Sto godina Kraljevske mornarice\nPrva jugoslavenska država stvorena je krajem 1918. godine ujedinjem dotadašnjih kraljevina Srbije, Crne Gore i južnoslovenakih zemalja bivše austrougarske monarhije, a u sklopu tog procese postepeno je organizovana jugoslovenska vojska i mornarica. Kao deo oružanih snaga nove države, mornarica je formalno uspostavljena 20. decembra 1918. kada je posebnim ukazom postavljena prva jugoslovenska vlada, a u njenom sastavu ministarstvo vojske i mornarice, čime je mo-rnarica došla u nadležnost novouspostavljenog ministarstva. Bez obzira na ovaj formalan čin, Kraljevska mornarica je sla-vila 31. oktobar 1918. kao dan svog osnivanja, kada su na ratnim brodovima u Puli podignute jugoslovenske nacionalne zastave. Međutim, brodovi su tek u martu 1921. zvanično predati mornarici u Tivtu i rečnoj flotili Kraljevine SHS u No-vom Sadu, dok je puni jugoslovenski suverenitet na moru ostvaren čak dve godine kasnije.\nUkupna istorija jugoslovenske Kraljevske mornarice bila je u Titovoj Jugoslaviji tendenciozno zanemarena, posebno period posle Aprilskog rata 1941. godine, o čemu su samo poneki slovenački autori objavili nešto podataka u skladu s prilikama u Titovoj Jugoslaviji. To je dobilo svoj odraz i u današnjoj srbskoj opštoj, ali i stručnoj javnosti, pa je tokom obeležavanja stogodišnjica Dana pobede u Prvom svetskom ratu, Dana ujedinjenja i Dana prve vlade ujedinjene jugoslo-venske države bio sasvim izostavljen višegodišnji proces formiranja prve jugoslovenske, pa time i prve srpske mornarice. Preostalo je da se bar povodom stogodišnjice međunarodnog priznanja i zvaničnog podizanja jugoslovenske pomorske za-stave na ratnim brodovima Kraljevine SHS (3. marta 1921.) pomenu neke činjenice o jednom mornaričkom istorijskom kontinuitetu, neprekinutom od Velikog rata do ponovo osamostaljene Srbije u ovom veku. Taj kontinuitet obezbedili su prvenstveno mornarički kadrovi srpske i drugih jugoslovenskih nacionalnosti u vrlo specifičnim uslovima.\nPropagandni plakat iz 1912. godine (Paluba)\nPosle austrougarske aneksije Bosne i Hercegovine (1908.) i carinskog rata (1906-1911.), Srbija je težila da osigu-ra izlaz na more, pa je u Prvom balkanskom ratu (1912-1913.) srbska vojska, između ostalog, izbila na obalu Jadranskog mora, zauzela Drač, Lješ (Lesh) i Medovu (Šenđini, Shengjini), formira-la srpske Primorske trupe i Primorski kor za pomoć crnogorskoj opsadi Skadra (Shkoder) i čak vodila pravi pomorski boj (brod na brod) protiv turske krstarice „Hamidije” (Hamidiyeh). Objavljeni su i plakati o „os-tvarenju srbskog sna”, na kojima se vidi i željena „srbska flota” sa imeni-ma najvećih ratnih brodova („Srbija”, „Car Dušan”, „Deligrad”). Među-tim, srpske težnje su osujetile velike sile (naročito Austro-Ugarska i Itali-ja), odlukom da se obrazuje autonomna država Albanija (pod jakom au-strougarskom kontrolom).\nU Prvom svetskom ratu (1914-1918.) je Narodna skupština u Ni-šu prihvatila ujedinjenje svih Srba, Hrvata i Slovenaca kao ratni cilj Sr-bije, što je srpske težnje za izlazom na Jadransko more definitivno pome-rilo sa albanskog na južnoslovensko primorje. Međutim, taj plan je (u Londonu 1915.) ugrozio tajni ugovor sila Antante sa Italijom da za uče-šće u ratu protiv Centralnih sila posle rata dobije veliki deo austrougar-ske obale Jadrana, odnosno jugoslovenskih primorskih krajeva u Austro-Ugarskoj. Same ratne operacije su ponovo u dva navrata dovele srpsku vojsku na albanske obale, prvo na zahtev Esad-paše Toptanija srbskoj vladi da učvrsti njegov položaj i vlast, ugroženu interesima austrouga-rskih agenata i Turske, pa je Albanski odred srpske vojske (oko 17 000 ljudi) u leto 1915. zauzeo Tiranu, Elbasan (Elbasani) i Drač. Posle ofa-nzive Centralnih sila započete oktobra 1915. godine, cela srbska vojska je izašla na more pod izuzetno teškim okolnostima u povlačenju preko bespuća Crne Gore i Albanije uz ogromne žrtve. Na more su odstupile i snage Odbrane Beograda, koja je prethodno za ograničena dejstva oko Beograda imala Brodarsku četu u sastavu Komande Ade Ciganlije i prvu srpsku Rečnu flotilu, organizovanu od priručnih sredstava u manji plovni sastav sa bazom na Savi kod Čukarice. Po dolasku u Medovu, naređenjem Vrhovne komande od 15. decembra 1915. fo-rmirana je Brodarska komanda od brodaraca iz ranije Komande Ade Ciganlije, koji su prvo pomagali pri evakuaciji jedinica i civila savezničkim brodovima na Krf. Oni su poslednji doplovili na grčko ostrvo spasa, gde je pod srbskom za-stavom prvi zaplovio motorni brodić „Zrak”, sagrađen u radionici srpske Brodarske komande na Krfu, a od marta 1916. i pomoćni ratni brodić „Srbija” (bivši grčki „Avgo-Zora” i prethodna torpiljarka „Paksos”). Time je srbska mornarička tra-dicija zamišljana 1912. na albanskim obalama i započeta 1914. na Savi i Dunavu, nastavljena 1916. na grčkom moru.\nAustrougarski car je 31. oktobra 1918. godine tokom raspada države krajem Prvog svetskog rata i zbog preteće pobune u mornarici predao flotu na Jadranu Jugoslovenima, a Dunavsku flotilu Mađarima, što pobedničke sile nikad nisu priznale, kao ni Državu Slovenaca, Hrvata i Srba proglašenu 29. oktobra na jugoslovenskom delu austrougarske monarhije.\nInternirani jugoslovenski brodovi 1919. godine u Boki Kotorskoj (Paluba)\nPosle proboja Solunskog fronta i oslobođe-nja zemlje, srbska vojska je 1. novembra na Dunavu zaplenila austrougarski monitor „Bo-drog”, ali propustila da zapleni ratne brodove u Boki Kotorskoj, jer su 30. oktobra srpske trupe ušle u Skadar i sutradan u Podgoricu, ali tek 6. novembra u Boku, odnosno dva dana posle primirja s Austro-Ugarskom. Prema ko-nvenciji o primirju, saveznici (većinom Itali-jani) okupirali su u novembru celu obalu isto-čnog Jadrana i preuzeli ratne brodove u svim lukama, osim u Boki Kotorskoj (3 starija bo-jna broda, 3 krstarice, 7 razarača, 18 torpilja-rki, 7 podmornica, više pomoćnih brodova, 47 hidroaviona i aviona, 2.300 ljudi), pa je Kra-ljevstvo Srba, Hrvata i Slovenaca proglašeno 1. decembra 1918. preko mesec dana držalo u svojim rukama najveću flotu u istoriji zajedni-čke jugoslovenske države, a istog meseca su saveznici i deo srpske Brodarske komande doteglili iz Mađarske u Beograd 5 rečnih monitora i 2 patrolna broda. Jugosloveni su početkom 1919. morali da prepuste Francuzima flotu u Boki i istovre-meno pod britanskom kontrolom da formiraju u Beogradu rečnu flotilu (od ljudstva iskrcanog sa brodova na Jadranu), pa su došli u paradoksalnu situaciju da po istoj konvenciji, isti kadar, na istim brodovima ima neprijateljski status na Jadranu, a saveznički u Podunavlju. Mađari su iste godine predali preostale rečne ratne brodove, pa su Jugosloveni pod savezni-čkim zastavama imali najjaču rečnu flotilu u istoriji (8 monitora, 8 patrolnih brodova, nekoliko pomoćnih brodova i šle-pova, 6 motornih čamaca, 1 malu bivšu rusku podmornicu), ali je krajem 1919. Mirovna konferencija u Parizu od flote u Boki dodelila Jugoslovenima samo 12 torpiljarki i nekoliko pomoćnih brodova, a u konačnoj raspodeli rečne flotile samo 3 monitora i 1 kao ratni plen srpske vojske. Tek posle razgraničenja između Kraljevine SHS i Kraljevine Italije na osnovu Rapalskog ugovora potpisanog novembra 1920. godine, dodeljeni brodovi su 1921. u Tivtu zvanično predati mornarici, a u Novom Sadu rečnoj flotili Kraljevine SHS, ali su Jugosloveni puni suverenitet ostvarili tek 1923. kad je Italija napustila poslednju okupiranu zonu u okolini Zadra. Te godine admiral Dragutin Prica, bivši austrougarski admiral i Srbin iz Like, postao je prvi komandant jugoslovenske Kraljevske mornarice.\nFormiranje prve jugoslovenske mornarice trajalo je duže od formiranja prve jugoslovenske države, a razvoj izme-đu dva svetska rata bio je opet vrlo složen i specifičan. Karakterisala ga je stalna senka austrougarskog nasleđa i raskorak vojno-državnog vrha i mornaričkog rukovodstva u koncepcijama odbrane takozvanog primorskog fronta. Skoro pune dve decenije, mornarica je stalno zahtevala izgradnju velike flote sastavljene od lakih pomorskih snaga, a država i vojska re-dovno uzvraćali minimalnim budžetskim i drugim sredstvima za razvoj mornarice, bez ikakve zajedničke realne analize istorijskih iskustava i konkretne uloge mornarice u odbrani zemlje. Posebno je zanemareno iskustvo Srbije iz 1915-1916. godine kada je, umesto kapitaulacije, povlačenjem svoje vojske iz okupirane zemlje i prevozom savezničkim brodovima na „ostrvo spasa” sačuvala njene borbene efektive i nastavila rat do konačne pobede.\nRazarači Kraljevske mornarice 1940. godine u Boki Kotorskoj (Paluba)\nTako je Kraljevska mornarica dočekala ulazak u rat aprila 1941. kao najmanji deo oružanih snaga, ranga jedne brigade sa oko 10.000 ljudi (avijacija 30.000 u 4 brigade, vojska 600.000 u 8 armija). Imala je u floti na Jadranu 1 bivšu krstaricu (komandni i školski brod), 4 razarača (1 neoperativan), 8 motornih torpiljarki (1 poluoperativna, 1 neoperativna), 2 borbena čamca, 4 torpiljarke (uz još 2 školske), Podmorničku flotilu sa 4 podmornice (2 zastarele) i nekoliko pomoćnih brodova, a u 3 sektora obalske odbrane 11 minopolagača i više pomoćnih brodova. Rečna flotila imala je komandni brod,\n4 monitora, 6 motornih čamaca, 6 minersko-baražnih grupa i više pomoćnih plovila, a na Ohridskom, Prespanskom i Skadarskom je-zeru 2 patrolna, 3 oklopna i nekoliko moto-rnih čamaca. Mornarička avijacija imala je 10 hidroeskadrila (6 ratnih za sadejstvo s flo-tom i školsko-trena¬žne za sektore pomo¬rske odbrane), svrstanih u 4 hidroplanske grupe sa po 2 hidroeskadrile i ukupno 78 hidroavi-ona (od toga 32 školsko-trenažna i 7 zastare-lih). Najvredniji deo flote bili su novi bro-dovi (razarači i motorne torpiljarke) i 2 ma-nje podmornice. Rečna flotila imala je samo na Ohridskom jezeru 2 novija broda, a mo-rnarička avijacija samo 28 hidroaviona stva-rne borbene vre¬dnosti (12 tipa DOH, 16 tipa SIM-XIV) za izviđanje i borbu protiv podmornica, dok je još nekoliko aparata bilo upotrebljivo za noćno bombardovanje i napade na slabo branjene ciljeve.\nPrema uputstvu za upotrebu flote (iz aprila 1940.) kao elaborata ratnog plana R-40, flota je trebala da osiguranjem vlastitih minskih prepreka čuva integritet obale i pomorskog saobraćaja, da hidroplanskim i podmorničkim izviđanjem ot-kriva namere neprijatelja, da prepadima ugrožava neprijatelja na otvorenom moru i u njegovim teritorijalnim vodama i da pomaže operacije kopnene vojske. Slični su bili i zadaci Rečne flotile na unutrašnjim vodama. Međutim, u ratnom planu R-41 (iz marta 1941.) koji je u slučaju jačeg pritiska neprijatelja predviđao povlačenje jugoslovenske vo¬jske u Grčku, nije bilo predviđeno i povlačenje flote, nego njeno potapanje. Prema planu početnih operacija, mornarica je uoči rata položila mine na moru, Dunavu i Tisi, glavninu flote skoncentrisala u Boki Kotorskoj, a Rečnu flotilu dislocirala na Dunavu i Tisi kod Dubovca, Bezdana i Stare Kanjiže.\nU kratkotrajnom aprilskom ratu, nemački napad na Jugoslaviju započeo je u noći 6. aprila zaposedanjem Đerdapa, a prve jugoslovenske mornaričke žrtve u drugom svetskom ratu pale su u neuspelim pokušajima zatvaranja kanala Sip i Juc potapanjem sa po 2 betonirana šlepa u teglju remorkera „Kumanovo” i „Vitez” (mobilisani RXXVII), na kome je ra-njen i komandant, poručnik bojnog broda I klase Josip Grgić, u okršaju sa neprijateljskim brodovima i artiljeri-jom. Borbu sa neprijateljskim brodovima vodio je još sa-mo monitor „Drava” odbivši 11. aprila napad 4 mađa-rska patrolna broda na graničnoj liniji kod Bezdana, dok su ostale mornaričke borbe na Jadranu i u Podunavlju vođene protiv neprijateljske avijacije. U tim borbama is-takao se 6. aprila monitor „Morava” oborivši 1 nemački avion kod Stare Kanjiže, a monitor „Drava” oštećenjem (do 11. aprila) nekoliko i verovatnim obaranjem 1 nepri-jateljskog aviona kod Bezdana, kao i artiljerijskim napa-dima 6. 7. i 11. aprila na aerodrom u Mohaču. U Kotor-skom zalivu istakao se razarač „Zagreb” obaranjem 1 štuke, a u Šibeniku minopolagač „Zmaj” (oborio najmanje 3 aviona) i motorna torpiljarka „Durmitor” (oborio 1 štuku) tokom povlačenju 11. aprila iz Prokljanskog je-zera. U napadima neprijateljske avijacije potopljen je 6. aprila 1 lučki remorker u Zeleniki, oštećeni su pomoćni brod „Spasilac” u Splitu i 3 hidroplana u Kumboru i Do-broti, desetkovani 8. i 9. aprila aparati 5. i 26. hidroeska-drile na području II hidroplanske komande, a na monito-ru „Drava” ranjeni do 11. aprila komandant broda i oko 17 mornara.\nMonitor „Drava” u aprilskom ratu 1941. godine (Ilustracija. Politika)\nMornarica je najteže gubitke pretrpela u no-ći 12. aprila kada je vojska minirala železnički most u Beogradu, čija je konstrukcija potopila remorker „Tana-sko Rajić”, sa 95 ljudi, a tog jutra u ogorčenoj borbi kod Čiba (Čelareva) i posle obaranja verovatno 6 neprijateljskih avi-ona (najmanje 3, a nepotvrđeno čak 8), potopljen je monitor „Drava” sa oko 60 članova posade. Spasilo se 7 podoficira i 6 mornara, a komandant, poručnik bojnog broda I klase Aleksandar Berić, herojski je žrtvovao život uz vojnički pozdrav zastavi. Od ratnih brodova na Jadranu samo su podmornice „Nebojša” i „Smeli” isplovile uveče 9. aprila da napadnu ne-prijateljske komunikacije Bari-Brindizi-Drač i vratile se 14. aprila u Boku Kotorsku bez kontakta s neprijateljem. Avioni III hidroplanske komande svakodnevno su izviđali obalu od Korčule do reke Bojane i neprijateljske luke Bari, Brindizi i Drač, koga su u noći 10. aprila bombardovali hidroavioni 20. hidroeskadrile i oštetili nekoliko brodova, a tih dana bomba-rdovani su i brodovi u Brindiziju i na ruti Brindizi-Drač. Posle vesti o kapitulaciji poletelo je 16. i 17. aprila iz Boke Koto-rske 14 hidroaviona, od kojih se 1 srušio kod rta Platamon, 1 prinudno sleteo na pučinu kod ostrva Paksos, 2 se vratila u Boku zbog nevremena, 1 ostao na Kritu zbog kratkog doleta, a 8 tipa DOH i 1 SIM-XIV preko Krfa, Patrasa, Salamine i Krita stigli 22. aprila u Aleksandriju. Iz Boke su od ratnih brodova doplovili 26. aprila u Aleksandriju 2 motorne torpilja-rke – „Kajmakčalan” preko Parge, Preveze, Navarina i Krita (gde je taj brod oborio jedan Ju-88) i „Durmitor” preko Kefa-lonije i Krita, a tim putem je 27. aprila stigla još samo podmornica „Nebojša”. U Boku su 17. aprila ušli Italijani i preuzeli preostalu mornaricu Kraljevine Jugoslavije, osim razarača „Zagreb”, koji su digli u vazduh poručnici bojnog broda II kla-se Milan Spasić i Sergej Mašera, herojski žrtvujući svoje živote.\nDolaskom na Bliski istok svega oko 400 vojnih lica (najviše vazduhoplovaca, sa 6 bombardera i 3 transportera), a naročito posle spontanog otpora više gerilskih grupa u zemlji, a od jula 1941. organizovanog ustanaka Titovih partizana i četnika pukovnika Draže Mihailovića, izbili su na videlo svi propusti i kratkovidost jugoslovenskog, ali i savezničkog vo-jnog i političkog vrha u vođenju aprilskog rata. Dolazak malobrojnih mornaričkih i jedinica mornaričke avijacije sa proce-ntualno najvećim oružanim efektivima iz zemlje pokazao je da je i cela jugoslovenska flota mogla da se povuče i da iz ze-mlje i iz Grčke preveze neuporedivo veće snage kopnene vojske, kao što je i avijacija boljim rasporedom i upotrebom (pre svega engleskih tipova aviona) moglo da sačuva znatno veće efektive za dalje vođenje rata. Engleski generali su bili sve-sni velike strategijske greške učinjene u odbrani Krita (za razliku od grčevite odbrane Malte), što znači da je boljom upo-trebom i izvlačenjem bar najmobilnijih jugoslovenskih i grčkih snaga na Krit i grčka ostrva, uz pravovremeno organizova-nje gerile u obe zemlje mogla da se stekne bitno povoljnija situacija u odnosu na aprilski slom obe države. Tu činjenicu su jugoslovenski generali i državnici u emigraciji sasvim ignorisali, a kasnije nije odgovarala ni glavnim tezama posleratne jugoslovenske istoriografije (o „truloj” Kraljevini i njenoj vojsci), jer aprilski slom nije bio posledica odnosa snaga, ni op-šteg stanja u Jugoslaviji i Grčkoj, nego katastrofalnih grešaka svih tadašnjih savezničkih vrhovnih komandi.\nSastav jugoslovenskih pomorskih snaga\nNa predlog i pod komandom kapetana bojnog broda Ivana Kerna (komandanta Šibenskog odreda u aprilskom ratu i inicijatora isplovljenja motornih torpiljarki), formiran je 1. maja 1941. Sastav jugoslovenskih pomorskih snaga u Aleksa-ndriji, prvi jugoslovenski oružani odred u inostranstvu, operativno uključen u savezničke mornaričke jedinice. Imao je ukupno 126 ljudi (od toga 29 hidroavijatičara), zastarelu podmornicu „Nebojša” pod komandom poručnika bojnog broda I klase Đorđa Mitrovića, motorne torpilja-rke „Durmitor” i „Kajmakčalan” pod ko-mandom poručnika bojnih brodova I kla-se Franca Valentinčiča i Božidara Vra-nčiča i hidroeskadrilu pod komandom poručnika bojnog broda I klase Vladete Petrovića.\nAparati jugoslovenske hidroeskadrile 1941. u Abukiru (Muzej JRV)\nTezom da je Kraljevska mo-rnarica uništena u aprilskom ratu, posle-ratni autori su SJPS poricali kontinuitet, iako su isti ljudi, pod istom zastavom, na istim brodovima i hidroplanima bez pre-kida nastavili borbu protiv istog neprija-telja. Prva baza plovnih jedinica bio je engleski matični brod za podmornice „Midvej” (HMS Medway), a hidroeskadi-la je prvo bazirala u luci Aleksandrije, ušla 3. maja operativno u sastav britanske 201 grupe (201 Naval Cooperation RAF Group) kao 2. jugoslovenska eskadrila (No2 Yugoslav Squadron) i već 7. maja imala prvi borbeni zadatak pred Aleksandrijom sa 2 hidroplana, a 19. maja prešla u englesku hidrobazu u Abukiru. „Nebojša” je operativno bila pod Captain (S) britanske 1. podmorničke flotile (First Su-bmarine Flotilla) i od 18. maja išla na vežbe ronjenja, a prva vežba napada na podmornicu sa engleskim razaračima preki-nuta je 11. juna zbog prodora vode u podmornicu. Motorne torpiljarke nisu uključene u britansku 10. flotilu torpednih ča-maca (koja je krajem maja bila desetkovana na Kritu), već takođe bazirale uz „Midvej”, a prvo je „Durmitor” isplovio 29. maja pred Aleksandriju radi spasavanja posade oborenog britanskog aviona. Odlaskom kapetana Kerna na službu u Kairo i kasnije u London, komandant SJPS je od 28. maja 1941. do kraja rata bio kapetan korvete Josip Saksida. Tek posle mo-rnarice, formirana je 1. juna jugoslovenska Vazdušna eskadra sa samo 3 eskadrile, u koju je uključena Abukirska hidro-avijacija kao izviđačka, 2. eskadrila, čime je SJPS bio smanjen na 96 ljudi, a hidroavijatičari kao najaktivnija jedinica ju-goslovenske avijacije nastavili su istu mornaričku službu, odnosno izviđanja i protivpodmorničke patrole u radijusu od 200 kilometara iz Aleksandrije (Abukira). Jugoslovenske kopnene snage su tek 31. avgusta formirale Gardijski bataljon sa oko 200 ljudi, od pridošlica iz zemlje i dobrovoljaca sa Bliskog istoka i iz britanskih zarobljeničkih logora (150 Slovenaca i Istrana, bivših italijanskih vojnika).\nProblem tehničkog održavanja jedinica\n„Nebojša” je imala 4 vežbe napada na podmornicu sa engleskim brodovima i već 21. jula 1941. više nije bila spo-sobna da roni. U oktobru je plovila na tronedeljne vežbe britanskih komandosa u Sueskom kanalu i Crvenom moru, a za-tim je usledio neverovatno dug remont podmornice sve do maja 1943. godine. „Durmitor” je 13. juna 1941. imao jedno konvoiranje do Port Saida, zatim dežurstva za spašavanje engleskih avijatičara, a obe motorne torpiljarke su od 1. do 23. jula učestvovale u britanskoj intervenciji protiv višijevskih snaga u Libanu i Siriji. Iz baze u Haifi, u dva navrata su 7-8. jula pa-trolirale sa britanskim razaračima protiv fra-ncuskih jedinica u Bejrutu.\n„Nebojša” na vežbi oktobra 1941. u Velikom gorkom jezeru (Mišković)\nNi posle vežbe 9. avgusta sa 10 engleskih borbenih čamaca nisu ušle u tu jedinicu, već su 17. avgusta operativno podređene komandantu flotile razarača (Rear Admiral /D/ Mediterranean), sa štabom na matičnom brodu „Vulvič” (HMS Woolwich). „Durmitor” i „Kajmakča-lan” su od 16. do 26. avgusta bazirali u Ma-rsa Matruhu i odatle išli u 3 noćne patrole ispred Bardije i jednom u zaliv Solum. Vra-tili su se sa težim havarijama motora i, kao u slučaju „Nebojše”, remont je predugo tra-jao, a pošto su dodatno preuređeni u protiv-podmorničke jedinice (ugradnjom ASDIC aparata i druge opreme), u prvu sledeću operaciju isplovili su tek 10. juna 1942. U međuvremenu su 21. avgusta 1941. plovne jedinice promenile vez sa „Midveja” na obalu, ljudstvo SJPS se preselilo u hotel „Sirakuza” (Syracuse), dok je u logoru Agami (kod Aleksandrije) stacioniran od 26. avgusta mali Mornarički odred. Uz prikupljanje dobrovoljaca, SJPS je organizovao školovanje za razne mornaričke specijalnosti i praktičnu obuku na en-gleskim ratnim brodovima. Abukirska hidroeskadrila je, u sličnim mukama s održavanjem tehnike, izgubila 26. avgusta 1941. DoH-311, a 11. oktobra DoH-312 (oba zbog otkaza motora), teško je 22. decembra ranjen 1 član posade DoH-307 u incidentu sa „prijateljskom vatrom” norveškog parobroda Harboe Jensen, a u udesu je 2. februara 1942. zbog nevremena (hamsin – pustinjska oluja) uništen SIM-157 (2 člana posade poginula, 1 teško ranjen), ali je do kraja bila najoperativnija, najbolja i najveća (110 ljudi) jedinica jugoslovenske avijacije u emigraciji – više puta pohvaljivana od strane saveznika. I plovne jedinice su radom i disciplinom stekle poštovanje saveznika, ali su svi jugoslovenski zahtevi za zamenu brodova i hidroaviona novijim ili bar oprativnijim jedinicama ostali predugo samo na obećanjima. Britanci su dodelu novih jedinica, između ostalog, uslovili povećanjem brojnog stanja, pa je komandantu SJPS u septembru 1941. odobreno, ali ne i dodelje-no 50 ljudi iz Gardiskog bataljona za prekomandu u mornaricu. Tako je u SJPS došlo do februara 1942. samo 25 članova posade trgovačkog parobroda „Durmitor” predatog britanskom Ministarstvu ratnog transporta i još 25 (od 36 pristiglih) jugoslovenskih lađara iz SSSR-a (gde su se povukli tokom Aprilskog rata).\nIpak, Jugosloveni u inostranstvu (kao i u domovini) postali su sami sebi najveći problem. Posle pada vlade gene-rala Simovića u Londonu, usledila je početkom 1942. smena u vojnom vrhu na Bliskom istoku i izazvala takozvanu „Ka-irsku aferu”. Pobunu smenjenog generala Borivoja Mirkovića protiv vlade u Londonu podržali su njegovi avijatičari, s nji-ma i svi hidroavijatičari, skoro cela posada „Nebojše”, deo Mornaričkog odreda SJPS i Gardijskog bataljona, pa su Brita-nci dalje komplikacije sprečili interniranjem pobunjenika. Zbog toga, ali i dotrajalosti 6 preostalih aparata, rasformirana je krajem aprila 1942. Abukirska hidroeskadrila, čime je prestala da postoji mornarička avijacija Kraljevine Jugoslavije. Hi-droavijatičari su postepeno ušli u razne vazduhoplovne jedinice, ali i dalje kao pripadnici mornarice (s mornaričkim čino-vima i obeležjima). Od tadašnjih ukupno 200 mornaričkih pripadnika, u internaciju je otišlo 100, a u SJPS na Bliskom is-toku ostalo 88 ljudi. Na „Nebojši” je ostao poručnik korvete Ivan Mišković i nekoliko podoficira, a podmornica je 1. se-ptembra 1942. privremeno ustupljena Englezima koji su nastavili njen remont, ali i hteli da je dodele 4. podmorničkoj flo-tili u Istočnoj Africi (Kilindini, kod Mombase), što je upornom intervencijom u dva navrata sprečio komandant SJPS.\nMotorne torpiljarke pred obalom Zapadne pustinje (Saksida)\nZbog dubokog prodora trupa nemačkog feldmaršala Romela u Egipat, SJPS je juna 1942. evakuisan iz Aleksan-drije u Port Said, zajedno sa savezničkom mornaricom, a Mornarički odred SJPS je evakuisan u Haifu. Prilikom te evaku-acije, nemačka podmornica U-372 potopila je 30. juna britanski matični brod „Midvej”, a sa njim i svih 12 nebojšinih to-rpeda iskrcanih zbog njenog remonta u ar-senalu. Motorne torpiljarke bile su ponovo operativne upravo u tom najkritičnijem pe-riodu za odbranu Egipta i od 15. do 25. juna iz Marsa Matruha plovile na prihvat i eskort brodova koji su izvlačili britanske trupe iz Tobruka, a od 8. do 23. avgusta smenjivale se u noćnim patrolama ispred Aleksandrije. S nemačkih položaja kod El Alameina je 16. avgusta otvorena vatra na „Durmitor” dok je tragao za posadom oborenog engle-skog aviona, a osim par komandi „brod na borbu” i „pazi vazduh” izveštaji iz tog i ka-snijih perioda bili su uglavnom „bez doga-đaja”. Torpiljarke su od 21. septembra do 5. novembra eskortirale brodove između Alek-sandrije i Port Saida, a posle britanskog proboja fronta kod El Alameina, konvoiranje je vršeno u pravcu prodora britanske 8. armije (najdalje do Bardije). „Durmitor” je u tim vožnjama samo jednom imao podvodni kontakt i bacio 19. novembra 3 dubinske bombe na pretpostavljenu podmornicu. Do kraja godine motorne torpiljarke su skoro svakodnevno eskortirale na ruti Aleksandrija-Port Said i povremeno za Marsa Matruh, a onda je, zbog britanskih prioriteta u Arsenalu, opet usledio neverovatno dug remont sve do 21. jula 1943. kada su motorne torpiljarke nastavile eskortiranje na istoj ruti.\nOd Kairske afere do korvete „Nada”\nSJPS se 19. novembra 1942. ponovo vratio u Aleksandriju, a u to vreme rešena je konačno i Kairska afera, pa je 29. novembra mornaričko ljudstvo (osim hidroavijatičara, jer u Abukiru više nije bilo operativnih jugoslovenskih hidro-plana) vraćeno u SJPS, koji je u decembru (od ukupno 248 pripadnika mornarice) imao 157 ljudi i u januaru 1943. obra-zovao mali Mornarički odred u Južnoj Africi. Komandant SJPS obavešten je krajem 1942. da će tek u avgustu 1943. biti dostupna davno obećana nova jedinica (korveta), a još davnije odobrenih 55 vojnika iz Gardijskog bataljona pridošlo je tek 1. marta 1943. u SJPS. Mornarički odred se 10. marta vratio iz Haife u Aleksandriju (u predgrađe Dekheila), a 87 ljudi privremenog Mornaričkog odreda „E” (England) pod komandom poručnika bojnog broda I klase Milana Zupančiča otpu-tovalo je 22. marta za Englesku kao buduća posada korvete. Sledećeg dana trebalo je da podmornica „Nebojša” isplovi na svoju prvu patrolu na Bliskom istoku, ali je to odgođeno i posle jednomesečnih svakodnevnih ASDIC vežbi sa britanskim razaračima ispred Aleksandrije, krenula je tek 30. maja 1943. u Bejrut na popunu zaliha za kraću dvonedeljnu patrolu u Egejskom moru za artiljerijske napade na neprijateljski pomorski saobraćaj. Međutim, u Bejrutu je došlo do eksplozije ba-terija i podmornica je vraćena u arsenal Port Fuada, a Britanci konačno odustali od „Nebojše” i vratlili 11. juna brod Jugo-slovenima. Inače, na osnovu američkog Zakona o zajmu i najmu iz 1941. godine, jugoslovenska vlada u Londonu se tek u maju 1943. sporazumela sa saveznicima o dodeli ratnih brodova za jačanje SJPS. Tog meseca završen je rat na tlu Severne Afrike, a u Portsmaut je 22. maja stigao PMO „E” posle puta do Darbena (Durban) neudobnim parobrodom City of Paris, gde se priključio mali odred SJPS iz Južne Afrike (25 ljudi), a zatim udobnijim parobrodom Arundell Castle do Liverpula. Brod je 16. maja gađala neprijateljska podmornica, a sledećeg dana avion tipa Condor, ali bez pogodaka (2 torpeda prošla su ispred pramca), dok su artiljerci SJPS učestvovali u odbrani broda kao posluga krmenog p.a. topa i 3 brodska mitralje-za. Usledila je opet vrlo duga osnovna obuka i tek od avgusta na korveti HMS Mallow. Ona je u prethodnoj službi (zaje-dno sa HMS Rochester) potopila 19. oktobra 1941. nemačku podmornicu U-204, a prvi jugoslovenski komandant na dode-ljenoj korveti bio je poručnik bojnog broda I klase Mihajlo Lepetić.\nKraj rata u Severnj Africi omogućio je da SJPS iz nove mase zarobljenika u savezničkim logorima dobije 300 dobrovoljaca i to većinom ranijih pripadnika italijanske mornarice, pa je komandantu SJPS dozvoljeno u avgustu 1943. da lično urgira u Londonu za dodelu davno obećanih ratnih brodova. Opet je dobio samo obećanja, ali u Engleskoj ga je zatekla kapitulacija Italije i predaja italijanske flote na Malti, pa su Britanci predložili da se SJPS-u prvo vrate jugoslove-nske jedinice zaplenjene aprila 1941. godine. Međutim, partizani su 18. oktobra formirali Mornaricu NOVJ, pa je ta činje-nica, zbog građanskog rata u domovini, bitno uticala na dalju sudbinu Kraljevske mornarice u inostranstvu. Komandant SJPS je početkom novembra organizovao u Italiji prikupljanje dobrovoljaca za SJPS i pregledao jugoslovenske brodove na Malti, koje je zatražio i Štab MNOVJ posle britanske dozvole da partizani rekviriraju jugoslovenske trgovačke brodove u Italiji. Tako je poručnik bojnog broda I klase Sergije Bajkov jedva 23. novembra uspeo da preuzme parobrod „Kumano-vo” u Tarantu za smeštaj i prevoz novih pripadnika SPJS. Oko 300 dobrovoljaca doveo je na Maltu poručnik bojnog bro-da II klase Blagoje Uščumlić i preuzeo 8. decembra 1943. Kraljevske torpiljarke „T 1” i „T 5”, Kraljevske brodove „Orao”, „Meljine”, „Mljet”, „Beli orao” i „Vila”, parobrod „Ante Starčević” i 6 motornih čamaca bivše finansijske ko-ntrole (kasnije još 3). Brodovi su preuzeti u vrlo lošem stanju zbog britanskog upozorenja da će ih u protivnom predati pa-rtizanima, pa su 1. januara 1944. razvili zastave Kraljevske mornarice, a i korveta u Engleskoj je posle krštenja 11. janu-ara ušla u sastav SJPS kao Kraljevski brod „Nada”.\nU međuvremenu, na Bliskom istoku je izbila pobuna dela kraljevske vojske u kojoj je najaktivnija bila grupa hi-droavijatičara, predvođena poručnikom bojnog broda II klase Ratkom Jovanovićem, pa je u partizansku NOVJ prešao ja-nuara 1944. deo avijatičara (14 hidroavijatičara), deo Gardijskog bataljona i oko 100 ljudi iz SJPS (najviše iz mornaričkog odreda u Dikeili). Pojedinačnih i prelaza u manjim grupama bilo je i kasnije, ali priliv novog ljudstva u Kraljevsku morna-ricu iz Italije, domovine i sa raznih strana, pa i iz partizanskih redova, bio je konstantan, tako da se SJPS od 638 pripadni-ka početkom marta, povećao do kraja 1944. na preko 1.000 ljudi.\nNa Malti je do aprila 1944. postepeno formirana glavna baza SJPS, smeštena na brod-kasarnu „Ohajo” (Ohio) – herojski tanker iz pomorskih bitaka za Maltu, koji je od juna 1942. ležao u uvali Rinella Bay, na ulazu u Grand Harbour. Brodovi su mesecima dovođeni u ispravno stanje, a Britanci nisu poslali na Maltu zatra-žene motorne torpiljarke iz preformirane Ba-ze „A” (Aleksandrija). Međutim, nisu uspele ni britanske namere da se ti brodovi raspreme (kao neoperativna podmornica) i da višak lju-dstva SJPS bude raspoređen po Sredozemlju na razne britanske jedinice za lučku službu. Tako je u julu i avgustu 1943. „Kajmakča-lan” imao 11 eskortiranja (Aleksandrija-Port Said) zajedno sa „Durmitorom” i 16 samosta-lnih školskih vožnji u oktobru i novembru za novo ljudstvo SJPS, a 1944. jedno grupno es-kortiranje u aprilu, 3 samostalne vežbe napa-da na italijansku podmornicu u martu i 17 es-kortiranja od aprila do avgusta, dok je „Durmitor” na istoj ruti imao 2 samostalna eskortiranja u aprilu i 7 u junu. Korveta „Nada” (najveći jugoslovenski ratni brod posle Aprilskog rata) je patrolnom, eskortnom, protivavionskom i protivpodmo-rničkom službom u zapadnom Sredozemlju bila 1944. najoperativnija i borbeno najaktivnija jedinica SJPS. Prvo je u fe-bruaru pratila 2 velika saveznička konvoja u Atlantiku (OS-68 sa 56 brodova iz Liverpula, od čega se 45 odvojilo za Gi-braltar u KMS-42), zatim je eskortirala između Malte i Gibraltara 17 konvoja (21-95 brodova) na ruti Gibraltar-Port Said (KMS-51, 53, 55, 56, 58, 59, 61, 63, 64, 66 i MKS-48, 51, 53, 59, 61, 64, 66), a od novembra patrolirala u sastavu Gibra-ltarskog eskortnog odreda. Svi ostali ratni i pomoćni brodovi SJPS na Malti, korišćeni su za transport i školovanje, a „Me-ljine” i „Mljet” dobili su 25. avgusta pohvalu od viceadmirala Malte za spašavanje britanskog monitora Abercrosabie. Ko-mandant SJPS se usprotivio britanskoj nameri da ljudstvo ratuje u Jadranu pod britanskom zastavom i na njihovim ma-njim brodovima (umesto da se za operacije opreme jedinice SJPS).\nBritanske Obalske snage dominirale su 1944. u ratu na Jadranu, gde je partizanska mornarica sredinom godine imala 4 naoružana broda, 27 patrolnih čamaca, 15 parobroda i 155 motornih jedrenjaka, a njena glavna aktivnost bio je ta-kođe transport, ali neuporedivo veće vojne pomoći za NOVJ u odnosu na pomoć JVO ranijih godina. Zbog promene poli-tike, London nije hteo da reskira komplikacije na Jadranu dovođenjem kraljevskih brodova, niti da previše ojača SJPS. Ipak, posle sporazuma Tito-Šubašić u junu, odobrena su 2 manja razarača (tipa Hunt) i SJPS je odmah spremio posade za nove jedinice, a posle avgustovskog sastanka u Italiji, gde su Tito, Čerčil i Šubašić razmatrali i združivanje MNOVJ i JKM, jugoslovenska vlada u Londonu objavila je 10. septembra ukaz o sadejstvu dve mornarice u borbama za oslobođe-nje Jadrana. Ubrzo, na ponovo uveden položaj komandanta JKM postavljen je 30. septembra kapetan bojnog broda Ivan Kern (na zahtev Tita), ali pregovori delegata dve mornarice u Komiži na Visu nisu 5. oktobra doveli do sporazuma o zdru-živanju. Umesto obećanih razarača, SJPS je 17. oktobra 1944. dobio 8 američkih torpednih čamaca, ali bez lansirnih cevi i\nradara, pa je na Malti formina Flotila moto-rnih topovnjača (MT. 201, 204, 207, 208, 209, 211, 213, 217) sa dve divizije (divizi-ona) pod komandom tadašnjeg kapetana ko-rvete Lepetića. SJPS je 28. decembra 1944. izgubio parobrod „Kumanovo” istočno od Sirakuze na Siciliji u nezapamćenoj oluji, zatim je za smeštaj posada na Malti dobio 5. januara 1945. zastareli britanski minolovac HMS Harrow, a iz Aleksandrije je 12. janu-ara stigla na Maltu podmornica „Nebojša”.\nBez sporazuma sa partizanima, Bri-tanci su nameravali da posle završene obuke upute Flotilu motornih topovnjača na opera-cije u Egejsko more, prvo u Pirej, a zatim u vode Dodekaneza, gde zimske vremenske prilike nisu odgovarale za njihovu upotrebu, pa su na kraju II divizija (MT. 201, 204, 208, 209) i matični brod flotile „Beli orao” isplovili tek 6. februara 1945. u Ligursko more. Iz baze u Livornu, u sa-stavu anglo-američkih obalskih snaga i samostalno, topovnjače su izviđale, napadale i podržavale napade na komunikaciju Đenova-La Specija, a štitile saveznički saobraćaj i krilo kopnenog fronta. U međuvremenu, zbog problema (ne)spajanja dve mornarice komandant JKM je prekomandama u Bazu A „čistio” SJPS od „četničkih elemenata”, što je zamalo dovelo do nove pobune i bilo stišano velikim autoritetom i iskustvom komandanta SJPS. U vreme kada su 25. februara za Livo-rno isplovile i 2 topovnjače I divizije (MT. 207, 211), a posle sastanka Tita sa komandantima NOVJ i JKM, konačno je 28. februara u Kazerti sa saveznicima dogovo\nBEZ RAZUMEVANJA NEMA BUDUĆNOSTI Intervju koji je Emir Kusturica dao časopisu „Međunarodni život“, glasilu Ministarstva spoljnih poslova Rusije, došao je u pravi čas: uoči 6. aprila 2021, kada se...\nBesmrtna plovidba monitora „Drava“ - 2. deo\nBoško Antić, kontraadmiral u penziji Tako umiru heroji\nBesmrtna plovidba monitora „Drava“\nBoško Antić, kontraadmiral u penziji U hladno jutro 12. aprila 1941. godine, u blizini Čiba (današnje Čelarevo) nemačke "štuke&\nNavršava se osam decenija od Aprilskog rata i vazdušnih napada na Beograd u kojima je grad bio razoren i u kojima je poginulo više hiljada ljudi. Život za odbranu...


Pandemija uzrokovala pad uvoza i izvoza u metalnoj, elektro i drvnoj industriji\nDatum objave: 12.05.2020 10:42\nPandemija izazvana koronavirusom znatno je uticala na sve sektore u Bosni i Hercegovini u prvim mjesecima 2020. godine, kako kod uvoza, tako i kod izvoza roba. Metalska i elektro industrija BiH bilježi pad uvoza i izvoza u 2020. godini, govore podaci Vanjskotrgovineke komore. Pad bilježi i industrija i šumarstvo.\nOstvaren pad izvoza u metalskoj i elektro industrija u iznosu od 9,57posto (-102.759.193 KM), dok je ostvaren pad uvoza u iznosu od 10posto (-155.020.043 KM).\nSEKTOR METALNE I ELEKTRO INDUSTRIJE\nUkupan pad vanskotrgovinskog prometa u sektoru metalne i elektro industrije iznosi -257,78 miliona KM (9,83 posto)\n„Najveći pad je u kategoriji aluminijuma i proizvoda od aluminijuma. Izvoz aluminija u sirovim oblicimaza za prva tri mjeseca pao za 98posto što je 92,5 miliona KM, a to pripisujemo gašenju proizvodnog pogona firme Aluminij DD, tako da bi se značajan pad u ovoj kategoriji realizovao i bez utjecaja pandemije“, navedeno je u podacima iz VTK BiH.\nZabrinjavajući pad je zabilježen u kategoriji čelika i proizvoda od čelika i dešava se prvenstveno zbog pada potražnje i gubitaka ugovora na svjetskom tržištu.\nIzvoz autodijelova je također u padu (-6,23 posto ili 6,1 milion KM) – razlog leži u obustavljenoj proizvodnji velikih proizvođača automobila u EU (npr. VW). Usporeni rast ove kategorije je zabilježen i u prošloj godini zbog poznatih trendova i promjena u samoj industriji. Uz negativan uticaj pandemije, ovo je jedna od najugroženijih kategorija metalske industrije.\nElektro industrija bilježi rast- Iako usporen (jer je u proteklim godinama rast bio dvocifren) zabilježen je rast izvoza 5,44posto. Ovaj podatak govori o važnosti i snazi kompanija koje pripadaju ovoj industriji.\nNajveći pad izvoza metalskog sektora je registrovan sa Italijom (35,3 miliona KM) i Hrvatskom (33,5 miliona KM).\nOstala važna tržišta na kojima je realizovan pad su: Srbija (14 mil KM); Njemačka (13,8 mil KM); Mađarska (13,9 mil.KM) i Slovenija (8 mil.KM).\nZa tri mjeseca 2020.godine izvoz drvnog sektora iznosio je 272,344,803 KM ili 15 posto manje nego u istom periodu 2019. godine. U okviru toga izvoz proizvoda drvne industrije je iznosio 153,062,860 KM ili 9,9 posto manje nego za tri mjeseca 2019, a izvoz namještaja je iznosio 135,062,860 KM ili 6,6 posto manje nego u istom periodu 2019.\nPodaci VTK BiH govore da je samo izvoz građevinske stolarije i montažne drvene gradnje porastao u ovoj godini, dok su ostale grupe proizvoda imale smanjen izvoz.\nOdnos izvoza I-III 2020. u odnosu na I-III 2019. prema najznačajnijim tržištima: Njemačka - pad izvoza za 1,2 posto; Italija - pad izvoza za 32,9posto; Austrija – pad izvoza za 14,1 posto; Slovenija – pad izvoza za 31,6 posto; Hrvatska – pad izvoza za 8,9 posto; Srbija – porast izvoza za 16,4 posto; Belgija – pad izvoza za 65,5 posto; Francuska – porast izvoza za 16,8 posto; Holandija – porast izvoza za 17,0 posto; Švicarska – porast izvoza za 49,7 posto; Češka – porast izvoza za 100,0 posto.\nZa tri mjeseca 2020. godine ukupan uvoz drvnog sektora iznosio je 89,101,496 KM što je 16 posto manje nego u istom periodu 2019. godine. Struktura uvoza najznačajnijih stavki vidi se u sljedećoj tabeli, gdje se može uočiti da je uvoz rezane građe i građevinske stolarije povećan, dok je uvoz proizvoda šumarstva,ploča i namještaja smanjen.\nProizvodi drvnog sektora pretežno su se uvozili iz: Srbije, Poljske, Turske, Italije, Njemačke,Slovenije, Hrvatske, Rumunije, Češke, Austrije.


električni golf | CARLANDER\nTag "električni golf"\nTest: Volkswagen e-Golf – Povratak u budućnost! Osamdesetih godina prošlog vijeka električni automobili bili su dostupni samo u vidu igrački, a svaki takav bio je san većine dječaka. U isto\nVolkswagen ofanziva u Ženevi – Predstavljeno pet modela!\nVolkswagen ofanziva u Ženevi – Predstavljeno pet modela! Volkswagen je na ženevskom sajmu automobila predstavio pet novih modela, četiri produkcijska i jedan koncept. Volkswagen je već prethodno najavio da će\nVW e-Golf: Detalji Preliminarne informacije i fotografije novog Volkswagen e-Golfa već su dostupne, a zvanično predstavljanje očekuje na sajmu automobila u Ženevi. Volkswagen e-Golf VII sa pogonom na prednje točkove\nPrvi električni e-Golf\nPrvi električni Volkswagen e-Golf Volkswagen nastavlja ofanzivu sa novim modelom Golf. U Volkswagenu spremaju prvu električnu izvedbu Golfa, koja će biti predstavljena 2014. godine. e-Golf koristit će istu tehniku kao


Festival dečjeg folklora „Svetlost na brežuljku” - Školska uprava Čačak\nFestival dečjeg folklora „Svetlost na brežuljku”\nOsnovna škola „Sreten Lazarević“ iz Prilika organizovala je 18. avgusta ove godine tradicionalni Festival dečjeg folklora „Svetlost na brežuljku“. Već dvanaest godina u dvorištu priličke škole okupljaju se brojne dečje folklorne grupe iz Srbije i regiona. Festival dečjeg folklora „Svetlost na brežuljku“, čiji je organizator škola u Prilikama, svake godine privlači sve više dece učesnika i sve veći broj posetilaca.\nOve godine na festivalu je učestvovalo oko 250 mališana, iz 6 folklornih dečjih grupa – KUD „Medveđa“ Trstenik, KUD „Krušik – Plastika“ Osečina, KUD „Elektroporcelan“ Aranđelovac, KUD „Bistrica“ Dvorane, KUD „Mravica“ Ivanjica i folklorna sekcija Osnovne škole „Sretan Lazarević“ iz Prilika. Grupe su izvele po dve koreografije, jednu u takmičarskom, a drugu u revijalnom delu.\nMlade igrače ocenjivao je tročlani stručni žiri – Zvezdan Đurić, folklorni pedagog; Aleksandar Kovačević, umetnički rukovodilac ansambla „Abrašević“ Čačak i Miljko Čubrić, nastavnik muzičke kulture u penziji. Najuspešniji su nagrađeni prigodnim poklonima.\nOve godine uručena su sledeća priznanja:\n• I nagrada – KUD „Elektroporcelan“ Aranđelovac;\n• II nagrada – KUD „Medveđa“ Medveđa;\n• III nagrada – KUD „Krušik – Plastika“ Osečina;\n• Najuigraniji ansambl – KUD „Bistrica“ Dvorane;\n• Najbolji pevački ansambl – KUD „Krušik – Plastika“ Osečina;\n• Najbolji ženski igrač – Viktorija Živić, KUD „Elektroporcelan“ Aranđelovac;\n• Najbolji muški igrači – Nemanja Isailović i Lazar Đukić, KUD „Krušik – Plastika“ Osečina;\n• Najoriginalniji kostim – KUD „Medveđa“ Medveđa.\nFestival dečjeg folklora „Svetlost na brežuljku“ pokazao je još jednom da su najbolji čuvari tradicije upravo deca. Njihova pesma i igra i ovog avgusta oduševla je brojnu publiku u Prilikama. Bilo je i onih najmanjih takmičara, koji su završili tek prvi razred, a opet ponosno poneli nošnju svoga kraja i trudili sa da pokažu svoje igračko umeće. I gosti i domaćini učesnici pokazali su svoju veliku ljubav prema narodnoj igri i pesmi. Pored toga, mladi igrači iz različitih krajeva Srbije imali su lepu priliku da se druže, razmene utiske i iskustva i uče jedni od drugih. Sve je proteklo u prijatnoj, prijateljskoj atmosferi i u zdravom takmičarskom duhu.\nCilj festivala jeste buđenje kod dece i mladih ljubavi prema narodnoj igri i pesmi, te podsećanje na tradicionalne vednosti koje mesto Prilike i škola u njemu neguju i čuvaju u različitim oblastima i kroz brojne aktivnosti. Oragnizator je želeo da se ne zaboravi način života naših predaka, njihova kultura i umetnost. „Svetlost na brežuljku“ samo je jedan od doprinosa toj ideji.\nFestival je postao prepoznatljiv u okruženju i šire, a u 2016. godini nagrađen je i vrednim priznanjem „Turistčka slagalica“.\nTekst za sajt pripremio Miladin Božović, direktor.


Promocija newfiat500 u #UlicaFiatKisobrana | Stojanov doo\nPromocija newfiat500 u #UlicaFiatKisobrana\n6. oktobra 2015, u Novom Sadu – Legendarni model FIAT 500 u novom ruhu, osveženog dizajna eksterijera i enterijera, premijerno je predstavljen u centru Novog Sada, u pešačkoj zoni uz podršku ovlašćenog dilera AK Stojanov.\nU društvu prijatelja , brojnih novinarskih ekipa i domaćina premijerno u Srbiji, izložena su tri modela novog FIAT 500 koji se već mogu naručiti u Srbiji. Ovom prilikom svim prisutnim obratio se g Sava Stojanov, direktor AK Stojanov i predstavio novitete modela FIAT 500. Tom prilikom izjavio je „Ovaj model savršenog italijanskog stila i dizajna, star gotovo šest decenija, danas odiše duhom moderog vremena, kreiran je za ljude iz svih krajeva sveta i odražava optimističan i vedar italijanski karakter.“\nModel FIAT 500 dostupan je u dve verzije (limuzina i kabriolet), sa tri nivoa opreme: Pop, Popstar i Lounge, u 15 različitih spoljašnjih boja i sa više od dvestotine kombinacija enterijeraPosebno za premijeru novog fiat500 u Mileticevoj ulici u Novom Sadu bila je postavljena #UlicaFiatKisobrana!“ koja je proteklih dana bila najatraktivnija ulica u Novom Sadu i ujedno najlepša najava za promociju Fiata 500.\nProjekat UlicaFiatKisobrana je imala i svoj fotokonkurs na nasoj fb stranici i do danas je stiglo 200 fotografija, a konkurs će biti otvoren do 8. oktobra nakon čega će 10. oktobra biti proglašeno dva pobednika. Zbog velikog interesovanja i kreativnosti naših sugrađana fond nagrada je povećan, 25 najoriginalnijih selfi fotografija biće nagrađeno.\nNakon eksluzivne promocije , gosti su uživali u prijatnom ambijentu LagerandWine\nKompletnu galeriju možete videti na našoj fb stranici : Foto Album : Promocija novi Fiat500


Aleksandar Jovičić učesnik Balkanskog prvenstva u badmintonu - KRAGUJEVAČKI SPORT\nAleksandar Jovičić učesnik Balkanskog prvenstva u badmintonu\nU glavnom gradu Turske Ankari od 2. do 4. jula održava se Balkanski šampionat u badmintonu za igrače do 19 godina starosti. Srbiju će predstavljati šest takmičara, među kojima je i član BK Ravens KG Aleksandar Jovičić.\nProšlogodišnji juniorski prvak Srbije pokušaće da ostvari što je moguće bolji plasman na ovom šampionatu i ako je moguće da se umeša u borbu za neku od medalja. Ono što vredi napomenuti, to je da ovaj mladi Kragujevčanin ima značajno iskustvo sa ovakvih takmičenja, budući da je prošle godine zajedno sa klupskom koleginicom Minjom Milovanović bio učesnik Balkanskog prvenstva za igrače do 17 godina starosti u Novom Sadu.\nPored Jovičića, boje Srbije u Ankari braniće i Mihajlo Tomić, Viktor Petrović, Marija Sudimac, Sara Lončar i Anđela Vitman.\nPrvog dana turnira obeležiće dueli u ekipnoj konkurenciji. Dan kasnije, u prepodnevnim časovima na programu su timski okršaji za medalje, a popodne startuju borbe za pojedinačna odličja, čija će završnica biti u četvrtak.\nTakmičenje u Ankari biće odlična provera za naše mlade igrače uoči Evropskog prvenstva u Poljskoj krajem avgusta.\nPrevious BK Ravens KG organizovao međuškolski turnir u badmintonu\nNext Prva evropska medalja Aleksandra Jovičića


Marija Kilibarda: Jednog dana biću super mama! || Story.rs\nPismo Bekutinog sina pokojnom Mrki: Otišao je naš otac i deda, svetlo naših života\nSin Ane Bekute neutešan je posle smrti Milutina Mrkonjića, a od njega se javno oprostio, potresnim rečima.\nVoditeljka Marija Kilbarda posle razvoda od Vladimira Radmanovića od javnosti je krila svoj emotivni život, posvetila se karijeri, a uskoro će lansirati svoj brend!\nPopularna voditeljka Marija Kilibarda posle razvoda od košarkaša Vladimira Radmanovića, sa kojim je u braku bila samo godinu dana, potpuno se posvetila karijeri i novim poslovnim poduhvatima. Nikada nije želela da u medijima diže prašinu oko kraha emotivne veze, već se trudila da daleko od javnosti drži privatan život.\nTako, lepa voditeljka, nikada nije otkrila razlog rastanka sa Radmanovićem. U izjavama medijima odgovarala je diplomatski, naglašavajući da dvoje ljudi u braku moraju zajedno da grade zajednicu i da je njoj potreban mušaraca koji je partner u pravom smislu reči.\n- Ljubav jeste esencija i osnovni preduslov dobrog partnerskog odnosa, ali nije dovoljna za njegovo funkcionisanje. Kad čujem ono ‘suprotnosti se privlače’, odmah pomislim - kakve suprotnosti, hoću nekoga ko je isti car kao i ja - rekla je za magazin „Story”.\nMarija Kilibarda: Ne treba mi dečkić već muškarac koji je partner u pravom smislu te reči\nPosle rastanka joj nije bilo lako da krene dalje, a lepa voditeljka je otkrila da je kraj emotivne veze sa Vladimirom učinio da drugačije gleda na ljubav.\n- Više ne verujem u ono pravo jer je svaki naš izbor na određeno vreme. Ljudi se vremenom ušuškaju, pomisle sve je u redu, da odnos ne treba da se neguje, a sve može da uvene pa i ljubav. Kad ih pustiš, oni se raspuste, kad ih držiš na oku, onda si davež - bila je iskrena voditeljka.\nMarija Kilibarda PRIZNALA: Ne bežim od ljubavi na poslu\nLepa voditeljka uskoro puni 40. godina i u intervjuu u novom broju magazina "Glorija" rekla je da se za njega posebno priprema i da planira najveću proslavu koju je ikad priredila sebi. Govoreći o majčinstvu u istom razgovoru je istakla da će jednog dana biti super mama.\n- Činjenica da još uvek nisam majka ne isključuje mogućnost da budem srećna, što u ovoj fazi života jesam. I nisam jedini primer - rekla je za pomenuti list i istakla da sebe u budućnosti vidi kao porodičnu ženu.\n- Sve ovo što sam sad volela bih da zadržim , ali da ova današnja Marija sutra živi u toplom domu sa dragom osobom i dečicom. Znam da ću jednog dana biti super mama - zaključila je ona.\nSmotana sam u zavođenju: Marija Kilibarda nasmejala sve komentarom o svom flertovanju\nA post shared by marija kilibarda (@kilimara) on Feb 27, 2020 at 12:21pm PST\nPred Marijom je još jedan veliki događaj!\nKilibarda će krajem ove nedelje lansirati svoju liniju nakita. Ona je nedavno otkrila da je ovaj biznis počela da razvija zahvaljujući Ivani Berendiki, nekadašnjoj članici grupe Models koja u Americi kreira i prodaje nakit.\n– Ideja i inicijativa su moje, ali da bi to izgledalo onako kako sam zamislila, okružila sam se dizajnerima, juvelirima, biznis planerima… Imam kreativni tim koji je u stvaranju moje prve kolekcije uživaju zajedno sa mnom. Mojoj odvažnosti da želju koja dugo postoji pretočim u javu, doprinelo je i vođenje Super Srbije, u kojoj sam videla mnogo vrednih ljudi koji su od hobija napravili poslove i od toga danas žive - rekla je nedavno za magazin "Story".\nA post shared by marija kilibarda (@kilimara) on Jan 8, 2020 at 2:05pm PST\nS obzirom na to da su je pripadnice ženskog pola često pitale za komade koje nosi, Marija je istakla, da joj je to bio dodatni motiv da pokrene sopstveni biznis.\n– Pomislila sam: ‘Bože, Marija, plaćaju te da prodaješ tuđe proizvode, pa zašto ne bi nešto svoje’, a devojke me najčešće pitaju kako se negujem, na šta mirišem i šta nosim – zaključila je Marija.\nbiznis Marija Kilibarda razvod Vladimir Radmanović\nMilan Marić prvi put posle RASKIDA: Stavio sam sebe na prvo mesto, ne ljubav (VIDEO)\nMilan Marić glumac je koji može da se pohvali kako vanrednim talentom, tako i karijerom koja već godinama ide isključivo uzlaznom putanjom. Gotovo da ne postoji kvalitetan projekat da Milan u njemu ne učestvuje, makar kroz epizodne uloge.\nČeka dete sa fudbalerom Markom Grujićem, a da li ste znali da je njen otac ZAVEO OVE DVE SLAVNE ŽENE SA JAVNE SCENE


826.000,00 € 6.260.093,76 kn\nGrađevinsko zemljište nalazi se u "sjevernom" dijelu grada Zagreba, na lokaciji koja je postala sinonim za prekrasnu panoramu grada što, u ostalom, ulica zorno i prikazuje samim svojim imenom - Vidikovac. Iako slijepa, ulica Vidikovac nalazi se na vrlo dobro prometno povezanoj lokaciji, te se ulicom Vrhovac za 5 minuta možete povezati s Ilicom i ostalim dijelovima grada. Javni gradski prijevoz nalazi se svega na 4 minuta hoda od same lokacije zemljišta. U kvartu se nalaze sve odgojne, trgovačke i društvene ustanove stoga je ovo idealna lokacija za miran obiteljski život.\nNekretninu čini građevinsko zemljište na kojemu su izgrađene i upisane kuća i dvije zgrade u površini od 300m2, dvorište, voćnjak i vinograd. Potencijal ovog zemljišta nalazi se u površini i nesmetanom pogledu na grad koji se pruža sa same lokacije. Idealno zemljište za izgradnju obiteljske kuće s okućnicom ili urbane vile s više stanova.


Nadežda Biljić iznela šokantne detalje o Tomi Paniću! - PRess Serbia | PR PRess team\nNadežda Biljić poprilično je kivna na svog nevenčanog supruga Tomu Panića sa kojim ima sina Longa. Njoj su zasmetale Tomine izjave, a ona je odlučila da o tome svemu javno progovori.\nBiljićeva se oglasila putem video snimka na svom Instagram nalogu gde je istakla da ima dovoljno materijala da tuži oca njenog sina.\nU snimku, pevačica je između ostalog ispričala da je Panića u toaletu jednog kluba muvala Ivana Nikolić članica grupe „Hurricane“ tokom njihovog gostovanja.\nNadežda je u snimku rekla:\n– Pošto sam čula gnusne laži od mog partnera, rešila sam i ja malo da progovorim o nekim stvarima. Ne znam odakle da počnem, da li od Borinih laži jer to namerno radi znajući da će da napravi problem zbog Milice Kemez, opet zbog Milice Kemez imam problem, ne znam iz kog razloga. Mislim da mi ne treba čovek koji veruje drugima, Toma je jedan latentni gej kome sam ja očigledno paravan, jedan ženomrzac, ne znam kako ima smelosti i hrabrosti da posle svega što je uradio bilo šta o meni kaže. Nas dvoje ćemo ići na sud, debelo ćemo ići na sud pa da se razračunamo, ko je šta kome i kako, imam ja tu dosta materijala za sud, može opet da ide da kleči mamici kad bude dobio po pi*ki, pošto je prvi put kad je dobio po pi*ki klečao mamici, pa sad može opet da kleči mamici, koja je nas napala zbog para, meni njegove pare ne trebaju, ni meni ni njegovom detetu, tako da te pare može da nosi sa Paulicom i ostalim devojčicama koje su eto, kako bih rekla, poštene, a žena koja mu je rodila dete je ku*va, ne znam što je ku*vi pravio dete, ne znam šta je on, moj otac da me prevaspitava, šta je? On je taj koji je meni prvi špijunirao telefon i napadao me za dopisivanja od pre 2, 5, 10 godina. A njegov telefon ne sme da se pipne. On je meni ispričao da je u klubu Gotik, kada su Hurricane gostovale, u wc-u ga muvala dotična Ivana Nikolić, ja od tada ne podnosim Hurricane, to da li je odbio nju ili nije, ne znam, mislim da je nije odbio, a što se tiče drugih stvari da je on nalazio dopisavanja i kakve poruke, sve sam stavila na stori, kome nije jasno može još jednom da pročita. Ići ćemo na sud, trudiću se da mu svim silama uzmem dete jer on nije zaslužio da bude otac, nije dobar otac, dobar muž a ponajmanje dobar čovek. Ne znam odakle mu pravo i hrabrost da posle onoga što je uradio sa Paulom meni nešto kaže, jesam ja kriva što je je*ao pa dobio triper. Šta je sa bebom, hoće da povraća opet? Evo dete non-stop na sondi, hoće da povraća, a on nije nijednom otišao kod Drveta da pita kako je dete. Ja više ništa ne praštam, taj čovek me ne interesuje, poslednje je dobio od mene, rođendan ne znam ko će da mu organizuje, mnogo dokaza imam za njega crno na belo, tako da mu je bolje da ćuti da ja ne bih počela da pričam.\nTagoviNadežda Biljić Toma Panić


Kući ipak najbolje! | Meridian Sport - Najnovije sportske vijesti\nNaslovna Ostalo Kući ipak najbolje!\nKući ipak najbolje!\nItana Grbić se ponovo vratila u ŽRK Budućnost!\nDvadesettrogodišnja Podgoričanka će od iduće sezone opet biti u klubu u kom je ponikla. To je rezultat, doduše, usmenog dogovora Itaninog sadašnjeg kluba Bukurešta i Budućnosti, ali svi su saglasni da je potpisivanje ugovora samo formalnost.\nInače, Grbićeva je u Bukurešt došla prošle godine upravo iz Budućnosti. Ovo je njen drugi povratak u matični klub, jer se 2016. godine vratila iz skopskog Vardara.\nTokom karijere je mijenjala pozicije u timu. U mlađim kategorijama reprezentacije Crne Gore i ekipe Danilovgrada(filijale Budućnosti) igrala je srednjeg beka. U ekipi Vardara bila je lijevo krilo, dok je u Bukureštu pokrivala pozicije na oba krila.\nU Budućnost se vraća kao srednji bek i zamjena za Đurđinu Jauković i Mateu Poleksić koje odlaze iz kluba. Na toj poziciji će dijeliti minutažu sa Milenom Raičević i Andreom Lekić, koja je takodje došla iz Bukurešta.\nItana Grbić je četvrto pojačanje. Novo pojačanje su, pored Lekić, i Barbara Arenhart iz Vaca, kao i mladi desni bek Rostova – Valerija Maslova.\nPrethodni tekstPogba ne može u Real!\nSledeći tekstIzazov kućnog skila!\nIva 12 aprila, 2020 At 08:26\nDobro dosla nadamo se boljim rezultatima\nIvo 12 aprila, 2020 At 08:26\nFilip 12 aprila, 2020 At 12:01\nPokazace svoje kvalitete,ja se nadam najboljem. Dobro dosla\nKoviljka 12 aprila, 2020 At 12:54\nDobrodosla kuci mala ??\nReal 12 aprila, 2020 At 12:56\nU Vardaru je igrala dobro ova mala\nNebojsa 12 aprila, 2020 At 12:58\nDobro pojacanje i dobro dosla kuci ❤??\nMile 12 aprila, 2020 At 13:35\nMali rule 12 aprila, 2020 At 15:05\nSvudje podji kuci dodji. Rezultati ce biti bolji ne sumnjam\nDjole 12 aprila, 2020 At 15:07\nDobro dosla diko nasa\nAleksandar 12 aprila, 2020 At 15:28\nUvijek dobrodoslaa ??????\nPero 12 aprila, 2020 At 15:29\nPunoo srecee u daljem raduu Itanaa ?\nFico 12 aprila, 2020 At 16:11\nItana ce biti veliko pojacanje za Buducnost.Dobro dosla nazad!\nSrecko 12 aprila, 2020 At 16:12\nItana je mlada i ima mnogo toga da pokaze i pokriva vise pozicija\nMilos 12 aprila, 2020 At 16:52\nBravoo…kuci je najljepsee ??????\nIgor 12 aprila, 2020 At 17:24\nNeka si se vratila ti nama doma!\nLegendica 12 aprila, 2020 At 17:57\nDobro dosla nazad,njoj je i mjesto u Buducnosti tu je najbolja\nUros 12 aprila, 2020 At 18:13\nOdlican potez Buducnosti. Samo da se ovo zavrsi da pocnemu da igraju\nPero 12 aprila, 2020 At 18:15\nBicemo prvi bravo za Lavice. Bas volim rukomet\nVesko 12 aprila, 2020 At 19:33\nDobro dosla nazad i srecno\nDejo 12 aprila, 2020 At 19:33\nSrecno pa da postignes puno golova\nBoban 12 aprila, 2020 At 19:34\nMalo promene valja\nTomo 12 aprila, 2020 At 19:34\nBrvo, prava odluka\nNenad 13 aprila, 2020 At 12:20\nNe kazu za dzabe svuda podji kuci dodji\nMilan 13 aprila, 2020 At 12:20\nNadam se da ces ostati sada,neka ti je sa srecom\nMarko 13 aprila, 2020 At 12:21\nNego sto nego je kuci najbolje\nRade 13 aprila, 2020 At 18:29\nOdlicna odlluka, jako dobra igracica…\nJuventino_Dybala10 14 aprila, 2020 At 13:27\nNidje kao kuci, dobro dosla nazad!!!\nCataleya 18 aprila, 2020 At 16:12\nNisam ljubitelj tog kluba, ali sve najbolje\nPatrick Fetić - 24 septembra, 2020 5\nMilijana Jeremić - 29 septembra, 2020 0


Jonathan Moore u Maglaju: Svaki Bosanac i Hercegovac ima pravo na povratak | maglajinfo.com\nvijesti maglaj 736\nJonathan Moore u Maglaju: Svaki Bosanac i Hercegovac ima pravo na povratak\n16.06.2015. 15:56 0\nJonathan Moore, šef Misije OSCE-a u BiH, posjetio je danas Maglaj gdje se susreo sa predstavnicima lokalne vlasti.\nŠef Misije OSCE-a u Bosni i Hercegovini Jonathan Moore posjetio je nekoliko obnovljenih objekata nakon majskih poplava te o povratku razgovarao sa predstavnicima naselja Krsno Polje, Bakotić i Bočinja.\nNa ovom području desio se drugi po veličini povratak Srba na području Federacije Bosne i Hercegovine. Prema nekim procjenama na ovom području živi 208 domaćinstava, odnosno blizu 500 povratnika, ali to je tek 10% od prijeratnog broja.\n- Drago mi je da sam razgovarao s ljudima koji su se vratili, svaki Bosanac i Hercegovac ima pravo na to. Nažalost, mnogi se nisu vratili, prije svega iz ekonomskih razloga. Vratili su se penzioneri, a mladi ljudi, ako vide šansu za život, sigurno će se vratiti. Mogućnosti ima, a biće ih i puno više. Drago mi je da je nivo suživota odličan i sigurnost na visokom nivou. Vjerujem da povratnici sa svojim komšijama i podrškom lokalnih vlasti imaju budućnost na ovom području, kazao je Moore, piše avaz.ba.\n- Može se reći da smo zadovoljni povratkom Srba u naselja bočinjskog kraja, ali se to ne može reći za područje novošeherskog kraja. Na području Brezovih Dana i Crnojevića nema značajnijeg povratka prijeratnih stanovnika - naglasio je Marko Zelić, predsjedavajući Općinskog vijeća Maglaj.\nPrema riječima Bore Jeftića, predsjednika MZ Bočinja, na ovom području već nekoliko godina nema nikavih problema što se tiče sigunosti, ali je najveći problem nezaposlenost.\n- Posla nema, a samo su četiri mještanina Bočinje zaposlena. Kada bi se ovdje otvorila bilo kakva firma i zaposlila stotinjak stanovnika, a imamo prostor od 600 kvadrata, vjerujem da bi se i oni koji su zainteresovani vratili u Bočinju - priča Jeftić.\nDa bi se mnogi vratili da imaju posao, misli i Milenko Petrović, predsjednik MZ Krsno Polje-Bakotić.\n- Neke kuće još nisu obnovljene i ljudi se nemaju gdje vratiti. Ako bi im se obnovile kuće i oni bi se vratili - dodaje Petrović.\nU znak sjećanja povratnici su ambasadoru Muru poklonili i tradicionalni muzički instrument ovih krajeva - šargiju, koju je izradio povratnik Milenko Stevanović. Ambasador Mur posjetom Osnovnoj školi Maglaj i Dječijem vrtiću uvjerio se i kako su ovi objekti kvalitetno obnovljeni nakon majske poplave i to zahvaljujući sredstvima međunarodne zajednice, piše avaz.ba.\nopćina Maglaj osce


Biomedicinski inženjering - BOŠ Karijera\nČestitam na odličnom uspehu, veoma će ti značiti za prohodnost pri upisu fakulteta. Biomedicinski inženjering je veoma moderna nauka koja spaja znanja iz medicine i tehnologije pa je važan uslov da te te dve oblasti interesuju.\nNakon završenog biomedicinskog inženjeringa mogla bi da radiš u klinikama, bolnicima, institutima, univerzitetima, istraživačkim organizacijama i kompanijama koja se bave proizvodnjom medicinske opreme. Dakle, postoje različita mesta na kojima bi mogla da tražiš zaposlenje. U našoj zemlji nažalost ne postoje precizni podaci o perspektivi pojedinih zanimanja, ali možda ti je značajna informacija da je u nekim drugim zemljama ovo zanimanja procenjeno kao perspektivno, odnosno procenjeno je da će u narednom vremenskom periodu rasti broj radnih mesta u ovoj oblasti (na primer, više informacija možeš pogledati ovde).\nNeke od veština koje bi trebalo da razviješ kako bi se bavila ovim poslom uključuju snažno interesovanje za povezivanje inženjerstva i medicine, razvijene komunikacione veštine i dobro opažanje detalja, kritičko razmišljanje i veštine donošenja odluka, svest o odnosima u prostoru, sklonost ka kombinovanju tehničkog znanja i kreativnosti i veštine rešavanja problema i rada pod pritiskom. Što se tiče znanja, potrebno je da imaš interesovanje za oblasti biologije, matematike, fizike, inženjerstva i tehnologije.\nPreporučila bih ti da pogledaš detaljnije čime bi se bavila kada bi se bavila ovim poslom, da pogledaš kako bi ti izgledao radni dan kao i da pročitaš spisak predmeta i njihov opis na sajtu fakulteta. Onda bih ti predložila da razmisliš da li to odgovara tvojim interesovanjima, znanjima i veštinama.\nEvo nekih od studijskih programa o kojima možeš razmisliti:\nBiomedicinsko inženjerstvo na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu\nBiomedicinski i ekološki inženjering na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu\nU ovoj oblasti postoje i postdiplomske studije: na primer na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu postoje i doktorske studije iz oblasti Biomedicinskog inženjeringa a na Vojnomedicinskoj akademiji specijalističke studije Biomedicinsko inženjerstvo i medicinska informatika. Takođe, možeš da razmisliš i o nekim srodnim disciplinama, kao što je to medicinska fizika, biohemijsko inženjerstvo i biotehnologija.\nUkoliko budeš imala još neko pitanja ili nedoumicu, slobodno mi piši, bilo bi mi drago da ti odgovorim.


toni djerona selektor rukomet okupljanje reprezentacije siri spisak mec protiv grcke kvalifikacije | Sport | Ostali sportovi\nĐERONA PONOVO OKUPLJA ORLOVE: Za uspešan kraj kvalifikacija - Srbija već misli na Evropsko prvenstvo! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Dušan Ninković 14.04.2021. / 15:36\nDa budemo spremni |


Fotografije đaka generacije još krase sve bilborede u Leskovcu - JuGmedia\nFotografije đaka generacije leskovačkih srednjih škola i posle četiri dana krase sve bilborde u gradu na Veternici, a postavljene su dan pre nego što su se ovi genijalci vratili sa nagradne ekskurzije, u kojoj su po drugi put uključeni, budući da oni nosioci Vukovih diploma.\nNaime, na dva fiksna i na svim elektronskim bilbordima u Leskovcu okačene su fotografije najboljih srednjoškolaca uz natpis „Oni su ponos Grada Leskovca“, a kako iz Gradske uprave ističu, ovakva postavka bila je cilj da se i drugi učenici motivišu.\n„To smo uradili da bi se videlo koja su deca najbolja, jer su na ekskurziju otišli njih 70, među kojima su bili i đaci generacije“, kaže za juGmediu portparolka gradonačelnika Aleksandra Stojanović.\nZa šestu nagradnu ekskurziju ove godine je iz budžeta grada Leskovca izdvojeno je 3 miliona dinara, a učenici su ovom prilikom za šest dana obišli Jagodinu, Kragujevac, Beograd, Novi Sad, Palić, Suboticu, Frušku goru i Sremske Karlovce.\nHaris Džinović i Željko Vasić na Lufes festivalu u Babušnici\n28.07.2021. u 14:47\nStvarno ponos naseg grada i mnogo je lepo sto svi imaju prilike da vide ovu decu koja su toliko truda i rada uložili da bi bili najbolji.\n28.07.2021. u 16:59\nSlazem se. Samo kada ih ne bi koristili u politicke svrhe.\n28.07.2021. u 22:22\nU čemu Vi ovde vidite zloupotrebu? Bez diskriminacije, učenici odabrani od strane nastavničkih veća svake od škola, na zajedničkom bilbordu uz grb svog grada, bez ikakvih političkih obeležja…\n28.07.2021. u 17:14\nOvo sto cini grad na promociji nase najbolje dece, vukovce i djake generacija koji ce svoju vrednost tek pokazati i dokazati u vremenu koje je pred nama, zasluzuje svu vrstu paznje i hvale. Nikada se nije pridavao ovoliki znacaj najboljim srednjoskolcima Leskovca.\n28.07.2021. u 18:08\nOva deca i treba da budu ponos svojih roditelja, učitelja, nastavnika, čitavog grada. Raduje me što i dalje ima dece koja shvataju važnost obrazovanja.\nČestitke njima, a čestitke i potezu lokalne samouprave.\n28.07.2021. u 19:06\nBRAVO,Samo ce iduce godine licno Gradonacelnik da proveri dnevnike u Gimnaziji.Naime moja cerka ima sve petice tri godine za redom,osim u drugoj kada je dobila 4 iz Informatike,uzgred Informatiku joj je predavala Gospodja koja nije videla racunar i navodno zbog nediscipline dobila 4 sto je notorna laz.Nikada krocili u skolu nismo niti ja niti supruga da joj popravimo ijednu ocenu.Dnevnike na videlo pa da vidimo ko je ponos grada od dvojke do petice.Za ovu decu BRAVO,a Gradonacelnik neka o svom trosku,ukoliko i u zavrsnom razredu bude bila sa svim peticama isprati i moju cerku na ekskurziju.Ponavljam nije popravljena ni jedna ocena,Pozdrav,iza mene je puno ime i prezime sve transparentno,a Vi mu gospodo prenesite\n28.07.2021. u 21:33\nOva deca su elita naseg grada, oni koji su mnogo ulozili u sebe i izborili se da budu najbolji. Buduci nasi ambasadori koji ce Leskovac predstavljati u pravom svetlu, a nadamo se da se da ne zaborave svoje poreklo i posle skolovanja vrate u svoj rodni grad.\n28.07.2021. u 22:00\nVukovci su zaslužili svaku vrstu nagrade! Zaslužuju sve naše pohvale i podršku za ono što ih čeka u nastavku!\n29.07.2021. u 10:03\nVeliki izazov je bio organizovati nastavu u uslovima kada su preduzete sve epidemioloske mere, a kombinacija nastave koja se organizovala govori o tome da mogu da se daju dobri rezezultati. Kombinovano klasicno i digitalno obrazovanje je znacajno jer pomaze mladim ljudima da sticu znanja potrebna za digitalni svet. Obrazovanje je vazno za mlade, mora da ima kontinuitet i zbog cega se stalno mora unapredjiivati znanje. Ova deca su upravo to postigla i ona su ponos ne samo roditelja vec i naseg grada.


Na današnji dan, 2. mart - B92\nIzvor: Beta utorak, 2.03.2021. | 00:00\n1459 - Roðen je holandski sveštenik Adrijan Floriszon (Adriaan Floriszoon) - papa Adrijan VI (Adrian) od januara 1522, jedini Holanðanin - poglavar rimokatolièke crkve u njenoj istoriji. Umro je u septembru 1523, ne uspevši da ostvari zamisao o ujedinjenju evropskih zemalja u ratu protiv Otomanskog carstva.\n1824 - Roðen je èeški kompozitor, dirigent i pijanista Bedžih Smetana (Bedrich), èije delo predstavlja uspešnu sintezu folklornog i umetnièki doteranog muzièkog izraza. Utemeljitelj je èeškog nacionalnog izraza u muzici i osnivaè èeške opere ("Moja domovina", "Prodana nevesta", "Dalibor").\n1855 - Umro je ruski car Nikolaj I. Njegova autokratska i militaristièka vladavina od 1825. završena je porazom u Krimskom ratu (1853-56), kojim je Rusija izgubila pravo da drži flotu u Crnom moru i podiže tvrðave na njegovim obalama, izgubila je i deo Besarabije i protektorat nad dunavskim kneževinama.\n1917 - Car Nikolaj II abdicirao je tokom Februarske revolucije u Rusiji, i formirana je privremena vlada Georgija Lvova. Car je s porodicom interniran prvo u Carsko Selo, a nakon što mu je Engleska uskratila azil, u Tobolsk. Kada je izbila Oktobarska revolucija carska porodica je premeštena u Jekaterinburg, gde je 1918. pogubljena.\n1919 - U Moskvi je održan osnivaèki kongres Komunistièke internacionale (Kominterna) kojem su prisustvovala 52 delegata iz 30 zemalja. Kominterna je odigrala znaèajnu ulogu u odbrani SSSR-a, prve socijalistièke zemlje, a mnogim partijama i pokretima pružila je ideološku, politièku i materijalnu pomoæ, da bi se u Staljinovo vreme pretvorila u centralistièku organizaciju èije su èlanice bile obavezne da slede Staljinovu liniju.\n1921 - U Francuskoj je umro bivši crnogorski kralj Nikola I. Tokom njegove vladavine od 1860. Crna Gora je vodila oslobodilaèke ratove protiv Turske i stekla meðunarodno priznanje i znatno proširla teritoriju (Berlinski kongres 1878). U novembru 1918. Velika narodna skupština u Podgorici ga je zbacila s vlasti i proglasila prisajedinjenje Kraljevini Srbiji. Posmrtni ostaci kralja Nikole i kraljice Milene preneti su u zemlju u oktobru 1989. i sahranjeni na Cetinju.\n1931 - Roðen je ruski politièar Mihail Sergejeviè Gorbaèov, poslednji predsednik SSSR, koji je posle preuzimanja vlasti 1985. otpoèeo proces liberalnih reformi nazvanih "Glasnost" i "Perestrojka". Okonèao je razdoblje "Hladnog rata" sa Zapadom i doprineo propasti socijalistièkog ureðenja u Istoènoj Evropi.\n1943 - U Drugom svetskom ratu je poèela bitka u Bizmarkovom moru u kojoj su saveznièki avioni potopili 12 japanskih ratnih brodova, spreèivši ih da dopreme pojaèanja na Novu Gvineju. Tokom bitke poginule su 4.000 Japanaca.\n1949 - Amerièki kapetan Džejms Galager (James Gallagher) spustio je avion u bazu Fort Vort u Teksasu, okonèavši prvi let oko Zemlje bez spuštanja. On je za 94 èasa i jedan minut avionom "B-50" preleteo 37.742 kilometra.\n1956 - Francuska je priznala nezavisnost Maroka.\n1962 - U Burmi je izvršen vojni udar pod voðstvom Ne Vina (Win). Vojni režim okonèan istog dana 1974, kada je stupio na snagu novi ustav kojim je Burma proglašena za socijalistièku republiku s Ne Vinom kao predsednikom.\n1988 - Predsednik Saveza komunista Srbije Slobodan Miloševiæ najavio je u govoru Srbima s Kosova ispred zgrade Skupštine SFR Jugoslavije, hapšenje albanskih zvaniènika na Kosovu.\n1994 - U Vašingtonu su predsednik bošnjaèke vlade Haris Silajdžiæ, predstavnik bosanskih Hrvata Krešimir Zubak i ministar inostranih poslova Hrvatske Mate Graniæ potpisali preliminarni sporazum o spajanju hrvatskih i muslimanskih teritorija u Bosni u federaciju sedam etnièkih kantona.\n1996 - Teškim izbornim porazom Laburistièke partije australijskog premijera Pola Kitinga (Paul Keating), okonèana je 13-godišnja vladavina laburista u Australiji.\n1998 - Film "Titanik" je kao prvi film u svetu doneo prihod od milijardu dolara.\n2000 - Britanske vlasti su dozvolile bivšem èileanskom diktatoru Augustu Pinoèeu (Augusto Pinochet) da napusti London i ode u Èile, odbivši zahtev Španije za njegovu ekstradiciju.\n2003 - Francuski predsednik Žak Širak (Jacques Chirac) je doputovao u zvaniènu posetu Alžiru. To je prva poseta na najvišem nivou od kada je Alžir stekao nezavisnost od Francuske 1962. godine, posle osmogodišnjeg rata.\n2004 - U dva samoubilaèka napada u Iraku na šiitske hramove su poginule 143 osobe.\n2006 - Republika Srpska dobila je novu vladu na èelu sa premijerom Miloradom Dodikom.\n2008 - Dmitrij Medvedev ubedljivo je pobedio na predsednièkim izborima i postao treæi predsednik Rusije posle raspada Sovjetskog Saveza.\n2018 - U napadima na ambasadu Francuske i Generalštab vojske Burkine Faso u glavnom gradu Uagadugu poginulo je 30 ljudi; u sukobima grupa Lendu i Hema na severoistoku Demokratske Republike Kongo ubijeno je 49 ljudi.


Solženjicinov opus onlajn | Tacno.net\nAutor 5.8.2011. u 03:32\nSolženjicin je preminuo 3. avgusta 2008. u 89. godini, a njegova udovica Natalija Solženjicin je posredstvom sajta www.solzhenitsyn.ru pozvala i na obilazak njegovog groba kod Donskog manastira, u kojem je služen pomen.\nSolženjicinov sajt, u poređenju sa raskošnim sajtovima nekih savremenih literata, koji više liče na neke elektronske salone nego na portale, poražava skromnošću, ali i zadivljuje praktičnošću.\nOtvara se preko male crno/bele fotografije iz Vermonta, a potom sledi obraćanje piščeve udovice, koje podstiče na razmišljanje: “Naš glavni cilj je da predstavimo dela A.I. Solženjcina najpotpunije i najtačnije što je moguće. Tekstovi se postavljaju u poslednjoj redakciji koju je sam pisac za života izvršio… Te i takve tekstove mi ćemo objavljivati u 30 tomova njegovih Sabranih dela koje izdajemo zajedno sa izdavačkom kućom ‘Vreme’, počevši od 2006. Sada mi postavljamo na sajt sve tomove sabranih dela koji su štampani do današnjeg dana i sukcesivno kako se budu pojavljivala kod izdavača stalno ćemo popunjavati sajt u razdelu ‘Dela’. Odlučili smo da sve tomove sabranih dela na sajtu postavljamo u formatu PDF, pošto baš taj format omogućava da se dostignu najbolji kvaliteti elektronskih izdanja knjižnih stranica i preduprede eventualni gubici u tekstovima. Neke pak, tekstove pripremljene za štampu, ali koji još nisu ušli u sastav Sabranih dela, predstavićemno na sajtu i drugim formatima”.\nO čemu se ovde radi? O tome da su dela Solženjicina u poslednjoj autorskoj redakciji koja je u toj formi dobila i štampanu verziju, izašla na ovom sajtu za apsolutno slobodno korišćenje i besplatno su dostupna posetiocima. U vreme žestoke borbe sa elekronskom piraterijom koja uzima sve više maha u oblasti književnosti, ovaj primer je zadivljujući. Razume se da u borbi sa piraterijom izdavačima stoje na raspolaganju zakonska sredstva za zaštitu interesa. Interesantno je da se i pisci uključuju u taj pravni rat, pišući gnevna protestna pisma i peticije. U tome što izdavači ne žele da gube prihode koje im donose autorska prava u skladu sa zakonom, nema ništa čudno. Začuđujuće je, međutim, što je ta želja pisaca da zaštite svoja autorska prava u protivurečnosti sa interesima njihovih čitalaca koje ovakvim postupcima ograničavaju u želji da što veći broj pročita to delo, nezavisno od toga na koji su način do njega došli.\nDmitrij Bikov – pristalica elektronkog piratstva\nU ruskim književnim krugovima uveliko kolaju priče kako je Dmitrij Biklov, taj “užasni dečko” rodne književnosti, otvoreno podržao elektronsko piratstvo. Po mnogima je to za svaku pohvalu, jer ruski pisac ne može biti u situaciji nekoga ko je svisnuo od žalosti zato što mu je neko iza leđa ukrao knjigu da bi je pročitao, česti su komentari u ruskim medijima.\nInternet stranice – ostvarenje Tolstojeve velike želje o dostupnosti knjiga svima bez izuzetka i “slobodnoj krađi”\nMože se konstatovati da je, pak, sajt Složenjicina (čiji je zvanični naziv: Kulturno-prosvetni internet portal “Aleksandr Isaijevič Solženjicin”), korišćenjem najnovijih elektronskih dostignuća, uspeo da reši ogromni problem zbog kojeg je toliko lupao glavom Lav Nikolajevič Tolstoj: šta učiniti da bi tvoja dela postala dostupna svima bez izuzetka, to jest, da bi mogli slobodno “krasti knjige”. Tolstoj bi, u to nema nikakve sumnje, bio presrećan da je imao takvu pogodnost od neprocenjivog značaja kao što je sopstveni internet portal.\nDa li je Solženjicin bio “poslednji veliki ruski pisac?”\nAli, poređenje Solženjicina i Tolstoja navodi neočekivano na još jedno razmišljanje. Tri godine posle smrti autora “Arhipelaga gulaga” podstaknuti smo da razmislimo: kojem uopšte tipu pisaca on pripada? Istina, razvrstavati i svrstavati pisce u kolone i izvoditi njihovu tipizaciju nije nimalo zahvalno, ali ipak. Kad nas je Solženjicin pre tri godine napustio, svi su u glas izustili: Otišao je poslednji veliki pisac. Ili možda nije baš tako? Možda je došlo vreme da se ponovo razmotre sami kritrijumi veličine? Možda treba priznati za velike ruske pisce naše savremenike Pelevina ili Sorokina? Tim pre što poslednje Sorokinovo delo “Mećava” zaista u izvesnom smislu predstavlja savršeno dostgnuće umetnosti reči. Zar se nedavno na dodeli književne nagrade NOS autoru “Mećave” nije uveliko potenciralo kako je u pitanju “velika ruska književnost u razvoju?”\nPisci i njihove sudbine\nEvo još jedne prepreke. Tip (ako se tako može reći) ruskog genija proističe ne toliko iz njegovog dela koliko je povezano sa njegovom sudbinom. Puškin bez usuda (“Onog ko je ruska postao sudbina”) – to bi bio prosto izbor lepih tesktova koji su prelepi ne zato što smo mi ih odabrali i odlučili da to budu. Dostojevski bez progonstva i poslednjih duhovnih metamorfoza – to i nije Dostojevski. I njemu je, konačno, bilo suđeno da umre bukvalmo uoči samog ubistva cara kojim je započela epoha ruske revolucije. Kao što je i Tolstoj, a to se nije slučajno desilo, morao da pobegne u Astapovo i umre godinu pre ubistva Stolipina (vek od toga događaja obeležava se u septembru ove godine). Zato što, ukoliko bi on preživeo smrt svog glavnog ruskog oponenta, proigrao bi svoju sudbinu.\nSloženjicin je veliki ne samo svojim delom\nSolženjicin je veliki ne samo zahvaljujući svom delu. On je veliki zato što je iz neverovatnog materijala XX veka mogao stvoriti još jedno delo – svoj život. I taj život je na zadivljujući način smestio u sebe sve mogućnosti koje mu je ponudio XX vek, svakako najizdašniji vek za građenje biografija. Naravno, Solženjicin u krajnjoj meri ni u mladosti, pa čak ni u zrelom dobu, nije birao. Njega su izabrali. I za tamnicu, i za lager, čak i za “Novi mir”. Ali ni Dostojevski takođe nije birao sebe za progonstvo, a Tolstoj nije kupio Jasnu Poljanu. Njima je bilo samo sve to predloženo – i oni su odgovorili. Značajno je da im je sve to bilo predloženo.\nI veliki ruski pisac XXI veka može se roditi samo iz onih mogućnosti koje mu ovo stoleće bude predložilo i na koje on može naći dostojan, umetnički ubedljiv odgovor na planu sudbine…


Republika / (VIDEO) Srpski telegraf i Republika na licu mesta u Londonu: Stoltenberg drži završnu konferenciju na samitu NATO\n06:15Smejalice znak lošeg rada gušterače! Mesto na licu gde se bore pojave govori mnogo o vašem zdravlju 05:53Prevarantu progledali kroz prste: Sudijin sin varao firme, a brani se sa slobode?! 05:45Bojan Suđić, izvršni i muzički direktor Muzičke produkcije RTS: Mesta ima za najbolje! 05:42Zbog jednog čoveka trpi cela Inđija: Lokalni šerif stopira investiciju od 9 miliona 05:35EKSKLUZIVNO! Kulićeva pred povratak u Zadrugu poručila: Uništiću Eda i Draganu, znam sve o njihovim izopačenim svingerskim orgijama! 05:31Savo, kako si zadovoljan bodom u Miki Maus ligi?! 05:25Kija otkrila da je dobila upozoravajuće pismo: Molim se za Slobu i palim mu sveću, neko mu baca crnu magiju! 05:21Ne potcenjujte konjušara Jokića! 05:15Indi Aradinović šokirala izjavom: Hoću da me dohvati Sekin Veljko! 05:14Znate li ko je prvi ispekao kroasane? A čurose? Ovo su najboljih pet mitova o hrani\n(VIDEO) Srpski telegraf i Republika na licu mesta u Londonu: Stoltenberg drži završnu konferenciju na samitu NATO\nIZVOR: N. VLAČO\nsreda, 4. 12. 2019.| 10:58 >> 14:28\nSrpski telegraf i portal Republika stigli su na imanje kod Votforda, na obodu Londona, gde u elitnom hotelu "Grouv" u 11 sati počinje glavni deo samita NATO - sastanak šefova država i vlada članica Alijanse.\nJens Stoltenberg na završnoj konferenciji\nKako javlja naš reporter, lideri NATO su nakon višečasovnog sastanka objavili završnu deklaraciju samita NATO, a generalni sekretar Jens Stoltenberg drži završnu konferenciji za medije, među kojima je i Srpski telegraf.\nPrema ranijim izveštajima našeg reportera, imanje je nadletao helikopter, uspostavljena je zabrana za dronove, a policija je na pristupnom putu postavljena na svakih par metara.\nPodsetimo, dvodnevni samit NATO, povodom 70. godišnjice postojanja Alijanse, otpočeo je juče u Londonu.\nŠef Bele kuće je sa suprugom Melanijom Tramp stigao u britansku prestonicu u ponedeljak uveče, a juče je imao radni doručak sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom, na kojem su razgovarali o podeli tereta troškova u okviru Alijanse i planu da zaključno sa krajem ove godine evropski saveznici i Kanada potroše 130 milijardi dolara, a da se ta suma do kraja 2024. uveća na 400 milijardi dolara.\nSrbija Velika Britanija NATO Samit London Samit NATO\nItalijanski državljanin hospitalizovan u Rijeci: Sumnja se na koronavirus\nPUTIN DIGAO FLOTU: Američki razarač naoružan krstarećim raketama uplovio u Crno more\n(VIDEO) SRPSKI TELEGRAF I REPUBLIKA U LONDONU: Sve spremno za samit NATO\nMožda ga Evropa ne voli, ali ga NATO obožava: Stoltenberg izudarao Zaeva za sve pare!\nDžonson: NATO je uspešan zbog veoma jednostavnog koncepta...\nMakron tvrd orah: Neću da se izvinim za izjavu o "moždanoj smrti" NATO\nŽELEO BIH DA SE SLOŽE! Tramp o odnosima Moskve i Kijeva: To bi bilo odlično za ceo svet\nDODIK ZA MEDIJE U SARAJEVU: Tražimo samo ono što su nam stranci oteli\n(FOTO, VIDEO) MILO, GLEDAJ I PLAČI: Crna Gora ne da svetinje, oboreni svi rekordi!\n- nedelja, 23. 2. 2020. u 18:35 0\nCrnomorska flota Rusije prati kretanje američkog raketnog razarača „Ros" koji je ušao u vode Crnog mora, navodi se u saopštenju...\nPutin najavio modernizaciju vojske i mornarice: Uradićemo sve da dobijete najsavremenije oružje\n- nedelja, 23. 2. 2020. u 17:49 0\n"Ruska vojska i mornarica biće opremljene najsavremenijim oružjem koje uključuje laserske i hipersonične sisteme", najavio je danas...\nJoš jedna smrt na kruzeru "Dajmond princes"!\n- nedelja, 23. 2. 2020. u 15:50 0\nTreći putnik kruzera "Dajmond princes" preminuo je od upale pluća, saopštilo je japansko ministarstvo zdravlja.\nKarneval u Veneciji otkazan zbog koronavirusa!\n- nedelja, 23. 2. 2020. u 15:21 0\nPoslednja dva dana karnevala u Veneciji, koji privlači turiste iz celog sveta, otkazana su zbog epidemije virusa korona, rekao je guverner...\n(FOTO) Naklon do poda! Masovna litija u Crnoj Gori: Novak (99) i Gojko (72) predvode kolonu ka Andrijevici!\n- nedelja, 23. 2. 2020. u 14:52 1\nIz Murine, sa trga NATO žrtava, ispod crkve Svete Petke, krenula je litija prema Andrijevici. Litiju predvodi sa crkvenim barjakom u rukama...\n(FOTO) Kakva mržnja! Zamenici državnog pravobranioca u Hrvatskoj ne opraštaju sliku sa srpskom zastavom!\nZamenica državnog pravobranioca u Hrvatskoj našla se na udaru javnosti samo zato što se slikala...\nVatrena buktinja GUTA poznati restoran: Vatrogasci vode tešku borbu!\nU požaru u restoranu "Lido" na Jarunu koji je danas izbio dve osobe su lakše povređene,...


BHRT: Voda u Visokom poskupila 100% za godinu dana, nezadovoljni građani potpisuju peticiju | Visoko.co.ba\nNaslovnica Lokalne Teme BHRT: Voda u ...\nBHRT: Voda u Visokom poskupila 100% za godinu dana, nezadovoljni građani potpisuju peticiju\nCijena vode u Visokom se udvostručila u posljednjih godinu dana. Novo poskupljenje vode izazvalo je veliko nezadovoljstvo građana, a na udaru su i privrednici koji u svojim djelatnostima imaju značajnu potrošnju vode.\nRiječ je o poskupljenju od nevjerovatnih 100 posto, koje najviše osjete oni bez stalnih primanja i penzioneri. Zbog svega toga građani potpisuju peticiju kojom zahtijevaju smanjenje cijena vode.\nČlanak prijeMZ Gračanica: U mjestu Loznik alternativni prelaz odnijela voda\nPreminuo Frano Mioč\n(VIDEO) BHT u visočkoj Industriji mesa Semić: Kako je pandemija koronavirusa utj...\nVisočanin Adis Deljković u Pakistanu: Pogledajte sjajnu reportažu iz ove zemlje


- SRS i SNS batinaši iznad zakona - policija nemoćna - Šešelj najavljuje da će na auto staviti gusenice kako bi lakše mogao da gazi bagru !\nI tri dana nakon incidenta ispred narodne skupštine, Šešeljevi batinaši nisu privedeni od strane policije, zakon u Srbiji kao da više ne postoji.\nMinistar policije se i dalje ne oglašava povodom napada SRS batinaša na narodne poslanike Dveri, ispred skupštine. Polcijija nije preduzela ništa , kako bi privela ili kaznila nasilnika Stojka Stojanovića, a Predsednik SRS Vojislav Šešelj preti da će sledeći put na svom autu staviti gusenice , kako bi lakše mogao da gazi bagru.\nInače Vojislav Šešelj je izjavio da je njegov vozač i telehranitelj Stojko Stojanović, nagrađen zbog svog nasilničkog ponašanja i prebijanja poslanika bejzbol palicom.\nVojislav Šešelj je tokom ovog nemilog događaja lično izdavao naređenja svom telohranitelju, pa mu je u jednom momentu izdao naredbu “gazi ta govna”.\nSESELJEVOG BATINASA NADLEZNE SLUZBE PUSTILE DA UDARI JUGOSLAVA KIPRIJANOVICA BEJZBOL PALICOM,DA LI JE BATINAS JACI OD ORGANA GONJENJA?!\nCovek iz sluzbe (crni sako) nije sprecio Seseljevog batinasa da bejzbol palicom udari Jugoslava Kiprijanovica,cak je sve to nemo gledao! pic.twitter.com/vLp5veX25A\n— Marko Dragoslavic(Operativac iz Zemuna) (@tamodaleko) May 28, 2019\nI pored činjenice da je nasilje SRS batinaša videla cela Srbija i da su tokom samog čina nasilja bili prisutni i pripadnici policije, niko od nasilnika nije pozvan čak ni na informativni razgovor , a kamoli da je bio priveden.\nUmesto privođenja i procesuiranja batinaša i ludaka, koji kolima naleću na narodne poslanike i obične građane, u javnosti je procurela informacija da vlasti, ne da nemaju nameru da hapse nasilnike, već zapravo spremaju hapšenja lidera opozicije.\nČinjenicom da je policija otvoreno stala na stranu nasilnika i batinaša, ugrožena je bezbednost svih građana, više niko nije siguran, a državom je zavladalo bezvlašće, diktatura i bezakonje.\nRelated Topics:batinašibosko obradovicdverisrsvestivojislav šešelj\nNAJNOVIJA VEST: Smenjena Dijana Hrkalović !


Žetva u Semberiji obavljena na oko 80 posto površina zasijanih pšenicom – Biznis.ba\nŽetva u Semberiji obavljena na oko 80 posto površina zasijanih pšenicom\nobjavljeno 08. jul 2021. u 12:25 8. jul 2021.\n“Prosjek prinosa u Semberiji je oko pet i po tona po hektaru, a očekujemo do kraja žetve i do šest tona po hektaru”, rekao je Vučković i dodao da sve zavisi od dobrih vremenskih uslova zbog kojih bi žetva mogla biti završena u narednih četiri do pet dana.\n“Kukuruz je u različitim fazama, što zavisi i od vremena sjetve i od FAO grupe zrenja. Neki kukuruz je već u fazi oplodnje jer su FAO grupa ranijeg zrenja, tako da mu nikako ne pogoduje ova visoka temperatura i vapi za kišom, odnosno vlagom”, rekao je Vučković.\n“Gdje ne postoji mogućnost navodnjavanja tu je veliki problem i veoma teško stanje za kukuruz”, rekao je Vučković.


Pozivni broj Rastenfeld\nGrad/mesto ili region: Rastenfeld\nPozivni broj za grad Rastenfeld je 2826. Za fiktivni broj telefona 9999909 i pozivni broj grada 2826, broj za pozivanje je 2826 9999909. A Rastenfeld se nalazi u Austrija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9999909, pozivni broj grada 2826 (Rastenfeld) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 2826 9999909. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 2826, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +43 (0043) ili pozivni broj grada 2826 (Rastenfeld).\nAko ste van Austrija i želite da pozovete osobu u Rastenfeld, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Austrija je +43 (0043), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Rastenfeld, morate da dodate +43 2826 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9999909, pozivni broj grada 2826 (Rastenfeld) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 2826 9999909.


"Kokice terapija" ovog ponedeljka u Domu omladine Beograda | Adria Daily\n„Kokice terapija“ ovog ponedeljka u Domu omladine Beograda\nPonedeljak, 16. oktobar 2017, u 19h\nProjekcija filma: „PROLEĆE, LETO, JESEN, ZIMA… I PROLEĆE“, autor Kim Ki-Duk.\n„Kokice terapija“ je novi mesečni program Doma omladine koji će biti organizovan od 16. oktobra 2017. do 22. januara 2018.\nProgram „Kokice terapija“ realizovan je uz podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.\nNa prvoj seansi 16. oktobra 2017, u 19h, u Klubu Doma omladine Beograda biće prikazan film Kima Ki-Duka „Proleće, Leto, Jesen, Zima… i proleće“ (Južna Koreja, 2003).\nGlavni junaci su budistički monah i njegov učenik, dok je pravi protagonista priče, zapravo, život sam, dok je antagonista vreme. “Teško da postoji film, tako jednostavan, koji me je dirnuo tako duboko. Osećam kao da bih mogao da napišem pregled filma u jednom pasusu ili da diskutujem satima.“, rekao je o ovom ostvarenju Rodžer Ebert, čuveni filmski kritičar.


BiH za deset mjeseci izvezla oružja za 161 mil KM, najviše u Saudijsku Arabiju | Frontal\nKada je izvoz u pitanju u prvih 10 mjeseci ove godine, FBiH je izvezla oružje vrijedno oko 159 mil KM, dok je RS izvezla 1,5 mil KM vrijedno oružje - naveli su u UIO.\nMaroko je treći na listi i u tu afričku zemlju je izvezeno oružje vrijedno oko 8 mil KM, dok ga je u Avganistan izvezeno u vrijednosti 7.828.000 KM - navode u UIO.\nVrijednost oružja uvezenog iz Slovenije u BiH je oko 1.315.000 KM, dok je ono uvezeno iz Češke vrijedno 1.127.000 - kazali su u Upravi te dodali da je oružje uvezeno iz Srbije vrijedno oko 965.000 KM.\n02.12.2019. u 10:47h


Novi Horizont: OSNAŽIVANJE MLADIH ZA UČEŠĆU U DONOŠENJU ODLUKA - Ulcinj info\nNovi Horizont: OSNAŽIVANJE MLADIH ZA UČEŠĆU U DONOŠENJU ODLUKA\nNakon edukativnih radionica predviđene su praktične aktivnosti kao što su studijske posjete institucijama i pokretanje inicijative mladih Opštini Ulcinj za izradu LPAM i usvajanje “Budžeta za mlade”.\nStudijskim posjetama mladi će primjeniti znanja koja su stekli tokom edukativnih sesija, ali i biti u prilici da uspostave direktan dijalog sa predstavnicima vlasti. Polaznici programa će prolazeći kroz kreativne metode edukacije steći osnovna znanja o konceptu lokalne samouprave, njenoj ulozi u organizaciji države, položaju skupštine opštine, predsjednika opštine i organa lokalne uprave, njihovim nadležnostima i funkcijama; kao i o mogućnostima učestvovanja u odlučivanju u lokalnoj zajednici.


Šarčević: Udžbenici za đake preko učeničkih kompanija i zadruga | Osnovne škole\nŠarčević: Udžbenici za đake preko učeničkih kompanija i zadruga\nPreminuo Gene Deitch, režiser nekih naših omiljenih crtaća! 27/04\nKako se piše: Nijedan ili ni jedan? 25/10\nU petak i subotu probni završni ispit 06/04\nMinistar prosvete Mladen Šarčević je najavio da bi moglo da dođe do promene načina na koji se nabavljaju udžbenici za đake.\nNaime, osnivanjem učeničkih kompanija i đačkih zadruga mogli bi se izbeći posrednici u nabavci udžbenika preko škola.\nPrema rečima ministra Šarčevića posrednici, mali broj agencija, imaju rabat od 30 odsto i zahvaljujući tome dobro zarađuju, dok škole od toga nemaju ništa.\n“Nismo mogli ove godine to da uradimo, ali dogodine ćemo svakako morati sve da menjamo. Idemo na to da se ožive učeničke kompanije i đačke zadruge i potpuno je svejedno za koji model se opredele škole”, rekao je Šarčević.\n“Ovakvim načinom rada najveća ušteda biće napravljena za roditelje, jer će plaćati udžbenike 15 odsto jeftinije, a još deset odsto će biti izdvojeno za učeničke uniforme. Izdavači te pare daju pa daju. Nije mi jasno ko je smislio da zakonom uvede posrednike”, kaže ministar.


Iz prvog reda, izlaganje mandatara Krivokapića pratio je predsednik Crne Gore Milo Đukanović.\nPočela sednica skupštine Crne Gore o izboru nove vlade\nBudući crnogorski premijer završio je govor koji je potrajao nešto više od sat vremena, nakon čega je bila određena pauza.\nNa kraju izlaganja, reagovao je polanik DPS-a Danijel Živković (DPS), rekavši da je Krivokapić svoje oponente diskvalifikovao na ružan način. Kazao je i da su prisustvovali "elaboraciji seminarskog rada o načinu i postupanju prethodne vlasti iz ugla mandatara".\nNa to je reagovao Dritan Abazović (URA), koji je pitao: "Kome da se obrati kad nije bilo smene vlasti?", nakon čega je usledila pauza.\n"Nije ni čudo što se iz DPS-a čude što DF kritikuje"\nMarko Kovačević iz DF-a naveo je da nije čudno što se iz DPS-a "čude što mi iz DF-a kritikujemo i što je normalno".\n- Jer oni nikad nisu mislili svojom glavom, a kada se jednom desilo da su mislili, opomenuo ih je bivši predsednik parlamenta Ivan Brajović. Predlog vlade ima osnovni kvalitet, a to je da u njoj neće biti nijedan predstavnik DPS-a što je dovoljan razlog da je podržimo. Ova vlada neće biti vlada kontinuiteta, ali možemo tvrditi da će biti potpuno demokratska jer se u njoj nije prelila volja građana iskazana na izborima - rekao je Kovačević.\nKovačević je dodao da je u pitanju tranziciona vlada sa nekoliko zadataka\n- Da se povuče Zakon o slobodi veroispovesti. U ekspozeu se navodi da će biti izmene i dopune, podržaćemo, ali ćemo se zalagati da se on povuče. Neophodno je da ova vlada stvori uslove za fer i slobodne izbore, nakon kojih bi dobili prvu demokratsku vladu i zbog toga je neohodno pročistiti birački spisak. Ekonomska i finansijska konsolidacija je jedan od težih zadataka za ovu vladu, videli smo da turizam nije dovoljan za ekonomski rast i od ove vlade očekujemo alternativna rešenja - naveo je on.\nDobacivanje sa mesta\nTokom Krivokapićevog izlaganja takođe su sa mesta reagovali poslanici DPS-a, na to što je mandatar rekao da su oni (još nekoliko dana aktuelna većina) "izokrenuli sistem vrednosti", objašnjavajujći zašto je potreban Zakon o lustraciji.\n- Ne dozvoljavate mi da dovršim ekspoze. Moj pogled ne govori da sam na vas mislio - odreagovao je Krivokapić, i ubrzo nastavio sa izlaganjem.\n"Nije manjinska, već vlada naroda"\nKrivokapić je danas govor počeo rekavši da će "ova vlada sigurno biti izglasana".\n- Nije manjinska već vlada naroda. Tražili smo da ne budemo kritikovani, ako očekujete rezultate onda nas oročite na šest meseci - rekao je Krivokapić, dodavši da će nova vlada u februaru napraviti program rada za 2021. godinu.\nKrivokapić: Ovo će biti vlada naroda\nKazao je i da je Crna Gora 30. avgusta ove godine, voljom građana prvi put u svojoj istoriji na demokratski način promenila vlast.\n- I pored toga što je u formalnom smislu, višepartijski sistem uveden u ustavni poredak pre trideset godina, možemo sa sigurnošću konstatovati da su tek sada stvoreni svi neophodni preduslovi da se obrazuje prva demokratska Vlada. Iz tog razloga, potpuno smo svesni da je naša obaveza i istorijska i neponovljiva - rekao je on za govornicom.\nGovorio je i o prioritetima vlade na čijem čelu će biti, rekavši da će ih biti tri. Takođe, osvrnuo se na razne oblasti života, od EU do obrazovanja, preko borne protiv korona virusa, do turizma.\nCG nova vlada skupstina 07 foto Anadolu Milos Vujovic\nMeđutim, već na samom početku i po usvajanju dnevnog reda, prvi čovek PZP Nebojša Medojević, čija je stranka deo Demokratskog fronta, rekao je da se nisu stekli uslovi da se raspravlja o predlogu programa nove vlade.\nPo njegovom sudu, dokument koji je dostavio Krivokapić nije dobar, da mu treba dorada, i da se nakon šest meseci ne mogu vrednovati rezultati rada vlade. Zatražio je i pauzu.\nMalo pre početka sednice oglasio se i prvi čovek URE Dritan Abazović.\n- Krećemo! - napisao je pred sam početak sednice budući potpredsednik crnogorske vlade, koji je na svom Tviter nalogu podelio fotografiju neposredno pred početak zasedanja uz komentar "kandidati za prvu demokratsku Vladu u istoriji Crne Gore".\nKako je najavljeno, zasedanju će prisustvovati i predsednik Crne Gore i prvi čovek DPS-a Milo Đukanović, čija će patrija posle gotovo tri decenije iz vlasti otići u opoziciju.\nTakođe, ovih dana su se političke partije u Crnoj Gori, a koje imaju predstavnike u parlamentu, izjašnjavale oko toga da li će podržati Krivokapićevu vladu, a trenutna situacija takva da će njegov kabinet, kako sada stvari stoje, dobiti podršku svih partija članica tri vladajuće koalicije.\nOčekuje se da će ova sednica trajati tri dana, i da će glasanje o novoj vladi Crne Gore biti krajem nedelje, tačnije u peta.\nBudući crnogorski premijer je pre dva dana Skupštini Crne Gore dostavio ekspoze u kojem je na 51 strani naveo da su prioriteti buduće vlade borba protiv korupcije i kriminala, pravda i ravnopravnost, dobrosusedski odnosi sa zemljama okruženja, obezbedenje fer uslova na izborima, smanjenje troškova javne potrošnje, stvaranje poverenja javnosti i potpuna transparentnost rada državne administracije.\nDONACIJA IZ BAHREINA Sleteo avion sa medicinskom opremom, Brnabić: Ovo je jedna od najvećih pojedinačnih donacija koje je Srbija dobila


Vučić će Medvedevu biti domaćin najpre na Vojnom aerodromu "Pukovnik-pilot Milenko Pavlović" u Batajnici, gde će prisustvovati prikazu sposobnosti Vojske Srbije povodom Dana oslobođenja Beograda "Sloboda 2019".\nPopodne će u Palati Srbija srpski predsednik i ruski premijer razgovarati "tet-a-tet", a potom sledi ceremonija razmene potpisanih bilateralnih dokumenata, u prisustvu predsednika Vučića i premijera Ruske Federacije.\nOd 20 sati Medvedev i njegov domaćin Vučić prisustvovaće u Sava centru svečanoj akademiji povodom 75. godišnjice oslobodjenja Beograda u Drugom svetskom ratu.