Državama dogodio se najteži teroristički napad u istoriji. Za pogibiju skoro tri hiljade ljudi u Njujorku i Vašingtonu okrivljena je radikalna islamistička grupa Al-Kaida, predvodjena Osamom bin Ladenom. Saradnik "Glasa Amerike", Andre de Nešnera, razmatra kroz kakve je promene prošla ta teroristička organizacija.\nStručnjak za terorizam u American Enterprise institutu, Danijel Pletka, kaže da je Al-Kaida znatno oslabljena akcijama sprovedenim u okviru rata protiv terora, koji je pokrenuo predsednik Buš:\n"Neprestano su izloženi napadima. Finasijski izvori su im presušili, priliv oružja se smanjio. Ako vam se lider krije po pećinama ne možete da kažete da ste u istoj poziciji kao kada je živeo u palati", ističe Pletka.\nMnogi stručnjaci slažu se da je rat protiv terorizma smanjio operativne sposobnosti Al-Kaide. Jedan od njih, Brajan Dženkins, iz korporacije Rand, međutim ističe da Sjedinjene Države i njihovi saveznici nisu uspeli da umanje rešenost Al-Kaide da vodi sveti rat protiv Zapada:\n"Nismo im presekli komunikacije. Nismo otupili oštricu njihove poruke. Nismo smanjili regrutaciju novih članova, niti smo ih sprečili da planiraju i pripremaju nove terorističke napade. Ako su u stanju da dostavljaju audio i video snimke Al-Džaziri onda mogu da dostave i tajnu poruku nekom drugom, pa ih ne možemo olako otpisati", kaže Dženkins i dodaje da se, posle 11. septembra 2001. Al-Kaida od radikalne islamističke grupe pretvorila u nešto drugo:\n"Al-Kaida je od organizacije postala ideologija, pa je danas verovatno pravilnije govoriti o 'džihadističkoj globalnoj inicijativi', inspirisanoj ideologijom Al-Kaide. To obuhvata veterane iz početne terorističke organizacije, ali i nove horde boraca, koji stiču iskustva i veštine u Avganistanu i Iraku. Postoje srodne grupe u Indoneziji, Egiptu, Alžiru i Saudijskoj Arabiji. To takodje obuhvata samoradikalizovane grupe, koje nisu direktno povezane sa Al-Kaidom, ali koje se na njen poziv pretvaraju u njeno oružje".\nBrajan Dženkins smatra da bi upravo zato uklanjanje Osame bin Ladena danas imalo slabiji efekat nego pre četiri ili pet godina.\n"Činjenica de je uspeo da opstane, da u poslednjih pet godina formuliše tu ideologiju; činjenica da se ta ideologija proširila putem interneta i drugih komunikacija na čitav svet, pokazuje da njegov odlazak, uprkos izvesnom psihološkom efektu, verovatno ne bi doveo do raspada te globalne inicijative", ističe Dženkins.\nS obzirom na medjunarodne razmere terorističke opasnosti, Dženkins i drugi analitičari veruju da će rat protiv terorizma biti dug, a da će njegov uspeh zavisiti od mešavine budnosti kod kuće i jačanja medjunarodne saradnje.


maslacka kakao kafa ishrana puding sremusa sirove majonez kikiriki salate hrana jogurt avokado recepti oraha sirova salata indijskih kuvar keks Knjige tofu vegane seitan kopriva vegetarijanci\nNaslov: Re: Solarna joga Sub Jul 09, 2011 9:56 am\nMoram malo da se ubacim...\nPre svega pohvala za Dmitras: Ono sa kontrolnom grupom je prava stvar. Iskreno, to o grupisanju leukocita mislim da je obicna glupost, da se ni kod kontrolne ni kod ove druge grupe ne bi videla razlika, da je to obicna izmisljotina, ali dobro. U svakom slucaju naucni put ispitivanja bi bio pravi a ne rekla kazala.\nSto se tice uzemljenja : Pitam se kako uopste prezivljavaju ljudi u savremenom svetu, koji se nikad ne uzemljavaju. Postoji li ijedno ozbiljno naucno istrazivanje koje dokazuje da u tome ima necega ? Imate li neki link ?\nSto se magnetnih narukvica tice, voleo bih da sam bio na tom predavanju (prezentaciji) da mi gospodja objasni kakve veze ima magnetizam sa uzemljenjem ?!? Lako je izbacivati tvrdnje i prodavati "rog za svecu" ako imas publiku koja ce sve poverovati bez provere. Elektrotehnika mi je struka, i ne znam za poveznicu. Uzemljenjem mozes odvesti sa sebe ELEKTROSTATICKI potencijal u zemlju. Magnetizam ima sasvim drugu prirodu. Da ne idemo sad preduboko, postoji misljenje, naucnici pokusavaju to da dokazu, da sve sile (jaka, slaba, elektromagnetna i gravitaciona) imaju u stvari isti koren, istu osnovu, ali to treba dokazati. U svakom slucaju, njihovo ispoljavanje i delovanje u nasem poznatom svetu je RAZLICITO. Ne mozes ti elektricnom sporetu staviti magnet umesto uzemljenja ! Voleo bih tu sto prodaje te magnete da vidim - neka mi uzemlji sporet tako pa neka ga pipne kad dodje do kurslusa\nOK, izvinjavam se, danima sam cutao, moram malo da prokomentarisem. Ovo me sve podseca na vrstu religije. Ne trebaju ti nikakvi dokazi, tu su ti tvrdnje pa veruj. To sto ce nekom biti bolje ce uzeti kao dokaz da je to istina, kao sto ce onaj drugi protumaciti poboljsanje time sto mu je bog pomogao i to ce mu biti dokaz da bog postoji. U osnovi svega je sugestija, placebo. OK, ako metoda nije stetna na drugi nacin, zastoda ne. Nista ne\nkosta, a moze da deluje. Ipak vise bih voleo da ljudi zaista shvate sustinu i da sebi pomognu bez tih laznih "izvora energije" jer je izvor "energije" u nama i treba da naucimo da ga koristimo. Nekom je svakako lakse da ga aktivira gledanjem u sunce, bioenergijom, homeopatijom i da ne nabrajam sve te metode koju su stvorene da ubede ljude da su primili neku energiju, informaciju koja ce im pomoci u nekoj tegobi. Sve to funkcionisejer covek VERUJE. Mozda igresim sto ovo pisem, jer cu nekom smanjiti veru i samim tim dejstvo. Ali mi smeta, osecam to kao prevaru kad nekog u ubedjujes da te metode imaju neku "specijalnu energiju" koju nauka ne poznaje. Dok je to sve na amaterskom nivou, dok neko na tome ne zaradjuje, onda je OK, ali od metoda gde pojedinci uzimaju lovu prodajuci tu "maglu" dize mi se kosa na glavi. Otisao ja sad eto u siru analizu... Verovatno sam vas udavio. Ali neka, posteno je da svako kaze svoje misljenje (mada je cesto pametnije precutati)\nNaslov: Re: Solarna joga Sub Jul 09, 2011 10:38 am\nA ja sam se baš pitala gde je naš dragi Branko, već sam se zabrinula\nVidi Branko, dozvoljavam mogućnost. I baš sam razmišljala da čovek sam po sebi i ne može baš da eksperimentiše, jer ima samo jednu šansu u životu. Solarna joga se radi jednom i mnogi tu faktori utiču na zdravlje i opšte stanje. Npr. moja sestra je prestala da pije lekove za pritisak posle samo 2 meseca solarne joge (normalizovao se posle 8 godina lekova), ali ipak sa druge strane, takođe je i ishranu promenila. Mnogo više jede sirove hrane, a meso je izbacila skroz. Nas dve smo nekako u isto vreme sve to saznale, i za sol.jogu i za dobrobiti biljne hrane. Ipak, govorim na osnovu svog iskustva, ranije sam držala dijete i kupovala preparate i tokom tih dijeta sam uvek bila ekstremno nervozna i pod stresom i naravno brzo odustajala, a kile bi se brzo vraćale. Dok sa solarnom jogom, sve mi ide mnogo lakše i bez stresa i napora. Sada ne razmišljam o dijeti kao nečemu privremenom dok se ne dovedom u normalno stanje, nego razmišljam o totalnoj promeni životnih navika kao trajnom novom obliku ponašanja. I to mi više odgovara. Lagano i bez napora. Nema stresa. Uz solarnu jogu moja glad se u velikoj meri smanjila, pa Branko pokušavala sam ja sebe i ranije da ubedim da je mom organizmu potrebno veoma malo hrane, ali uvek je rezultat bio stres i odustajanje. Sada pojedem neku voćku ujutru (ili smoothie) i do predveče pijem samo solarnu vodu i uveče ili neka salatica ili malo zgrešim sa hlebom i nekim namazom ili kuvano povrće. Između obroka, ponekad malo grickam orašaste plodove, ali ne redovno. Zarekla sam se da sada neću ništa naglo i na silu, već lagano i opušteno.\nNaslov: Re: Solarna joga Sub Jul 09, 2011 2:59 pm\nOko "dijete" se potpuno slazemo. Ne treba odredjeno vreme provesti u specijalnom rezimu ishrane, nego kao sto kazes, promeniti u glavi stav prema hrani. Drago mi je sto si to uspela.\nNaslov: Re: Solarna joga Ned Jul 10, 2011 8:22 am\nLjudi, juče sam doivela veoma neprijatnu situaciju dok sam sunčarila (pokušavala da odsunčarim svojih dvanaest minuta i deset sekundi).\nVeć mi se dogadjalo da me obilaze, pitaju neto, ali juče me je opkolio čopor Roma (namerno se ovako izražavam, jer sam povredjena, a ako neko smatra da treba, neka ukloni ili izmeni post!). Nisu mi dali mira. Zapitkivali su, smejali se, imitirali me, dobacivali, pevali, podsmevali se... U početku nisam reagovala, misleći da će se majmuni skloniti ako vide da njihovo kliberenje nema efekta, ali taktika nije bila uspešna, pa sam konačno prekinula vežbu i pobegla.\nToliko o mom mirnom, tihom i uzdignutom mestašcu za sunčarenje. Sada ću morati da potražim novo, a ovo mi je bilo samo na deset minuta od kuće...\nInače, prekinuta vežba šteti očima, posle mi je trebalo dugo vremena da progledam normalno.\nNaslov: Re: Solarna joga Ned Jul 10, 2011 8:23 am\nEto, a mislila sam da nismo toliko upadljivi, da ljudi uglavnom smatraju da samo uživamo u zalascima...\nNaslov: Re: Solarna joga Ned Jul 10, 2011 10:15 am\nDmitras, baš mi je žao. I ja bih takođe razmislila o promeni lokacije, ili o promeni termina.. Ja takođe radim na javnom mestu (šetalište uz Dunav), ali ipak svi komentari koje sam do sad dobijala su bili iz znatiželje i kulturni. Baš pre dva dana, jedna žena je sačekala da završim i posle me pitala šta i kako se to radi, posmatra ona mene već nekoliko dana jer u to vreme šeta psa. I, sad kad razmislim, posle tvog iskustva, možda je baš ovako javno mesto i bezbednije. Ne znam, još jednom, suosećam sa tobom i žao mi je što si imala tako ružno iskustvo.\nS druge strane, često razmišljam o Romima i uopšte o siromašnima, gladnima... samo pomislim kakav bi ovaj svet bio kada nebi više bilo gladnih i bolesnih...\nNaslov: Re: Solarna joga Pon Jul 11, 2011 7:27 am\nJassmina, hvala na razumevanju i saosećanju. Juče sam odsunčarila dvanaest minuta i deset sekundi, ali daleko od kuće i ''starog'' mesta. Pored udaljenosti, problem mi je i preglednost, jer je to mesto bilo na uzvišici i mogla sam da sunčarim do dvanaestak minuta pred sam zalazak, a ova druge lokacije su mi sve nekako na nižem nivou, pa moram da počnem ranije, a tada je Sunce poprilično jače.\nMožda i jeste bolje stati negde gde ljudi stalno prolaze... Ono mestašce je bilo baš skrajnuto i retko ko bi prošao, ali eto, dese se radoznali, a i zlonamerni (ili glupi).\nNego, da mi uživamo u letnjem Suncu i iskoristimo ga maksimalno!\nNaslov: Re: Solarna joga Uto Jul 12, 2011 8:29 am\nPozdrav svina koji su na Sunčarenju.Meni će još malo pa godina dana počela sam 14. 07.2010.Sada sam na 41minutu i uživa u gledanju Sunca.\nNaslov: Re: Solarna joga Uto Jul 12, 2011 9:33 am\nMarijak, svaka čast i:\nPa, PRIČAJ! Kako se osećaš? Kako jedeš? Da li sunčariš odjednom , ili si podelila vreme na ujutru i uveče? Hodaš li bosa? Pričaj, pričaj o svemu!\nNaslov: Re: Solarna joga Uto Jul 12, 2011 1:33 pm\nsvi smo nestrpljivi da čujemo tvoje utiske i iskustva.\nJa sam na 12:30\nNaslov: Re: Solarna joga Uto Jul 12, 2011 3:43 pm\nne znam šta te tačno zanima ali mogu da kažem da sam dosta smirenija od kada sunčarim. Početni motiv mi je bilo da sredim t.težinu ali na žalost do sad nisam se mrdnula sa mrtve tačke. I dalje osećam glad ali rešila sam da idem do kraja.Znam da je mnogo toga u mojoj glavi i imam veru da će se to srediti.Počela sam drukčije da razmišljam.Da uživam u svakodnevnim stvarima.Verujem da ako tražim naći ću put kojim treba da idem.Okrećem se sve više prirodi i sebi.Čak vrlo ozbiljno razmišljam o presnoj hrani.Još uvek neznam koja je moja misija ali sam sigurna da nisam bez razloga tu u ovom vremenu. Znam da če mi se odgovori dati kada dodje vreme.Počela sam da živim punim plućima i da uživam u tome.Pijem osučanu vodu, svako jutro dve prozračne staklene flaš e napunjene vodom i poklopljene sa proztačnim čašicama su na mom stolu u dvorštu i pune se suncem. Čekam bezbedan sat ili da UV index padne ispod 2. Moj suprug isto sunčari sada je na 28 minuta kao i par prijateljica jadna je na 41.minutu, drugana 20. minutu treča na 16. minutu i imam par njih na par minuta, koje počnu pa prestanu....Nadam se da ču sutra i ja biti na 42. minutu.Imam sreće što imam dvorište pa gledam na miruu sunce i prepustim se uživanju.\nNaslov: Re: Solarna joga Uto Jul 12, 2011 10:26 pm\nHvala Marijak što si podelila svoje iskustvo, uvek je korisno čuti i od drugih ljudi. Naravno svi smo mi individue i različito reagujemo. Meni se dioptrija smanjila, kao i glad u velikoj meri (-9kg) i bez problema sam izbacila meso i mesne prerađevine iz ishrane, svest mi se širi, postajem osetljiva na patnje drugih ljudi i bića uopšte... Dok je npr moja sestra koja je takođe počela kad i ja, prestala posle 8 godina da uzima lekove za pritisak! Ponekad sam tako nestrpljiva da se jedva "odlepim" od sunca kad mi zazvoni tajmer. Uvek bih htela još... ali znam da se ne sme ubrzavati.\nNaslov: Re: Solarna joga Sre Jul 13, 2011 6:11 am\nPozdrav najlepše ime moje ( moja ćerka se zove Jasmina),zanima me pošto nekonzumiraš meso da li uzimaš B 12 .Ako može koji dobar recept....\nNaslov: Re: Solarna joga Sre Jul 13, 2011 11:55 am\nPrema uputstvima dr Slađane Velkov, B12 je produkt korisnih bakterija koje žive u nama. Problem je kada ljudi jedu meso i zakišeljavaju svoj organizam, tada nemaju dovoljno korisnih bakterija... tako da nema brige. Takođe može da pomogne i fermentisana hrana (kiseli kupus i sl).\nŠto se tiče recepata, ja sam počela tek pre oko 3 meseca, tako da najbolje da pogledate mnoštvo primera na ovom forumu ima divnih recepata i saveta.\nMoj album koji sam počela da pravim: https://www.facebook.com/media/set/?set=a.1658061943423.158473.1593371308\nNaslov: Re: Solarna joga Čet Jul 14, 2011 8:53 pm\nHehe... uskor cu suncariti na Adi! Ne verujem da ce me bilo ko tamo uznemiriti...\nNaslov: Re: Solarna joga Pet Jul 22, 2011 7:17 pm\nEvo ko mi je pravio drustvo pri suncarenju pre neki dan!\nNaslov: Re: Solarna joga Pet Jul 22, 2011 7:18 pm\nDosao je, sleteo i ostao! Mene usrecio...\nNaslov: Re: Solarna joga Sub Jul 23, 2011 6:21 am\nEvo da vam javim da sam napokon došla do svog (dugo očekivanog) UV merača. Testiram ga tek dva dana i rezultati su vrlo povoljni. Ono što sam ja ustanovila je da je sunce na samom izlasku ili samom zalasku potpuno blago i naklonjeno nama. Izmereni UV indeks je bio 0,0. Dok sam npr u 10:30h izmerila 8,7. Kada se oblaci poigravaju sa nama (kao što je slučaj ovih dana) onda se indeks stalno menja. Tamni oblaci u velikoj meri smanjuju UV index. I još nešto. Npr sinoć sam merila dok sam šetala u19h (što još ne ulazi u poslednji sat sunca) UV indeks je bio 0,7 a sunce je bilo toliko jako da ja nisam mogla da gledam! Ipak mi to pokazuje da sunce "misli na nas" i ako se vodimo pravilom da nam bude ugodno za oko, nećemo pogrešiti.\nIpak, ovo sve testiram tek 2 dana ali eto htela sam sa vama da podelim prve utiske.\nNaslov: Re: Solarna joga Sub Jul 23, 2011 7:41 am\nDobar dan svima.Puno suncanih dana Vam zelim i da se lepo druzimo.(Jasmina poslala sam ti PP poruku u vezi UV meraca.)\nNaslov: Re: Solarna joga Sub Jul 23, 2011 8:30 am\nAko ste gledali ili slusali Hirina predavanja volela bi da mi neko kaze gde je on rekao da koristimo pomagala kad gledamo sunce.Ja se neslazem da treba da koristimo pomagala mislim da onda nemamo efekte koje treba da se ispolje. Kad se oslanjamo na senzacije koje nam pristizu iz tela i naucimo da to prepoznamo onda cemo i napredovati.Nemozes da naucis da sabiras i oduzimas ako koristis digitron ne dolazis do sustine.Solarna yoga treba da nas nauci ili da nas podseti kako treba da zivimo sa prirodom (mi smo to nekad znali ali smo bas zbog raznih pomagala to zaboravili) zato to ide sporo jer moramo korak po korak da ponovo ucimo a nekad i zapnemo obratimo na to paznju i onda napravimo novi korak ali ce mo to i da zapamtimo.\nJako smo se otudjili od prirode a ovo nas vraca tamo gde pripadamo.\nTo su moja licna saznanja,nemorate se sloziti samnom ali kako ja napredujem u minutazi sve sam sigurnija u ovo.Inace ja se pridrzavam Hirinih preporuka jer je covek ovo izucavao 30 god e ne par godina i sad uvode neka svoja pravila.(nazalost i zloupotrebljava )\nMoje geslo je STRPLJEN SPASEN sve se na kraju pokaze a sad je inace sve ubrzano pa ce ubrzo neke stvari i pokazati.\nNaslov: Re: Solarna joga Sub Jul 23, 2011 9:49 am\nŠto se tiče pomagala, sve to stoji, ali nekako nisam imala dovoljno poverenja u svoj osećaj i sada vidim da kad je UV index velik, ne može da se gleda. Samo da napomenem da se ne radi samo o mojim očima, već i o dečijim i zaista mi je bilo važno da to proverim.\nOsim UV metra, razmišljam i o podlozi za uzemljenje. Stalno mislim, OK sad kad je leto nije problem, ali to je 3-4 meseca, šta kad dođe zima? To je 8-9 meseci kada je hladno da se hoda bosih nogu... Bilo bi idealno da živimo u kući sa zemljanim podom kako su naši stari živeli, ali uslovi su sada takvi da to baš i nije izvodljivo.\nNaslov: Re: Solarna joga Sub Jul 23, 2011 10:26 am\nHvala, Jassmina, sto si ovo podelila sa nama. I kod mene je bilo naporno gledati u Sunce oko 19:15 sinoc, ali ipak jesam, u pocetku gledajuci u oblake okolo. Inace, 0.7 nije kriticno, cini mi se? Mislim da je bitno da je index manji od dva?\nVanjagov, dobro nam dosla.\nKoliko sam shvatila, Jassmina bas i insistira na osluskivanju sebe i osecaja... Ipak, slazem se njome da nije lose i proveriti ih ponekada, ako se moze.\nNaslov: Re: Solarna joga Ned Jul 24, 2011 10:38 am\nBolje Vas nasla! Hvala vam na vasim komentarima.Ja sam samo htela da potaknem da imate vise samopouzdanja u sebe jer kako vidim iz prepiski dokazali ste da dobro osecate kad treba da gledate a kad ne.\nSuvise ima tekstova koji plase ljude o zracenju a dok god nesto radimo sa strahom i nesigurnoscu nece biti efekata kave ocekujemo.Mislim da se ljudi trebaju osloboditi straha i voditi se svojim osecajima jer mi to posedujemo samo treba da ih ponovo probudimo.\nJasminu jako dobro razumem jer nije samo ona upitanju.Veliki pozdrav.\nNaslov: Re: Solarna joga Ned Jul 24, 2011 7:39 pm\nVanja, vidim da je Mikan na fejsu izbrisao onu polemiku, a ja nisam stigla da se uključim pa želim da odgovorim ovde.\nRadi drugih učesnika u razgovoru, objasniću o čemu se radi. Pitanje je bilo da li Hira negde pominje korišćenje pomoćnih sredstava. Pa evo, i radi sebe, ja sam danas ponovo poslušala jedno od njegovih predavanja i pronašla mesto gde navodi primer gde se mogu koristititi i savetuje korišćenje rupičastih naočara.\nTo je u snimku predavanja iz Osijeka: https://www.youtube.com/watch?v=3JjtQ3E2RBw na minutaži 16:50\nVanja, ja veoma cenim tuđe mišljenje i volim da čujem i druge. I iskreno mi je žao zbog onakve reakcije dotičnog Mikana. Ja sam njega lično upoznala i uživo uopšte ne ostavlja takav utisak, ali očigledno ima nekih svojih ne rešenih problema i njemu takođe predstoji njegov lični razvojni dalji put (bez obzira što je već završio ovu praksu sa neospornim uspehom). U drugom Hirinom predavanju (na engleskom) sam čula kako bez obzira i ako završimo i čak prestanemo da jedemo, TEK SMO NA PUTU KA PROSVETLJENJU.\nNaslov: Re: Solarna joga Ned Jul 24, 2011 7:52 pm\nHvala ti na ovoj informaciji odma cu da poslusam.\nInace sto se tice Mikana necu da komentarisem istina polako ilazi na videlo,boli me samo sto ce biti jako puno ljudi prevareno i to svakim danom imam sve vise i vise dokaza.Da je upravu nebime izbrisao ja sam medju onim malobrojnim koji stanu u odbranu kad neko bude napadnut neslusam nikog slepo nego reagujem po srcu zato me i ukloni gde god moze.Jako mu smetam jer izgleda otvaram sa mojim pitanjima ljudima oci a to njemu neide u prilog.Inace veceras sam odusevljenja kako je kosmos odradio tojes kako sam brzo dobila odgovor na ono TRAZI DOBICES i samo mi se potvrdjuje da sam na dobrom putu\n"Luiza Cohen Koen\n“Kada su odvodili Jevreje, ćutao sam, jer nisam Jevrejin. Kada su odvodili Rome ćutao sam, jer nisam Rom. Kada su odvodili komuniste ćutao sam, jer nisam komunista. Kada su došli po mene, više nije bilo nikoga da se buni”---SAMOŽIVOST I NEČOVEKOLJUBLJE VODE DO PROPASTI!\nJa cu mozda biti prosvetljena tek kad napustim ovaj svet a tu sam da naucim ono sto je moja dusa htela.


ŠABOTIĆ: Nacionalni osjećaj ne treba mjeriti trenutkom u vječnosti, već vječnošću u trenutku | STAV\nRazgovarao: Esko MURATOVIĆ\nSait Šabotić je historičar, urednik časopisa Glasnik Bihora i historiograf čija se riznica objavljenih radova iz dana u dan uvećava, svjedočeći da se radi o stvaraocu koji gotovo tri pune decenije, manirom predanog istraživača, pokušava da ukaže kako je “uistinu bilo”. Rođen je 1966. godine u Hazanama (danas u općini Petnjica), a s navršenih 40 dana započeo je svoj život u Nikšiću. Osnovno, srednjoškolsko i fakultetsko obrazovanje stekao je u Nikšiću, gdje je završio i postdiplomske studije historije na studijskom programu za historiju Filozofskog fakulteta. Učestvovao je na brojnim naučnim skupovima u zemlji i inostranstvu. Sarađivao je sa skoro svim časopisima i listovima u Crnoj Gori koji objavljuju radove s historijskom tematikom, ali i s časopisima iz regije. Koautor je više udžbenika historije za osnovnu školu i gimnaziju, te brojnih historiografskih priloga. Koautor je i obimne studije Muslimansko-bošnjačko stanovništvo onogoško-nikšićkog kraja 1477.-2003. godine – istorijsko-demografski procesi (Podgorica, 2005), jedan od autora tekstova monografije o pozorišnom životu Nikšića Magija traje – Nikšićka pozorišna povijest 1884.-2006. (Nikšić, 2006), jedan od autora Istorijskog leksikona Crne Gore, (knjiga 1-5, Podgorica, 2006), koautor turističke publikacije Crnogorsko primorje (Zagreb, 2007), autor monografije Ulcinj, koju je objavila Izdavačka kuća “Vijesti” u okviru edicije Gradovi Crne Gore (Podgorica, 2009), jedan od autora monografije Berane (Berane, 2012), koautor Studije valorizacije bošnjačkog spomeničkog naslijeđa u Bijelom Polju (Bijelo Polje, 2013). Počasni je član Zavičajnog kluba “Bihor”, udruženja koje djeluje u Velikom vojvodstvu Luxembourg. Sekretar je redakcije za publiciranje projekta “Osmanski (turski) izvori za istoriju Crne Gore”, čija je realizacija u toku. Živi i radi u Nikšiću.\nSTAV: Najprije, ako se ima u vidu da je Vaše naučno istraživanje usmjereno prema novom vijeku (historija Crne Gore XVIII i XIX stoljeća), što je bitno istaći iz ugla historiografije u odnosu na bošnjačko kulturno naslijeđe u Crnoj Gori i koliko se, prema Vašem mišljenju, vodi računa o istom?\nŠABOTIĆ: Kulturna baština podrazumijeva dobra koja su naslijeđena od prethodnih generacija ili koja nastaju u sadašnjosti, a imaju specifičnu vrijednost za ljude i trebaju biti sačuvana za buduće generacije. Svako naslijeđe, pa i bošnjačko, ne može biti na pravi način predstavljeno ukoliko nije sačuvano, naučno proučeno i javnosti predstavljeno. S obzirom na to da bošnjačkom naslijeđu, velikim dijelom, pripada ono što nazivamo orijentalno-islamskom kulturnom baštinom, koju je na balkanskim prostorima stvarala Osmanska imperija, onda smo dužni konstatovati da je ogroman dio tog naslijeđa na tlu Crne Gore nepovratno nestao, da je drugi dio izložen propadanju i raznim devastacijama, a da se o onom dijelu koji je još uvijek u stanju da posvjedoči o prošlosti i sadašnjosti malo vodi računa. Ako pođemo od činjenice da kulturno naslijeđe utječe na identitet, odnosno da je dio identiteta, onda je urgentno potrebno čitav niz objekata tog naslijeđa staviti pod zaštitu države i zaustaviti njegovu dalju devastaciju. Kada ovo kažemo, tu naročito imamo u vidu objekte vjerskog karaktera, zatim mezarja, potom mostove, utvrđenja, stare kuće, predmete pokućstva itd. Ono što nije opisano, zabilježeno i o čemu nemamo dragocjenih svjedočanstava kao da nije ni postojalo. Upravo u tome historiografija ima neku vrstu uloge čuvara kulturnog naslijeđa. Da bi se naslijeđe što bolje čuvalo, potrebno je stvoriti kadrove koji bi na naučan, legitiman i legislativan način znali brinuti o kulturnoj baštini i naslijeđu.\nSTAV: Da li mi poznajemo vlastitu historiju i kojoj je mjeri pogrešna percepcija historijskih dešavanja nepotpuno i deformistički utjecala na oblikovanje nacionalne svijesti, a u kojoj mjeri na njeno jačanje, kad je u pitanju bošnjački narod u Crnoj Gori?\nŠABOTIĆ: Svaka pogrešna percepcija, a naročito ona koja se tiče historijskih dešavanja, može dovesti i u krajnjem dovodi do teških posljedica u oblikovanju nacionalne svijesti. Prostor Crne Gore, koji je bio mjesto susreta i prožimanja različitih kultura i civilizacija, neminovno je bio izložen utjecajima onih koji su u određenom historijskom trenutku imali snagu i moć da taj prostor stave pod svoju vojnu, političku i ekonomsku kontrolu. Historijski gledano, prostor Crne Gore je u svojoj prošlosti, naročito u novom vijeku, bio razdrobljen, pa se u takvim uvjetima izgrađivala specifična svijest, često opterećena različitim stereotipima i predrasudama. Dodiri Mletačke republike, Osmanske imperije i podlovćenske Crne Gore, uz ostale historijske aktere i sudionike, na malom prostoru ostavili su snažne pečate čije je obrise moguće vidjeti i danas. Kada su u pitanju Bošnjaci Crne Gore, sasvim sigurno može se reći da se oblikovanje njihove svijesti odvijalo pod utjecajem islama, ali i u čuvanju one tradicije koja je bila prisutna prije uspostavljanja osmanske uprave. Upravo percepcija u kojoj su granice kulturnog naslijeđa šire nego državne granice jeste ono što je pozitivno utjecalo na jačanje bošnjačke nacionalne svijesti. Bošnjačka književnost, možda, najbolja je ilustracija za izrečenu tvrdnju. Narodna balada o Hasanaginici je podjednako bliska i Bošnjaku iz Bosanske krajine i Bošnjaku iz rožajskog ili plavsko-gusinjskog kraja, jer su njeni motivi i njena sadržina slični svakodnevlju stanovništva koje živi u tim krajevima. Muhadžirska sudbina, koju u svojim djelima slika bard bošnjačke književnosti iz Crne Gore Husein Bašić, ista je i jednako bolna i za Bošnjake Bosne i Hercegovine i za sve Bošnjake na bilo kojoj tački Zemlje. Nije naodmet spomenuti ni vjersko obrazovanje koje su pojedinci stjecali u mektebima, medresama i drugim institucijama, a svoj književni izraz oblikovali posredstvom alhamijado književnosti, kasida, ilahija, mevluda i sl.\nNi jednom Bošnjaku, ma gdje on živio, kada nazovete selam kao uzvišeni pozdrav, ne treba prevodilac da bi razumio šta ste mu rekli. To je samo jedan u nizu primjera kojim možemo ukazivati ili pokazivati kako nacionalni osjećaj ne treba mjeriti trenutkom u vječnosti, već vječnošću u trenutku.\nNacionalni osjećaj Bošnjaka bio bi daleko kompaktniji da se na njemu kontinuirano radilo posredstvom obrazovnog sistema i da je predstavljan na pravi način, dakle, u svom historijskom kontinuitetu. To bi, svakako, doprinijelo boljem međusobnom upoznavanju ljudi na balkanskoj vjetrometrini, a samim tim i prevazilaženju ksenofobičnih poriva koji su u njima prisutni na tom istom prostoru na kojem dijele skoro identičnu historijsku sudbinu. Kažemo to, tim prije, jer prostor i vrijeme, kao dvije ključne determinante historije, ne mogu se lako izbrisati iz čovjekovog koda.\nSTAV: Da li se došlo do pomaka i pokazatelja koji nas navode da se mijenja nacionalno opterećena svijest u odnosu na Bošnjake u Crnoj Gori i od čega to ustvari zavisi?\nŠABOTIĆ: Do određenih je pomaka svakako došlo. Tome su uveliko doprinijeli procesi s kraja XX i početka XXI stoljeća, u kojima su demokratizacija društva i težnja za integracijama doprinijeli da se popravi ukupno stanje u društvu, a time i stanje Bošnjaka. Nakon promjene državno-pravnog okvira 2006. godine, svi narodi u Crnoj Gori žive okruženi ruševinama prošlosti, pokušavajući da se izbore s njenim ekonomskim, političkim, moralnim i kulturnim posljedicama, a istovremeno i s novim izazovima koje nameću zapadna društva, odnosno evropske institucije. Svakako, u tom procesu ne treba isključivati nesuglasice, pa čak ni mogućnost da se ostaci prošlosti ponovo pojave u ruhu sadašnjosti, jer refleksije prošlosti uvijek se dešavaju u sadašnjosti, tj. u budućoj prošlosti. Procesi emancipacije, obrazovanja, političkog djelovanja i zastupljenosti u institucijama društva, naročito onima u kojima se odlučuje, također govore da se mijenja nacionalno opterećena svijest u odnosu na Bošnjake.\nSTAV: Da li je moguće prepoznati vrijednosti historijski valorizirane događajnosti bez kritičkog preispitivanja i metodske sumnje ako “historiju pišu pobjednici”, kada se ima u vidu da je prag čovječnosti pregažen onog momenta kada jedni ili drugi sve rade nauštrb onih trećih, a ne postoji niti dobra volja niti namjera da se dođe do saglasnosti historičara?\nŠABOTIĆ: Svima nam je dobro poznata izreka da historiju pišu pobjednici. U takvoj konstelaciji svakome je dozvoljeno da ima svog pobjednika. Međutim, ne treba gubiti iz vida činjenicu da historiju pišu historičari, i to na osnovu prvorazrednih historijskih izvora uz upotrebu naučnih metoda. Sve izvan toga može biti samo loša kopija dobrih interpretacija ili pokušaj manipulacije. Uostalom, ako pođemo od činjenice da ljudi nikada ne mogu reći toliko mudrosti koliko mogu prešutjeti gluposti, bit će nam znatno jasnije koliko je zanat historičara odgovoran i koliko odgovornost prema sebi, ali i odgovornost za druge treba da bude važna u našem svakodnevnom djelovanju. Historičarima treba da bude svojstveno stalno preispitivanje historijskih činjenica, što podrazumijeva postavljanje novih pitanja starim i već poznatim historijskim izvorima. Samo osnovane naučno-metodološke sumnje mogu dovoditi do novih spoznaja, novih činjenica i akumulacije znanja. Dešava se da se u određenim trenucima u nekim društvima nudi i po nekoliko historijskih istina. No, znajući da je vrijeme majstorsko rešeto, stvari uvijek dođu na pravo mjesto. Zato uvijek treba strpljenja i težnje da spomenuti prag čovječnosti bude uzdignut na nivo humanosti.\nSTAV: Čemu nas uči historija kao historija ubistava, protjerivanja, pljačkanja, eksploatacije i stradalništva na ovim prostorima i kako tumačiti takozvano ponavljanje historije?\nŠABOTIĆ: Ako za historiju kako ste je Vi definisali upotrijebimo zajedničko ime “loša prošlost”, onda nam je jasno da nas ona može poučiti samo nečemu što nas u perspektivi može odvesti u tzv. “ponavljanje historije”. Tu često spominjanu uzrečicu historičari su različito tumačili. Prema antičkim misliocima, “budućnost nije ono što će tek doći, već ono što će se vratiti”. Na osnovu sagledavanja događaja iz prošlosti, moguće je uočiti određene procese koji kao da se ponavljaju. Analiziranjem tih procesa može se unekoliko predviđati budućnost. Opažanje da se historija ponavlja mnogi i danas shvataju ozbiljno, ali će prije biti riječ o procesima koji nisu do kraja realizirani, koji nisu zaokruženi u svom razvoju, zbog čega nam često izgleda da se “historija ponavlja”. Pažnja historičara bi, prema našem shvatanju, trebala da bude usmjerena i prema ideji o historijskim paralelama da bi se učilo i na lošim i na dobrim historijskim iskustvima drugih.\nSTAV: Ako se ima u vidu da je historija bošnjačkog naroda na ovim prostorima dobrim dijelom i historija njegovog raseljavanja kao tragedije nekoliko epoha, u čemu leže uzroci nemoći odupiranju i otporu takvim procesima i dešavanjima kada govorimo o muhadžirskom pitanju?\nŠABOTIĆ: Muhadžirsko pitanje složeno je historijsko pitanje koje je tek posljednjih nekoliko decenija počelo da dobija nešto realnije i objektivnije odgovore. Raseljavanja s određenih prostora, čini se, jedan su od usuda bošnjačkog naroda, njegova tragedija, ali i njegov uspjeh da uvijek iznova pokaže da ima vitalnu sposobnost koja ga održava u historijskom kontinuitetu i trajanju. Uzroci nemoći da se odupre takvom fenomenu su višestruki: promjena historijskih okolnosti, linija manjeg otpora, ekonomska snaga, lična htijenja, želja da se ne ostane izvan kolektiviteta, da se bude kao onaj ko nije s vama i slično. Dakle, u jednoj složenoj mentalnoj i socijalnoj infrastrukturi kolektivnog i individualnog treba tražiti i moć i nemoć za odupiranje historijskim procesima koji zahvataju određena društva i njegove strukture. Kada je u pitanju naučno sagledavanje muhadžirskih kretanja, želimo da istaknemo da su proučavanja dr. Safeta Bandžovića veoma dragocjena i da su proširila saznajne domene Bošnjaka, ali se, u perspektivi, mora voditi računa o stvaranju novih stručnjaka koji bi se bavili historijskom demografijom.\nSTAV: Može li se objasniti veza između događajne historije i manipulativne strane ljudske prirode, uzimajući u obzir epsku mitomaniju u okvirima utjecaja pojedinih ideologija, ako se zna da su njeni nusproizvodi: nacionalegoizam, protjerivanja, zločini, taština, negativne selekcije i diskvalifikacije različitih vrsta?\nŠABOTIĆ: Ljudi su oduvijek nastojali da pronađu način kako upravljati pojedinim događajima, pojedincima ili procesima. Kada im to ne bi pošlo za rukom, onda su pribjegavali manipulaciji. Očit primjer za to jeste plasiranje onih informacija koje u nekom momentu mogu poslužiti za realizaciju određene namjere ili ideje. Vi ste izvanredno primijetili da je jedna od poluga tih manipulativnih sredstava bila i mitomanska svijest čiji pogledi i namjere nikako nisu mogli biti zdravi. Uz pomoć takve svijesti, što više je trebalo “ocrniti” suprotnu stranu i čitave kolektivitete uvjeriti da je potpuno ispravno i opravdano to što se radi. Prošlost je prepuna primjera koji su na fonu onoga o čemu govorimo. U takve svrhe upotrebljavaju se i historijska saznanja, “oživljavaju” se davno nestale ličnosti s historijske pozornice i prizivaju njihovi duhovi, citiraju se samo ona mjesta iz djela koja odgovaraju trenutku i euforiji mase, navode se primjeri u kojima je destruktivno “pobijedilo” konstruktivno djelovanje i sl.\nSTAV: U sklopu Vašeg naučnog-istraživačkog i kulturno-intelektualnog angažmana, od mnoštva zapaženih naučnih radova i članaka, izdvojio bih radove i članke u vezi s rasvjetljavanjem nekih bitnih nepoznanica o izgradnji osmanskog Nikšića, utvrđenja koje i danas plijeni svojom arhitekturom i osobenostima. Do kakvih ste novih saznanja došli u tom pogledu?\nŠABOTIĆ: Nikšić je, mogu slobodno i pouzdano reći, grad mog života. U njemu sam se obrazovao, u njemu živim i djelujem. To je grad koji ima svoje uzuse, svoje navike, svoj etos, svoj duh, svoje ljude, svoju prošlost, sadašnjost i budućnost. Kako historičare zanima prošlost, to su i naše težnje bile usmjerene na rasvjetljavanje prošle stvarnosti i u tom kontekstu nastala je jedna posebna monografija urađena u koautorstvu s kolegom Slobodanom Drobnjakom posvećena historijsko-demografskim procesima kojima je bilo izloženo bošnjačko/muslimansko stanovništvo Nikšića i okoline u periodu od 1477. do 2003. godine. Shvativši da u tom periodu ima još dovoljno prostora za dodatna istraživanja, birali smo pažljivo one detalje koji su još uvijek prisutni, a o kojima se malo zna. Tako smo, kroz niz članaka u Novinama Nikšića i časopisu Komuna iznijeli neka nova zapažanja u vezi s izgradnjom Bedema u Nikšiću početkom XVIII stoljeća, podatke u vezi s utvrdom Ferizovića šanac, kamenu ćupriju iz osmanskog perioda na Duklu koja nosi ime hadži Ismaila Lekića, zanimljivosti u vezi sa sevaplijskim kamenom, odnosno meitašom u haremu džamije u Grudskoj mahali itd. Bili su to, uglavnom, sadržaji iz socijalne historije, društvene historije, historije svakodnevice, historije privatnog života i sl., koji su naišli na lijep i topao prijem kod čitalaca.\nŠto se tiče novih saznanja, došlo se do otkrića da je geostrategijska pozicija i postavka Bedema i njegova namjena u tom smislu pokazala prostorno, mnogo širi odbrambeni prsten izvan zidina osmanske citadele, što nam govori da su graditelji i stratezi samih zidina vodili ne samo računa o konfiguraciji i preglednosti terena već i o mogućnostima održivosti komunikacijskih veza koje svakom gradu, u ovom slučaju kasabi, osiguravaju trajanje… Značajnu pomoć u odgovorima na pojedina pitanja pružali su nam i historijski izvori osmanske provenijencije na koje nam je pažnju skrenuo kolega historičar Admir Adrović, koji je mnoge od tih dokumenata preveo za potrebe naših istraživanja. Napori u proučavanju prošlosti Nikšića dragocjeniji su ako se u vidu ima činjenica da će ta saznanja doprinijeti ne samo boljem poznavanju prošlosti već i harmoničnijem životu stanovnika Nikšića u sadašnjosti.\nSTAV: Jedan ste od onih naučnika, saradnika, participijenata u pisanju nekoliko udžbenika historije za osnovnu i srednju školu u Crnoj Gori. Možete li nam na osnovu tih iskustava navesti najbitnije propuste i najuočljivije kontradiktornosti koje se tiču nezastupljenosti bošnjačke historijsko-kulturne baštine u okvirima nastavnih sadržaja i programa?\nŠABOTIĆ: Nastajanje udžbenika historije složen je proces koji obično započinje konsenzusom određenih subjekata. Tačno je da sam učestvovao u stvaranju udžbenika historije nove generacije, počevši od 2003. godine, kada su svi angažirani autori bili iz Crne Gore. To je zaista veliko i dragocjeno iskustvo. Skoro su svi ti udžbenici od relevantnih evropskih institucija ocijenjeni kao dobro urađeni. Međutim, to nikako ne znači da se u ostvarivanju još boljeg kvaliteta ne može ići dalje. Naši naredni udžbenici trebali bi, prema našem razmišljanju, da ostvare veću zastupljenost sadržaja iz historije manjinskih naroda. Ako bi danas, na osnovu onoga što se uči iz aktuelnih i važećih udžbenika historije, pitali jednog učenika koji pripada nekom od manjinskih naroda u Crnoj Gori, šta je to naučio iz prošlosti naroda kome pripada, rezultati bi bili nezadovoljavajući. Uzimajući u obzir da postoji i ona prošlost u kojoj je akumulirano “naslijeđe zla”, trebalo bi povesti više računa da u udžbenicima eksponiramo one sadržaje koji govore o pripadanju istom društvu u kome neminovno dolazi do stvaranja zajedničke tradicije, a samim tim i zajedničkog sjećanja. Kada su konkretno u fokusu sadržaji koji se tiču Bošnjaka, onda bi trebalo razmišljati o onima koji govore o procesu primanja islama, o muhadžirima, o istaknutim pojedincima, o pobunama Bošnjaka protiv osmanske centralne vlasti, o komitskom pokretu Bošnjaka, o alhamijado književnosti, o sevdalinkama itd. Kada ovo kažemo, svjesni smo činjenice da i drugi narodi treba da izdvoje one sadržaje koji njihov narod najbolje predstavljaju drugima.\nSTAV: Dok na pitanje “ko smo i odakle smo” treba odgovoriti historija, na pitanje “šta smo” treba odgovoriti etika, uz saznanje da je u temeljima svjetski postojećih demokratskih sistema pojam zajedničke odgovornosti nešto preko čega se ne može, kakvu nam poruku u tom smislu šalju današnja historijska tumačenja kod nas i šire?\nŠABOTIĆ: Dok se točak historije pokreće unaprijed, želja ljudi je da se sve više osvrću unazad, s ciljem da što je moguće istinitije spoznaju ko su i odakle su. Potragu za istinom čovjek nosi u svojim genima, a istina je u historiji moralna kategorija. Veliki utjecaj na to svakako ima proces globalizacije, koji utječe na etnička miješanja, integracije, razne oblike asimilacije i slično. Shvaćena u takvom poimanju, historija postaje sveprisutna, noseći sa sobom zahtjev koji ističe nužnost suočavanja s prošlošću, kako onom daljom, tako i onom bližom, kako onom pozitivnom, tako i onom s traumama. U takvom svijetu zajednička odgovornost je kategorija koja se čini ili koja se ispostavlja kao najprihvatljiviji model pred dilemom “ostati ili otići”, odnosno “biti svoj ili biti svačiji”. Primjetna je i u našim obrazovnim institucijama u Crnoj Gori intencija za historijskim tumačenjima koja su usmjerena u pravcu multiperspektivnosti i saobražavanja svijesti o zajedničkoj odgovornosti. Posebno je pitanje za koga je takav način razmišljanja pogodan, koristan i kako će utjecati na buduće naraštaje.


U Danu uživo na TV N1 gostovala je Violeta Jovanović, izvršna direktorka NALED-a povodom objavljivanja NALED-ovog izveštaja pripremljenog za potrebe Kancelarije UN Women, u okviru projekta „Rodna analiza ekonomskih programa i finansijskih mera u Srbiji". Izveštaj je pokazao da na šest konkursa sprovedenih na republičkom nivou u periodu 2016-2018 dodeljeno je nešto više od milijardu dinara bespovratnih sredstava, od čega je 841,5 miliona pripalo firmama u vlasništvu muškaraca, a 183,7 miliona preduzetnicama ili samo 17,9% ukupnog fonda. Na svaki dinar dodeljen ženama, 4,6 dinara otišlo je drugom polu.


Društvo za geotehniku u Bosni i Hercegovini je bilo organizator dvodnevnog, 5. naučno-stručnog skupa GEO-EXPO 2015 zajedno sa Politeničkim fakultetom Univerziteta u Zenici. Naučno-stručni skup GEO-EXPO 2015 trajao je od 18. do 19. septembra 2015 godine.\nPredviđeno je razmatranje više oblasti među kojima klizišta, poplava, temeljenja, rudnika, ekologija, saobraćajnica, te infrastrukture.\nU BiH je gotovo nemoguće sanirati sva klizišta, izjavio je u razgovoru za RTV Zenica Sabid Zekan, predsjednik Društva za geotehniku BiH.\n- Klizišta se javljaju na površinskim kopovima, saobraćajnicama i naseljenim mjestima, stoga je neophodan različit pristup ovoj problematici. Mi ćemo pokušati definisati BH metodologiju za istraživanje i stabilizaciju klizišta,koja treba da pomogne državi da sa minimalnim sredstvima kontrolišemo padine i da ne dozvolimo velike tragedije, ukazao je Zekan.\nZaslužnim pojedincima, saradnicima i prijateljima Društva za geotehniku BiH uručena su priznanja, pri čemu je planirano i održavanje godišnje skupštine Društva za geotehniku BiH.\nDrugog dana skupa održana je godišnja Skupština Društva. Nastavak kontinuirane saradnje sa regionom i inostranstvom, je najvažniji zaključak donesen tom prilikom, obzirom da je to za članove Društva jako bitno zbog zajedničkog udruživanja sa sličnim inostranim asocijacaijama i nastupa u svijetu. Održan je i okrugli sto na temu "Metodologija i zakonska regulativa iz oblasti istraživanja, projektovanja i izvođenja stabilizacije klizišta", a u raspravi su istuknuti problemi, koje firme u ovoj oblasti imaju zbog različitih entitetskih zakona u Bosni i Herecegovini.\n- Zato ćemo rješenje ove situacije zatražiti od nadležnih državnih ministarstava i Vijeća ministara BiH, kao i državnog parlamenta, kako bi otvorili raspravu o ovom ozbiljnom problemu i to ne samo geotehničara, nego i građevinara, pa i ostalih uslužnih firmi u našoj zemlji, istakao je Sabid Zekan, predsjednik Društva za geotehniku BiH.\nPrateća manifestacija ovog skupa je izložba opreme,materijala i tehnologije iz geotehnike.


Marketing - Istočne VESTI\nCENOVNIK REKLAMA NA WEB PORTALU:\nA1 – 10.000,00 dinara – 12.000,00 dinara…………………naslovna/sve strane\nA2 – 10.000,00 dinara – 12.000,00 dinara…………………naslovna/sve strane\nB1 – 12.000,00 dinara – 15.000,00 dinara………………… naslovna/sve strane\nB2 – 12.000,00 dinara – 15.000,00 dinara………………… naslovna/sve strane\nC1 – 5.000,00 dinara …………………………..…………………naslovna/sve strane\nC2 – 5.000,00 dinara…………………………..………………… naslovna/sve strane\nC3 – 5.000,00 dinara …………………………..…………………naslovna/sve strane\n– Cena PR teksta – 5.000,00 dinara / objava (Ovakav tekst može biti u vidu saopštenja, vesti, najave, promocije ili objave, a možemo Vam ponuditi i uslugu pisanja ovakve vrste teksta. Sam tekst može da sadrži fotografije, kao i video materijal, ilustracije, logo ili druge audio-vizuelne sadržaje po želji, kao i link koji bi posetioce upućivao na Vašu internet prezentaciju. Uz sam portal, nudimo Vam i mogućnost interaktivne promocije Vašeg teksta, u vidu objavljivanja na najpopularnijim društvenim mrežama – kroz sponzorisane ili nesponozorisane objave. Za razliku od zakupa reklamnih površina, PR tekst ostaje trajno prisutan na sajtu i može uticati na bolje rangiranje Vašeg proizvoda, usluge ili događaja u rezultatima pretrage ključnih reči preko popularnih pretraživača. Garantujemo Vam efikasan i brz plasman Vašeg PR teksta, uz maksimalnu profesionalnost i fleksibilnost)\nCENE SU ZA PERIOD OD MESEC DANA\nCENOVNIK POLITIČKOG MARKETINGA NA WEB PORTALU www.istocnevesti.com\nCenovnik usluga je napravljen po pozicijama i važi za period od 7 dana\nA1 – 12.000,00 dinara – 15.000,00 dinara…………………naslovna/sve strane\nA2 – 12.000,00 dinara – 15.000,00 dinara…………………naslovna/sve strane\nB1 – 13.000,00 dinara – 16.000,00 dinara………………… naslovna/sve strane\nB2 – 13.000,00 dinara – 16.000,00 dinara………………… naslovna/sve strane\nC1 – 8.000,00 dinara – 10.000,00 dinara………………… naslovna/sve strane\nC2 – 5.000,00 dinara – 7.000,00 dinara………………… naslovna/sve strane\nC3 – 5.000,00 dinara – 7.000,00 dinara………………… naslovna/sve strane\nVideo reklama – 10.000,00 dinara – 13.000,00 dinara…naslovna/sve strane\nOvakav tekst može biti u vidu saopštenja, vesti, najave, promocije ili objave, a možemo Vam ponuditi i uslugu pisanja ovakve vrste teksta. Sam tekst može da sadrži fotografije, kao i video materijal, ilustracije, logo ili druge audio-vizuelne sadržaje po želji, kao i link koji bi posetioce upućivao na Vašu internet prezentaciju. Uz sam portal, nudimo Vam i mogućnost interaktivne promocije Vašeg teksta, u vidu objavljivanja na najpopularnijim društvenim mrežama – kroz sponzorisane ili nesponozorisane objave. Za razliku od zakupa reklamnih površina, PR tekst ostaje trajno prisutan na sajtu i može uticati na bolje rangiranje Vašeg proizvoda, usluge ili događaja u rezultatima pretrage ključnih reči preko popularnih pretraživača. Garantujemo Vam efikasan i brz plasman Vašeg PR teksta, uz maksimalnu profesionalnost i fleksibilnost.\n– Cena PR teksta iznosi 5.000,00 dinara / jedna objava\n– Sve cene su izražene u dinarima.\n– Sve reklamne poruke moraju biti u skladu sa Zakonom o oglašavanju Republike Srbije.


cute13 profil | Live Sex xxx and Webcam Porn | Real Amateurs Pornstar Show Cams\nPoslednje prijavljivanje: 19.7.19. 05.55.47\nKlikom na dugme, podići ćeš cute13 na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. cute13 će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o cute13\nRadni sati cute13\nAmaterski klipovi od cute13


Okretni termičko izolovani sistem SMARTIA S67 URBAN.\nOdličan odnos cijene i kvaliteta.\nIdealno rješenje za renoviranje kombinujući njegov upečatljiv izgled zajedno sa svim prednostima termički izolovanih aluminijumskih sistema.\nŠirok izbor arhitektonskih rješenja i tipologija.\nJednostavnost pristupa u skladu sa regulativama za osobe sa posebnim potrebama i djecu.\nJednostavnost upotrebe i visoka funkcionalnost.


Sada je: 21 lis 2018 13:12.\n[ 398 post(ov)a ] Stranica Prethodna 1 ... 15, 16, 17, 18, 19, 20 Sljedeća\nPostano: 05 ožu 2015 20:30\nhttp://www.index.hr/vijesti/clanak/nako ... 05450.aspx\nI ovaj put kao i prosle godine su da bi pojacali dejstvo, podesili dejstvo HAARP-a sa punim Mesecom!\nFull Moon 5 Mart\nPostano: 05 ožu 2015 20:43\nhttp://www.index.hr/vijesti/clanak/juna ... 05326.aspx\nhttp://www.index.hr/vijesti/clanak/bura ... 05428.aspx\nKATAKLIZMA: Crna Gora pod vodom! (FOTO/VIDEO)\nhttp://www.pravda.rs/2015/03/05/katakli ... o/?lng=lat\nhttp://www.index.hr/vijesti/clanak/nevr ... 05463.aspx\nPostano: 05 ožu 2015 22:22\nI opet isti kraj kao i prosle godine ima probleme... a pricao sam i o Krupnju tada u vezi sa HE Zvornik u blizini tada stradalog Krupnja i sl.\nBez struje Loznica, Osečina, Krupanj i Ljubovija\nhttp://pressonline.rs/info/srbija/35504 ... ovija.html\nSneg pokrenuo klizišta u Bajinoj Bašti\nhttp://pressonline.rs/info/srbija/35503 ... basti.html\nDakle sve u zoni HE Zvornik...\nMislim da HAARP koristi na neki "parazitski" nacin elektorenergetska postrojenja ili bar utice na njih remeteci njihov rad...\nPostano: 05 ožu 2015 22:39\nVeliko nevreme u BiH, hiljade ljudi bez struje i vode\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Svet/540035/Ve ... uje-i-vode\nPostano: 08 ožu 2015 23:06\nZemljotres u Srbiji jačine 4,6 Rihtera\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Drustvo/540768 ... 46-Rihtera\nOvde samo zelim da ukazem na par stvari...\n- 20. marta ce se desiti solarna eklipsa, i njeno kretanje ce biti ovaj put takvo da ce "baciti u senku" uglavnom citavu Evropu i evrpski deo Rusije. Slicna solarna eklipsa je bila i 1999. godine\nTOTALNO POMRAČENJE SUNCA 11. Avgusta 1999.\nPremda kazu da su ta totalna pomracenja znakovita, u smislu tenzija na zemlji kako drustvenih tako i tektonskih i sl.\nI zaista ne teba podsecati kakvih smo mi imali desavanja samo u Srbiji te godine... NATO drkanje + par jakih zemljotresa...\nE sad, ovde cu apastrhovati HAARP, premda je on uvek moguca opcija, a u smislu toga da neko zeli da pojaca razorno dejstvo ovih prirodnih procesa do kojih dolazi usled interakcije i kretanja pre svega Sunca, Meseca i Zemlje te drugih planeta i nebeskih tela.\nI to nije teorija zavere vec fakat, da usled ovako specificnih pozicija Sunca-Meseca i Zemlje dolazi do prelamanja svetlosti tj samim tim i energije, a to onda utice na Zemlju u vidu recimo zemljotresa i sl.\nTakodje sem Sunca i specificne faze Meseca su tu bitne posto one pak uticu na kretanje fluida tj tecnosti iliti voda na Zemlji...\nA UPRAVO 4.4. ... DAKLE SVEGA 16. DANA POSLE SOLARNE EKLIPSE 20.3. CEMO IMATI I TZV "BLOODY MOON" ...\nTreci u nizu od 4 bloody moon-a, u ove dve godine 2014-2015.\nOSETILO SE ŠIROM SRBIJE Zemljotres u regionu Kosjerića jačine 4,6 Rihtera, oštećeno oko 100 kuća\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Drustvo/540768 ... o-100-kuca\nPostano: 13 tra 2015 20:06\nNAJVEĆI POZNAVALAC TESLINOG DELA: Imam dokaze da su poplave 2014. izazvane veštačkim ciklonom!\nhttp://www.pravda.rs/2015/04/13/najveci ... m/?lng=lat\nPostano: 13 svi 2015 09:59\nPosto je evo dosla i prosla godina dana tacno... od HAARP izazvanih poplava... da se prisetimo:\nObrenovac mogao da bude Nju Orleans\nhttp://www.b92.net/info/vesti/index.php ... _id=991234\nCuj "mogao", pa bio je, jer je skroz pod vodom bio...\nAli da je samo Bozijim providjenjem spasen od totalne katastrofe to jeste...\nA pricah vec i kako!\nMracnjaci su napravili sve HAARP proracune i tacno locirali oblake na slivove Kolubare i Save i drzali ih gotovo u mestu nekoliko dana!\nS tim sto mislim da meta nije bio sam Obrenovac koji bi bio samo kolaterlna zrtva, vec NOVI BEOGRAD i s druge strane lokacija "Beograda na vodi" - djavolje šaljivi laminati...!!!\nAli sta je rekoh spasilo donekle i Obrenovac a i sam Beograd?\nSpasilo ih je ono sto su mracnjaci zaboravili ukljuciti u proracune!\nPOVRSINSKI KOPOVI KOLUBARE !!! Bila je to jos jedna simbolicka "Kolubarska bitka"\nDa nije bilo istih - kopova Kolubare, a koji su primili ogromnu kolicinu vode pretvorivsi se u jezera..., sva ta voda bi sjurila ka Savi tj Obrenovcu i Beogradu!\nAli rekoh - Bozijim providjenjem su sjebani planovi mracnjaka!\nPostano: 14 svi 2015 20:28\nPosto nemamo posebnu temu o kemtrejlsima, da stavimo ovde pricu:\nLEPI SU VAM TRAGOVI KOJI AVIONI OSTAVLJAJU NA NEBU? Oni su možda opasniji nego što ste mislili!\nhttp://www.kurir.rs/zabava/tech/lepi-su ... ak-1782427\nPostano: 21 svi 2015 12:20\nŠOK S ALPA: Stižu oblaci sa severa, čekaju nas vetar, grad i pljuskovi SVAKI DAN do kraja meseca\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Drustvo/560833 ... aja-meseca\nPostano: 25 svi 2015 11:16\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Srbija/561942/ ... pred-sobom\nKoji se nalazi gde?\nU blizini Hidro elektrana Djerdap...\nPostano: 25 svi 2015 21:38\nOpet ćemo plivati...ovo ne prestaje danima Ali nije mi HAARPasto\nPostano: 25 svi 2015 21:55\nNaravno nije svaka kisa HAARP, ali neke kise su indirektna posledica drndanja sa HAARPom, cak i kad ga ugase...\nA sad se vec podosta igraju sa klimom, tako da sve vise direktno uticu na nju i sve vise je izazivaju...\nZato imaju Al Gora da radi cover s pricom o "klimatskim promenama" kao eto to je šatro neminovnost bla, bla, bla...\nA ustvari oni rade pokrice za njihove HAARP specijalne operacije... i sve usputne "kolaterne stete"...\nPostano: 17 srp 2015 22:08\nA da su proslogodisnje poplave bile HAARP kreirane, u sta sam uveren 100%, govori i vest od negde pola godine pre istih, kada je pomeren najveci splav na Savi, a pomeren je jer se znalo da ce kad vode nadodju on ugroziti Brankov most...\nI to su neki na visim laminatskim instancama ocigeldno znali i pod izgovorom nekih standardnih razloga pomerili taj splav...\nSplav Kolos uklonjen, ali nije isečen\nhttp://www.novosti.rs/vesti/beograd.74. ... ije-isecen\nPostano: 18 srp 2015 08:02\njutros na radio Splitu javilo da ce ovo bit najduzi toplinski val u povijesti\nPostano: 18 srp 2015 08:17\n- Grcka gori (i laminatski ekonomski a evo i meteoroloski)\n- U Australiji najveci sneg u poslednjih par decenija...\n- I eto u SPlitu najveci toplinski val u povijesti...\nPostano: 12 kol 2015 06:42\nTik ispod pilona nivog mosta tj HAARP antene valjda najvece na svetu...\nSava dramaticno opala, splavovi na suvom\nhttp://www.b92.net/info/vesti/index.php ... id=1026093\nPostano: 15 kol 2015 12:37\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Drustvo/583078 ... ja-Sjenice\nPostano: 15 kol 2015 17:03\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Drustvo/583131 ... bez-struje\nPostano: 18 kol 2015 09:24\nSuša zapalila zapadni deo Amerike\nhttp://www.novosti.rs/vesti/planeta.299 ... eo-Amerike


Srećni mladenci: Venčali se brat Ane Ivanović i Dragana Džajić! (FOTO)\nNedavno su pred oko 250 zvanica izgovorili sudbonosno "da" u jednom elitnom prestoničkom hotelu.\n25.05.2019. - 20:00h 20:03h Autor: Kurir\nFoto: Kurir/ Nemanja Nikolić\nDragana Džajić, ćerka fudbalske legende Dragana Džajića, i Miloš Ivanović, brat teniserke Ane Ivanović danas su pred oko 250 zvanica izgovorili sudbonosno "da" u jednom elitnom prestoničkom hotelu. Među zvanicama su i neki od najuticajnijih ljudi iz sveta sporta.\nTu je, naravno, i mladoženjina sestra, Ana Ivanović, koja je na svadbu došla u pratnji roditelja, a pritom je u elegantnoj crnoj haljini pokazala i trudnički stomačić!\nLepe vesti: Naša poznata teniserka ponovo u drugom stanju! (FOTO)\n"Sve će biti onako kako treba i kako red nalaže", rekao je ranije Džajić, koji nije hteo ni mnogo da priča o ćerkinoj trudnoći i dodao da je presrećan što će uskoro postati deda.\nŠto se tiče ljubavne priče mladenaca, Dragana i Miloš su se upoznali preko zajedničkih prijatelja, budući da su sedeli u istom društvu. Kako je Miloš znao ko je Dragana, tako je i ona bila upoznata sa tim ko je Miloš. Ljubav je ubrzo planula, a popularni par je u početku vezu krio od javnosti.\nPrvi put su uslikani prošle godine i to tokom boravka Ane Ivanović u Beogradu, kada su Miloš, Ana i Dragana izašli na ručak u restoran blizu doma Ivanovića.\nJoš neki od zvanica su bili: Mirka Vasiljević i Vujadin Savić, bivši fudbler i Vujadinov otac Dule Savić, koji je došao sa suprugom Marinom, bivši jugoslovenski fudbaler i reprezentativac Mitar Mrkela, Aleksandra Prijović i Filip Živojinović, Lepa Brena, i još brojne poznate ličnosti iz sveta sporta i šoubiznisa.\nSvih 250 zvanica zabavljaće pevačica Ana Kokić, kao i njen kolega pevač Saša Matić, a tokom večeri će nastupiti i Lepa Brena, Bora Čorba, kao i drugi poznati izođači.\nDragana Džajić nekad i sad: Da li biste je prepoznali? (FOTO)\nDragana DžajićMiloš IvanovićSvadbaVenčanje


RTS :: Stari studenti traže sastanak sa Vučićem i Šarčevićem\nDruštvo Stari studenti traže sastanak sa Vučićem i Šarčevićem\nčetvrtak, 22. avg 2019, 14:35 -> 14:56\nStari studenti, kojima rok za završetak studija ističe 30. septembra, zatražili su sastanak sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i ministrom prosvete Mladenom Šarčevićem.\nStudenti traže da im se omogući da studije završe po programu po kojem su i započeli.\nSmatraju da se Zakon o visokom obrazovanju ne može primenjivati retroaktivno na njih jer su studije upisali po Zakonu o univerzuiitetu, koji nije predvideo nikakve rokove za završetak.\nUkoliko im se ne dozvoli da završe studije po starom programu, kažu da će dobiti mnogo više ispita i biti prebačeni na niže godine studija.\nZahtev za prijem predali su na pisarnicama resornog ministarstva i Predsedništva.\nOni su predali kopije svojih indeksa i zameniku skupštinskog Odbora za obrazovanje Ljubiši Stojimiroviću.\nTraže prijem kod predsednika i ministra\nStudentkinja Verica Ivanović Kuzmanović ističe da traže prijem kod predsednika države jer je on po svojoj funkciji najpozvaniji da brani Ustav i njihova ustavna prava.\n"Ministar nije u mogućnosti da prati šta se sa nama dešava. Voleli bismo da ga upoznamo sa našim problemima. Čini mi se da će onda njegov stav biti mnogo blaži, jer će shvatiti koliko je ovo bitno pitanje za naše društvo", rekla je Ivanović Kuzmanović za Tanjug.\n"Život namestio drugačije okolnosti"\nMirjana Polić je apsolvent na Filološkom fakultetu već deset godina. Ostala su joj tri i po ispita do kraja i diplomski. Tokom studiranja nije pala nijedan ispit, prosečna ocena joj je 8,43.\nUredno, svake godine plaća obnovu na fakultetu, jer ne odustaje od diplome.\nProblem imaju i strani studenti\nBilo je danas ispred parlamenta i stranih studena, čija je pozicija posebno specifična.\nJedan od njih je i I.M. iz Grčke koji je na Univerzitetu u Beogradu postao apsolvent 2007. godine.\n"Po srpskom zakonu strani studenti imaju pravo za privremeni boravak dok studiraju i dve godine nakon apsolventskog staža. Nakon toga nemamo više pravo da dobijemo privremeni boravak i ja sam se vratio u Grčku", pojašnjava on.\n"U slučaju da me prebace na bolonjski sistem, morao bih ponovo da upišem fakultet i od tri ispita moglo bi da postane 10 do 15 ispita", naveo je.\nRok već više puta pomeran\nUvođenjem bolonjskog sistema obrazovanja 2006. godine, akademcima koji su studije upisali po starom programu dat je rok da diplomiraju do školske 2011/2012. godine.\n(subota, 31. avg 2019, 00:29) - Milena S. [neregistrovani]\n(utorak, 27. avg 2019, 00:58) - SM [neregistrovani]\n(nedelja, 25. avg 2019, 15:33) - Ivana [neregistrovani]\n(nedelja, 25. avg 2019, 13:13) - Petra [neregistrovani]\n(subota, 24. avg 2019, 08:27) - Ivana [neregistrovani]\n(petak, 23. avg 2019, 17:01) - Pavle [neregistrovani]\n(petak, 23. avg 2019, 13:07) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 23. avg 2019, 11:56) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 23. avg 2019, 08:55) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 23. avg 2019, 03:00) - Jeca [neregistrovani]


Hoće li se ovo dopasti generaciji Z? - PORTAL\nOsnovno pravilo komunikacije sa pripadnicima generacije Z je isto kao i za komunikaciju sa bilo kojim ljudskim bićem koje upoznate – nemojte da ga tretirate kao vanzemaljca.\nGeneracija Z je predmet najsvežije demonizacije, a pre toga su to bili milenijalci. Naravno, najmlađi su uvek neshvaćeni. Dok se trudimo da napravimo razlike između generacija i shvatimo šta se kome sviđa, a šta ne, lako zaboravljamo da, na kraju, uvek pričamo sa ljudima. Jedino što se razlikuje jesu njihove godine i kanali komunikacije koje su navikli da koriste.\nSmej se, smej\nNe znam kako se razgovor o generaciji Z često završava komentarima tipa „ko zna šta oni hoće“, „meni je ovo preglupo“ i „što im je ovo zabavno“, ali ako vratimo film unazad, isto je važilo za milenijalce pre nekoliko godina, kada su kampanje bile usmerene ka njima (nama). Moj šok je, naravno, tada bio još veći jer sam, prvo, znala da nisam vanzemaljac, a drugo da nije svim pripadnicima moje generacije zanimljivo isto. Čak i među ljudima sa kojima sam birala da se družim (dakle, delimo sličan humor i način razmišljanja) postoje ogromne razlike po pitanju toga šta nam je zabavno i kom sadržaju se smejemo.\nČinjenica je ipak da postoje formati na koje smo naviknuti, a na koje oni pre nas nisu bili.\nPrimera radi, milenijalci su popularizovali mimove, a generaciji Z su oni postali jedno od osnovnih sredstava komunikacije. Pravilo je jasno – ako se osećaš loše povodom nečega napravi/podeli mim u kome se pronalaziš.\nHumor generacije Z je, čini se, još više otišao u apsurd, što je verovatno posledica pokušaja da se komunikacija dodatno zatvori za druge ljude. Jednostavno rečeno – da bi mogao da se smeješ, moraš da razumeš kontekst. Da bi razumeo kontektst, moraš da budeš duboko uronjen u sve trendove i sadržaje iz kojih oni dolaze.\nPored toga, često se priča o tome kako je video format super popularan i kako se pažnja omladine skraćuje. Neretko se ovo dovodi u vezu pa se insistira na kratkom video sadržaju kao glavnom formatu za pristup misterioznim mozgovima pripadnika generacije Z koje ne zanima ništa što traje duže od 4 sekunde.\nOvo je posebno zanimljivo ako imamo u vidu činjenicu da YouTube klipovi postaju sve duži i duži, što prate i top kreatori na platformi, a njihova gledanost ne opada. A i isti ovi klinci, optuženi za skraćeno trajanje pažnje, gutali su sate i sate različitih YT dokumentaraca. Dakle, oni jesu u stanju da prate duži format, pitanje je da li smo mi u stanju da stvorimo sadržaj koji žele da prate.\nSituacija sa pažnjom je (oduvek) takva da su ljudi spremni da je ulože ako ih nešto zainteresuje. Ništa ovde nije revolucionarno, osim što smo pre možda duže ostajali uz sadržaje koji nas nisu zanimali jer nismo imali toliko izbora. Danas izbori postoje i niko neće iz zabave pratiti nešto što ga ne privlači.\nI da, kad se kaže kako ih video sadržaj zanima, teško da se misli na odlomke iz reklama ili gifove u kojima se nešto mrda. Za brend koji želi kvalitetan video sadržaj (po standardima ove generacije) najbolje je da sarađuje sa jutjuberima (ili tiktokerima) jer oni dobro znaju šta rade i imaju autentičnu komunikaciju sa ciljnom grupom.\nNiko nije premlad za poštovanje\nVraćamo se na početnu stavku – ako komunicirate sa čovekom, ne tretirate ga kao vanzemaljca. Generalno ljudi najbolje reaguju na poštovanje. Isti slučaj je i sa generacijom Z. Uvek pričate sa pojedincima koje i treba tretirati kao zasebne ličnosti.\nI ovde treba učiti od influensera i njihovih obrazaca komunikacije sa pratiocima. Ko god je pratio način na koji se ta komunikacija odvija, zna da je ključno za stvaranje veze to što se influenseri stalno zahvaljuju fanovima za podršku i za to što im pomažu da rastu. Pratioci se potom identifikuju sa influenserom i stiču utisak da moraju da se bore za ono što on radi (jer kroz identifikaciju to postaje i proizvod njihovog rada).\nOvo je dobra pozicija i za brend – pokažite pratiocima da cenite što su tu za vas i što vas čine boljima. Čak nije u pitanju laganje, nego osvešćivanje istine koju povremeno zaboravljamo – nema brenda bez onih koji imaju emotivan odnos prema vašem proizvodu.\nAutorka: Natalija Jovanović, Senior Content Manager, FCB Afirma\nTekst objavio: UrednikDatum: 02.10.2020, 04:27 02.10.2020


source.ba | Anthony Fauci: Koronavirus se širi zrakom, ali se vjerovatno do određenog stepena kreće tim putem\n- I dalje postoje određena pitanja o širenju virusa zrakom, ali se vjerovatno do određenog stepena kreće tim putem - rekao je on.\nFauci je ranije rekao da postoji "razumna pretpostavka" da postoji prijenos virusa zrakom iako još nema čvrstog dokaza za to. WHO je odmah zatražio dodatna istraživanja o ovome, svega par dana nakon što su SAD i zvanično napustile WHO.


Oštra Luka - Bosna i danas čeka na mir\nDaytonski sporazum nije uspio prevladati sukobe koji su doveli do rata. Samo ih je zamrznuo. 25 godina nakon završetka rata, BiH je država koja propada, piše Marie-Janine Calic.\nPredstavnicima međunarodne Kontakt grupe za BiH je u novembru 1995. za pregovaračkim stolom uspjelo uskladiti interese i ciljeve tri sukobljene strane u BiH, dvije susjedne države Srbije i Hrvatske i međunarodne zajednice. Nakon tri i po godine rata, oni su predstavili pojedinačne prijedloge, kompromise i ispravke – ali nisu izvršili temeljnu reviziju podjele zemlje po etničkim kriterijima, piše DW.\nU ratu u BiH su se Bošnjaci (43,5 posto stanovništva) borili za državu sa centralnom vladom, dok su se bosanski Srbi (31,2 posto) i bosanki Hrvati (17,4 posto) borili za srpsku odnosno hrvatsku poddržavu u okviru bosansko-hercegovačke konfederacije – i eventualno kasnije povezivanje s matičnom nacijom, tj. susjednim državama Srbijom i Hrvatskom.\nU periodu od proljeća 1992. do kraja 1995. sukobljene strane protjerale su stotine hiljada ljudi sa područja na koja su imali pretenzije. Žrtve „etničkog čišćenja” – odnosno prisilnog raseljavanja – postale su prvenstveno Bošnjaci. Ali i mnogi Srbi i Hrvati su sistematski protjerivani.\nMeđunarodnim posrednicimaje u pregovorima u američkoj vazdušnoj bazi u Daytonu/Ohio od 1. novembra do 21. novembra 1995. samo prividno uspjelo ostvariti ono što se do tada činilo nemogućim. U mirovnom sporazumu, potpisanom u Parizu 14. decembra 1995. godine, Bosna i Hercegovina je zadržana kao država unutar svojih prethodnih granica, ali je podijeljena na dva entiteta: “Republiku Srpsku” u kojoj dominiraju Srbi i “Federaciju Bosne i Hercegovine”, u kojoj Hrvati i Bošnjaci dijele vlast. Iznad guste džungle lokalnih, regionalnih i nacionalnih vlada, parlamenata i administracija nadvila se država BiH. Najvišu vlast u državi predstavlja tročlano Predsjedništvo u kojem su zastupljeni po jedan Bošnjak, Srbin i Hrvat.\n25 godina nakon završetka rata, komplicirana ustavna struktura teško može prikriti činjenicu da politička garnitura još uvijek nema volje za saradnjom – i da među građanima ne postoji zajedničko shvatanje države. Bauk nacionalizma iz 19. vijeka, koji je ponovno probuđen raspadom multietničke države Jugoslavije 1991. godine i danas dominira politikom u BiH. Srbi – pravoslavci, Bošnjaci – muslimani i Hrvati – katolici i dalje se svađaju oko toga “čija je Bosna”.\nOva mala provincija, u kojoj ne postoji jasna većinska nacija kao u Srbiji ili Hrvatskoj, od 15 vijeka je bila u sastavu Osmanskog carstva, prije nego što je postala dio Habsburške monarhije 1878. godine. U okviru Jugoslavije, sukob oko BiH je neutraliziran. Prije osnivanja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca nakon Prvog svjetskog rata, Bošnjaci, Hrvati, Srbi i drugi južni Slaveni živjeli su raštrkani u različitim carstvima i administrativnim jedinicama. Jugoslavija je bila prva nacionalna država svih južnoslovenskih naroda. To se nije dopadalo onima koji su razmišljali u kategorijama etničkog ekskluzivizma. Srpski i hrvatski nacionalisti nazivali su Muslimane “islamiziranim Srbima” ili “islamiziranim Hrvatima”, kako bi Bosnu i Hercegovinu mogli prisvojiti Velikoj Srbiji ili Velikoj Hrvatskoj.\n“Jugoslavija u malom”\nNakon Drugog svjetskog rata, partizani pod vođstvom Josipa Broza Tita, kao komunisti i pobjednici, propisali su “bratstvo i jedinstvo”. BiH je proglašena zajedničkom državom Bošnjaka, Hrvata, Srba ali i nacionalnih manjina. Ovo je bio kako idealističan tako i pragmatičan korak, jer sva tri naroda govore srodne dijalekte. Uz to, nijedna jedina opština u BiH u to vrijeme nije bila etnički homogena.\nPitanje, kome pripada Bosna, nakon raspada Jugoslavije 1991. godine ponovo postaje virulentno. Krajem te iste godine, kao odgovor na pritisak Njemačke, tadašnja Evropska zajednica odlučuje priznati jugoslovenske republike, koje su proglasile nezavisnost – kao samostalne države u njihovim postojećim granicama. Držati Bosnu “minijaturnom Jugoslavijom”, dok se vanjski okvir multietničke države raspadao, pokazalo se iluzijom. Jer, odjednom se na dnevnom redu našlo nacionalno jedinstvo kako Srba, tako i Hrvata.\nTo je bilo posebno virulentno za Srbe, od kojih je trećina živjela izvan bivše jugoslovenske republike Srbije, ali i za Hrvate. Oživjeli su stari zahtjevi za podjelom multinacionalne države prema etničkim kriterijima. Tamo, gdje se zbog mješovitog sastava stanovništva političke pretenzije nisu mogle legitimirati, pribjeglo se etničkom čišćenju: deportacijama, progonima i masovnim ubistvima.\nZa razliku od ratova u Sloveniji i Hrvatskoj, u Bosni i Hercegovini se nije radilo samo o preraspodjeli teritorija, već i o opstanku države. Ishod rata bio je nezadovoljavajući za sve strane.\nBošnjaci se mogu posmatrati kao moralni ali ne i politički pobjednici Daytonskog sporazuma. Oni nisu mogli postići svoj ratni cilj uspostavljanja bošnjačke nacionalne države, iako su prepoznati kao glavne žrtve progona i masovnih zločina. Bošnjački nacionalisti kategorički isključuju suživot i podjelu vlasti sa Srbima. Pokolj u Srebrenici služi im kao narativ za postizanje jedinstva i stvaranje nacionalnog identiteta.\nSuprotno tome, bosanski Srbi, koji su ratovali za bosansko-srpsku državu, uspjeli su postići svoj cilj nasiljem, progonima i genocidom, čak i ako u Daytonu nisu bili u mogućnosti ostvariti sve teritorijalne pretenzije. Međutim, oni su se kao glavni ratni zločinci, našli na stubu srama i čak su službeno isključeni iz mirovnih pregovora. U Daytonu ih je predstavljao predsjednik Srbije Slobodan Milošević.\nRatni zločinci kao heroji\nU godinama koj su uslijedile, političko rukovodstvo bosanskih Srba uzima sebi za pravo da, po mogućnosti, spriječi provedbu mirovnog sporazuma. Oni negiraju genocid nad više od 8.300 bošnjačkih dječaka i muškaraca u Srebrenici, a pravosnažno osuđene ratne zločince smatraju svojim herojima. Što više prolaze godine od potpisivanja Daytonskog sporazuma, to je veća polemika protiv jedinstvene države BiH. Sve su glasniji zahtjevi za nezavisnošću Republike Srpske.\nI nacionalistički orjentirani Hrvati pojavljuju se kao grobari Daytonskog sporazuma. Jer, oni su se tokom sklapanja mira izvukli – moralno i politički. Smatraju međutim nepravedom što, kao jedan od tri konstitutivna naroda u BiH, nisu dobili vlastiti entitet. Oni traže temeljnu reorganizaciju države.\nVeliki učinak Daytonskog mirovnog sporazuma bilo je okončanje ubijanja, raseljavanja i razaranja. Ozbiljan propust, međutim, sastoji se u tome što je stvoren okvir koji omogućuje stranama u sukobu nastavak rata mirnim putem. Uprkos ogromnoj pomoći izvana, Bosna i Hercegovina je i dalje etnički, politički, institucionalno i mentalno duboko podijeljena. U Daytonu je okončan rat. Ali nije uspostavljen istinski mir.\nNalazite se ovdje: NaslovnicaŽivotKolumneBosna i danas čeka na mir


Sad kad su im skinuli "lisice", u PSŽ prvo supermarket, pa onda kreću u kupovinu! - Sportske.net\nSad kad su im skinuli "lisice", u PSŽ prvo supermarket, pa onda kreću u kupovinu!\nOdluka UEFA razljutila većinu klubova, do kraja juna će Parižani prodati dvojicu igrača, a zatim se zna ko bi trebalo da napusti klub. Odlaze dve velike zvezde, Tuhel ima ideju šta bi mogao da promeni...\nU Pari Sen Žermenu su se izvukli, do kraja juna moraće da prodaju igrače za 60 miliona evra, ali to neće biti problem, Guedeš je na izlaznim vratima, kako smo rekli, ako Seltik otkupi Odsona Eduarda, to bi bilo dovoljno da se ispuni uslov UEFA.\nSa druge strane, to jasno neće biti sve, Tuhel će se tokom leta osloboditi još nekoliko igrača kako bi napravio prostor za nove kupovine.\nJasno da će klub i dalje morati da pazi na finansije, ali su oni sada praktično rešili problem, odvezane su im ruke za naredne tri sezone, pa će moći da peglaju finansijske knjige.\nNa prodaju su Di Marija i Pastore, prvi gleda ka Španiji, ka Atletiku, mada bi posle Mundijala mogao da prihvati neku nepristojnu ponudu iz Kine. Sa druge strane "El Flako" bi se rado vratio u Italiju, domovinu predaka, Napoli i Inter bi "Mršavka" videli u svojim redovima.\nOd ostalih, možda ode Kurzava, Tuhel želi novog levog beka, Gereira iz Dortmunda, a ni Munije nije siguran. Takođe, Juri bi mogao natrag u Španiju\nČeka se dolazak Bufona, nemački trener bi da zadrži Rabioa, Veratija ali i zemljaka Drekslera, dok sigurno neće rizikovati da razljuti Nejmara time što bi oterao Alveša ili Tijaga Silvu.\nU PSŽ se nadaju da bi od prodaja mogli da zarade i 150 miliona evra, što je preambiciozno, a prvi igrač na listi želja je Kante iz Čelsija.\nNema informacija o odlasku Kavanija, mada se kao naslednici pominju Iguain ili Levandovski, a ne kriju da su razgovarali sa Dibalom.\nStiče se utisak da neće biti baš mnogo promena, odnosno dovođenja igrača, ali sa druge strane sigurno ćemo videti neki veliki transfer. Tuhel će priključiti timu Timotija Veu, sina legendarnog Liberijca, ali i još par igrača iz škole fudbala...


eKapija | Bliži se još jedna grejna sezona - Najpovoljnije drvo, najskuplji lož-ulje, butan-gas, struja...\nIzvor: Dnevnik | Utorak, 20.09.2016.| 11:36\nBliži se još jedna grejna sezona - Najpovoljnije drvo, najskuplji lož-ulje, butan-gas, struja...\nPočetak grejne sezone se primakao jer je do 15. oktobra, kada ona zvanično počinje, ostalo manje od mesec dana. U odnosu na prošlu godinu, po svemu sudeći, neće biti velikih promena kada su troškovi za grejanje u pitanju. Što se tiče grejanja preko daljinskih sistema, gotovo da nijedna toplana neće sniziti cenu grejanja, ili će eventualna sniženja biti zanemarljiva.\nGrejanje preko toplana uglavnom se plaća tokom cele godine, a greje se šest meseci, pa je za stan od 60 kvadratnih metara račun za grejanje svakog meseca oko 6.000 dinara, što praktično znači da se godišnje na ime tih troškova plati oko 72.000.\nGrejanje na struju, sigurno je, biće skuplje jer će od 1. oktobra njena cena biti 3,8% viša, a sigurno je i da će, u odnosu na prošlu grejnu sezonu, u ovoj koja sledi troškovi grejanja na prirodni gas, pre svega za individualna domaćinstva, biti niža jer je taj energent jeftiniji.\nOni koji se greju na struju sigurno znaju da troškovi zavise od nekoliko parametara – vrste peći, vremena korišćenja i potrošnje, kao i da se značajno uvećavaju uz veću potrošnju. Tako treba računati da će za, recimo, 1.200 kilovata i isti broj skupih i jeftinih, mesečni račun, umesto sadašnjih oko 8.300 dinara, biti oko 300 dinara viši.\nMeđutim, ukoliko se pređe u najskuplju, crvenu tarifu, i potroši 1.601 kilovat, od kojih je 1.000 skupih, a 601 jeftini, račun će biti oko 13.000 dinara mesečno, dok će uz isti broj kilovata, ali 600 skupih i 1.001 jeftini račun biti oko 10.000 dinara.\nNaime, prilikom grejanja na struju veoma je važno voditi računa o broju potrošenih kilovata, ali i vremenu kada se struja troši jer je kilovat u crvenoj zoni značajno skuplji nego u plavoj - u toj zoni je oko 5,8 dinara, a u crvenoj oko 17,5. Račun za struju može biti viši ili niži i u zavisnosti od vremena kada se struja troši jer je cena kilovata tokom dana četiri puta viša nego u periodu od 23 sata do 7 sledećeg dana.\nPotrošači prirodnog gasa bi ove grejne sezone trebalo da imaju niže troškove grejanja jer je kubni metar sada oko 15% jeftiniji nego prošlog oktobra - sadašnja cena mu je oko 40 dinara, dok je lane koštao oko 46. To znači da će za potrošnju od 300 kubnih metara gasa mesečno račun biti oko 12.000 dinara, umesto lanjskih oko 13.800.\nOni koji se greju na čvrsta goriva, ugalj i drva, već sad mogu da kupe ogrev, a sve je više onih koji se odlučuju na to da svoja domaćinstva zagrevaju korišćenjem ogrevnog drveta. Cene uglja i drva zavise od vrste, kao i mesta odakle stiže na stovarište, pa i od mesta u kojima se prodaje, i daleko je jeftiniji ako se kupuje u manjim mestima ili u rudnicima.\nTako se tona drvenog uglja u Novom Sadu prodaje po oko 7.300 dinara, a oko 12.300 dinara košta sušeni lignit "vreoci", tona kamenog uglja "banovići" prodaje za oko 14.000 dinara, dok prostorni metar ogrevnog drveta košta oko 5.000 dinara. Tim troškovima treba dodati i one za prevoz, a kad su drva u pitanju – i za seču, a cene se razlikuju od stovarišta do stovarišta.\nTroškovi grejanja domaćinstva zavise od vrste energenta, efikasnosti peći koje se koriste, kao i kvaliteta izolacije stambenog prostora. Tako je već nekoliko godina najpovoljnije zagrevati domaćinstvo ogrevnim drvetom, a najskuplje ukoliko se koristi lož-ulje, propan-butan gas i električna energija direktno u grejnim telima i kotlovima za etažno grejanje.\ntoplane u Srbiji


poznate-licnosti-koje-su-usvojile-decu | Porodica | Život porodice\nPoznate ličnosti koje su usvojile decu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n04.12.2013. / 18:00\nVeliki broj mališana koji su ostali bez roditelja danas živi okružen ljubavlju i pažnjom svojih novih očeva i majki. Pogledajte koje svetske zvezde su obezbedile topao dom deci kojoj je bio neophodan...\nIzvor: Foto: Gouliver / Gettyimages\nPoznate ličnosti su konstantno pod budnim okom medija, te su retke situacije u kojima mogu da sebi priušte privatnost. Međutim, mnoge od njih takav stil života nije sprečio da se ostvare u roditeljskoj ulozi i budu veoma uspešni očevi i majke. Pored bioloških naslednika, u domovima ovih zvezda odrasta i veliki broj usvojenih mališana iz celog sveta.\nPogledajte galeriju i saznajte koje poznate ličnosti su pokazale svoju humanost i pružili dom i ljubav deci koja su ostala bez roditelja.\nAuthor: Matt Cardy Copyright: 2005 Getty Images Description: ST. AUSTELL, ENGLAND - JULY 2: Angelina Jolie and son Maddox during Live 8, Africa Calling, hosted by musician Peter Gabriel, at The Eden Project on July 2, 2005 in St. Austell, Cornwall, England. The free concert is one of ten simultaneous international gigs including Philadelphia, Berlin, Paris, London, Barrie, Tokyo, Rome, Moscow and Johannesburg. The concerts precede the G8 summit (July 6-8) to raising awareness for MAKEpovertyHISTORY. (Photo by Matt Cardy/Getty Images) *** Local Caption *** Angelina Jolie Software:Adobe Photoshop 7.0 Created: 2005:07:02 16:34:47 Embedded Comments: Generated by IJG JPEG Library\nCreated: 2004:04:22 00:51:13 Embedded Comments: Generated by IJG JPEG Library\nAuthor: Picasa Software:Adobe Photoshop CS5 Macintosh Created: 2013:10:31 19:31:06\nAuthor: Vince Bucci Copyright: 2004 Getty Images Description: LOS ANGELES - APRIL 6: Actcress Meg Ryan and son Jack Quaid attend the game between the Los Angeles Lakers and the Portland Trailblazers on April 6, 2004 in Los Angeles, California. (Photo by Vince Bucci/Getty Images) *** Local Caption *** Meg Ryan;Jack Quaid Software:Adobe Photoshop 7.0 Created: 2004:04:07 10:14:02 Embedded Comments: Generated by IJG JPEG Library\nSoftware:Adobe Photoshop CS5.1 Macintosh Created: 2013:11:26 15:03:39\nAuthor: Florian Seefried Copyright: 2010 Florian Seefried Description: attends the Germany Premiere of 'Knight and Day' at cinema Gloria Palast at Stachus on July 21, 2010 in Munich, Germany. Software:Adobe Photoshop CS5 Macintosh Created: 2010:07:21 23:24:38 Embedded Comments: Generated by IJG JPEG Library\nAuthor: Michelly Rall Copyright: 2010 Getty Images Description: <<enter caption here>> on April 8, 2010 in Lilongwe, Malawi. Embedded Comments: Generated by IJG JPEG Library\nSvet poznatih Usvajanje Materinstvo Roditeljstvo Madona Zvezde Nikol Kidman Tom Kruz Anđelina Džoli Šeron Stoun Sandra Bulok Šarliz Teron Hju Džekmen Kalista Flokhart Meg Rajan


Republika / TUGA KOD BEOČINA! Ronioci pronašli telo, sumnja se da je profesor Karlovačke gimnazije koji je nestao u sredu u Dunavu\npetak, 9. 8. 2019.| 21:28\nU blizini Beočina, kod Mačkovog spruda, pripadnici specijalne ronilačke jedinice policije,u pronašli su telo. Iako identitet utopljenika još nije potvrđen, sumnja se da je u pitanju Branislav Mandić (51), profesor ruskog jezika u Karlovačkoj gimnaziji koji se prekjuče utopio u Dunavu.\nPrema informacijama, telo je izvučeno u ranim poslepodnevnim časovima, ali identitet utopljenika neće biti poznat do završetka obdukcije.\nKako su mediji nezvanično saznali, Mandić je bio na pecanju sa prijateljem i pred polazak kući odlučio je da se okupa. Skočio je u reku i jedno vreme plivao a zatim je kratko povikao: "Ne mogu više" i utopio se.\nProfesore u Karlovačkoj gimnaziji šokirala je vest da im više nema kolege za koga kažu da je bio druželjubiv i uvek spreman da pomogne.\n- Mandić je preko 20 godina predavao ruski kod nas i u Karlovačkoj bogosloviji. Bio je veliki profesionalac i dobar i ljubazan kolega. Ne znamo šta mu se desilo jer nismo još dobili zvaničnu potvrdu ni da se utopio. Međutim, nema ni ko da nam javi jer Mandić nema porodicu, nije se nikada ženio i živeo je mirno i povučeno u Kaću - rekla je za medije Mandićeva koleginica.\nPodsetimo, na istom mestu pre četiri meseca utopila su se dvojica ribara Dragan Ris i Milorad Popović.\nfacebook.com/James Sam Simpson\nOpsadno stanje u Jabukovcu! Helikopteri nadleću, specijalci češljaju teren! Traže ubicu četvoro nedužnih ljudi!\nSrbija Smrt Telo Reka Profesor Beočin


Pribor za kosu Flower Geometric Knot Headband\n> Pribor za plažu > Detalji za kosu > FLOWER GEOMETRIC KNOT HEADBAND\nMix & Match FLOWER GEOMETRIC KNOT HEADBAND Rio de Sol. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nPodaci o proizvodu FLOWER GEOMETRIC KNOT HEADBAND Rio de Sol\n• Kategorije: Pribor za kosu\nPribor za kosu Raznobojni Rio de Sol 2020\n• Odsek: Zensko Pribor za kosu\n• Pakovanje uključuje: 1 x Pribor za kosu (Drugi pribor koji nije uključen)\n• Pomešajte i podudarite ovu stavku sa: Body flower geometric, Top flower geometric tran, Bottom flower geometric t\n• BBS identifikacioni broj: 145684\nSlike za Pribor za kosu Raznobojni Rio de Sol 2020