*Dinar **(RSD), The Nezamenljivi*** | B92 Blog\n***Nezamenljivi, nezamenljivost je atribut sa dvojakim znacenjem:\n1. Neko ili nesto se nikako ne moze smeniti ili zameniti nekim/necim drugim\n2. Neko ili nesto se nikako ne moze zameniti (trampiti, obj. Mung.) ZA nekog ili nesto.\nEUR(O) je valuta Europske Unije & Crne Gore, koja se vazda & svuda moze zameniti i rado prima & nerado daje "ispod stola" na ovim prostorima.\nMoja, The Najdraza je nedavno putovala u Europu. A za put po Europi su joj, gle cuda, trebale pare (i parce sapuna i toalet papira, sto nedavno rece Boza, The Tetkin Kauc, pods. Mung.). A nase pare tj. Dinar, The Nezamenljivi, ne lezi vraze, ne primaju u Europi isto kao Vatu, The Vanuatuanski te je morala da kupi europske pare, za svecke, a - nase. I to je obavila bez problema, po vazecem kursu (79 i po' RSD/EUR) za taj dan, u "privatnoj" kenj...ups, menjacnici: kupila je nekih 200 Eura. Kada se Moja, The Najdraza vratila sa puta, donela je isto para koliko je i ponela, jerbo su joj tamo platili sve troskove + neke-nazovi-dnevnice (samo za 'ranu, 'bem ti zivot nas umetnika, tug. Mung.). Ali, te pare je morala da vrati u banku, da pokrije minus u koji je otisla zbog kupovine para za put. E, ali u istom objektu za devizne trange-frange, kuras je bio jedno pet dinara nizi, jerbo je, kako nam se tih dana kleo Radovan, The Bankar Najglavniji, nagrnulo iz sveta u Srbalje, da poseti vamilije, prijatelje & kumlje, pa donelo i stranjske pare, koje su dinaru znacile isto k'o i krotikosteroidi bilderskim muskulama. Te tako, samo u toj medjuvalutnoj transakciji, moja draga zijani jedno 1.000 RSD.\nMoji dragi poznanici, vlasnici male, skromne, ali dobre gradjevinske firme u okolini Beograda, pre nekoliko meseci ugovorise dobar posao u Europskim parama, jerbo investitor nije hteo drukcije ni da cuje! Medjutim, ugovoreno je da budu isplaceni 50.000 EUR po zavrsetku radova. Tog dana kada je potpisan ugovor, kuras je bio 83 i po' RSD/EUR. Kada je placeno za svojski odradjeti posao, kuras je, s oprostenjem, vec pao za 7 i po dinara. A da ne pominjem da su u medjuvremenu poskupeli gvozdje i beton, te, moji poznanici, koji su usput bili podigli plate radnicima, ne da ostadose bez zarade, vec ostvarise zavidan gubitak, u iznosu preko dve prosecne godisnje zarade u Srbiji - zemlji konstruktivno klizajuceg dinara!\nProletos, Radovan, The Bankar Najglavniji, zakuka u jednom intervjuu, da se nasi spoljnotrgovniski bizmisi, pomalo bahato ponasaju u nabavci deviza za kupovnu sirovina i energenata u inostranstvu. Kaze on da oni strane valute kupuju kad i po koliko im se cefne, a posle ih i prodaju kada i po koliko im se cefne, ic ne hajuci al' se, d' prostite, diglo ili palo, jerbo oni moguci gubitak u igri "suge" izmedju valuta sa Dinarom, The Nezamenljivim, svakako ukalkulisu u cenu koju plati krajnji potrosac - uglavnom pripadnik staleza "boranije".\nPostoje takozvani "hedz fondovi" - investicioni fondovi najkrupnijih riba koje gmizu ovom planetom, poput Dojce Bank (De), Bank of America, J.P. Morgan, Goldman Sachs, Morgan Stanley (USA), UBS AG (Ch), Barcalays Bank, Royal Bank of Scotland, HSBC (UK) cija je delatnost prevashodno spekulisanje u transakcijama sa valutama, hartijama od vrednosti i strateskim sirovinama, za cije poslovanje nigde ne postoji jasna regulativa i iznad kojih ne postoj bas niko & nista. (Izvol'te na Forex.com, otvorite besplatan nalog, pa isprobajte kako se to radi ;))\nSmatram da postoji dovoljno dokaza da je Dinar, The Srbski, bez obzira na svu nostalgiju za boljim vremenima i snaznu emotivnu vezu sa njim, veliki kamen oko vrata vecini gradjana Srbije. Isto to, bar znaju, ako bas i ne smatraju, i oni koji mogu da ukinu RSD preko noci. Zasto to ne urade? Ja sam za ukidanje RSD (citaj: delimicni prestanak pljacke Srbalja & 35% bratskih naroda & narodnosti, prev. Mung.) i uvodjenje EUR, sto pre!\nMungos, The EuroDinarid\nP.S. Mali prilog temi:\nSpisak svih valuta u svetu\nO trzistu valuta\nOvo su vrlo tacni, informativni & pregledni napisi.\n200_Vatu_Commemorative_Note.jpg / 114.24 / KB image/jpeg\nBebaOdLonchara 02:13 10.09.2008\neee, moj mungose92\ntroll on (sto ti ovo 92 nakacili?!)\ni ja sam za euro. verovatno i moji prijatelji madjari koji da bi trosili pare u EU u kojoj su sasvim&totali (vize npr) moraju da menjaju forintu za euro, te izgube prilikom transakcije nesto para. inace forintu ne mozes lako da zamenis u srbiji vec moras da je menjas u madjarskoj za euro, pa onda kod nas u dinare...tako sam ja nedavno menjala nase dinare u evre da bi iste posle menjala u forinte...i obratno. ko je sve tu dobio, a? znam samo da sam ja izgubila visestruko.\nopet, zanimljivo mi je da je slovenija presla na euro a da je kasnije primljena u clanstvo EU, i pomenuti crnogorci, koji nemaju (za sad) veze sa EU...a ekonomija u madjarskoj pred raspadom. ne znam da li se to mi ugledamo na njih kad su valute u pitanju ili oni na nas, ali nista mi se ne svidja.\nsorry na insistiranju na forinti u komentu, ali prepoznala sam sindrom i...mnogo-sam-ljuta >:-#\nmungos92 02:31 10.09.2008\nRe: eee, moj mungose92\nsorry na insistiranju na forinti u komentu\nNista, nista! Sreca pa nisam alergican na HUF! A jos manje na forintaljke... BTW, HUF se bar nalazi na "ozbiljnom" popisu valuta na sveCkoj kurasnoj listi, a RSD - nigde!:(\nzanimljivo mi je da je slovenija presla na euro a da je kasnije primljena u clanstvo EU, i pomenuti crnogorci, koji nemaju (za sad) veze sa EU\nMislm da dovoljno govori o sustinskoj razlici u "poslovnim" filozofijama, a i objasnjava zasto je dezala pobegla od nas glavom bez obzira.\nMungos, the Dinarid\ndragan7557 13:18 10.09.2008\nekonomija u madjarskoj pred raspadom. ne znam da li se to mi ugledamo na njih kad su valute u pitanju ili oni na nas, ali nista mi se ne svidja.\nRadovan The Bankar Jelašić je iz Mađarske pa nije ni čudno.\nDoctor Wu 21:47 10.09.2008\na ekonomija u madjarskoj pred raspadom.\nUnfuckable 05:24 10.09.2008\npoprilično česta parola - "živele razlike" - ovde, kao i sve ostalo, dobija potpuno novi "majka - maćeha" smisao :\n"živele kursne razlike"\ntako da, siguran sam - Dinar - kao Ideja & Sredstvo - će biti branjen, bar kao i Kosovo\nVlasta92 07:13 10.09.2008\nje lepa reč. Kao Dinarske planine, stamene i jake...\ngorio92 15:57 10.09.2008\nRe: eto kako\nA i jeste kao Kosovo.\njeremija92 07:45 10.09.2008\n.... da mi je tog kamenja oko vrata što više, nekako bih ja izašao na kraj sa kursnim razlikama.\nmungos92 10:14 10.09.2008\nKRALJMAJMUNA 07:46 10.09.2008\n"jerbo je, kako nam se tih dana kleo Radovan, The Bankar Najglavniji, nagrnulo iz sveta u Srbalje, da poseti vamilije, prijatelje & kumlje, pa donelo i stranjske pare, koje su dinaru znacile isto k'o i krotikosteroidi bilderskim muskulama."\nBajka o tome kako se kurs EURA određuje prema ponudi i potražnji EURA je bajka za malu decu-poštenu i dobru ali naivnu. Ima takve dece i ovde na Blogu. Jedared su me OVDE u jednoj od naših "pametnih" diskusija moji Blog priijatelji patosirali poentom da je ponuda i tražnja ono što u Srbiji određuje kurs EURA. Nisam imao snage da im grubo odgovorim jer su mi po svemi drugom simpatični.\nIma u ovom blesavom kursu nešto mnogo dublje i gore od ponude i tražnje.\nmungos92 10:18 10.09.2008\nZar vi to, Visocanstvo, The Vase, sumnjate u postenje nasih monetarnih & svakih drugih vlasti?\nNemojte, molim vas! Naravno da kuras odredjuju ponuda i potraznja, ali... CIJA & KAKVA?\nMilutinM 09:12 10.09.2008\nI na Kosovu\nDa malo istrolujem\nI na Kosovu je zvanična valuta. Uveli su ga braća Crnogorci i Unmičani dok si rekao keks. A znam dobro da se jadni Litvanci opučiše da uvedu evro, no nisu kao braća Slovenci ispunili uslove i nije im dozvoljeno. Čudna rabota, da hebe oca očinjeg\nma_nemoj 10:28 10.09.2008\nneko da mi je dirao RSD!!! Pa plata mi porasla za 50 evrića samo tako, ni malim prstom nisam morala mrdnuti...:)))\nPreporuka, sjajan tekst!\nmungos92 11:51 10.09.2008\nPa plata mi porasla za 50 evrića samo tako, ni malim prstom nisam morala mrdnuti...:)))\nDobra ti plata! Preporuka i tebi!\nColin_bgd 10:43 10.09.2008\nUvodjenje evra ne bi resilo te probleme, samo bi se iste "transakcije" prenele kroz drugaciju formu. Ja nisam za uvodjenje evra pre nego sto Srbija postane clan EU i ispuni uslove za evro. Iz prostog razloga jer jedino tako se ogranicava problem u korenu, a ne samo izmesta na druga mesta.\nInace, posto sam se pre par dana vratio iz Srbije, mogu definitvno da potvrdim da je maloprodajna roba u Srbiji (odeca, obuca, knjige, CD-ovi, elektronska oprema, bela tehnika itd.), a zatim hrana, tj. cela samoposluga MINIMUM 20% skuplja nego u Engleskoj, sto je apsurd nad apsurdima. Benzin kosta isto, jedino su jeftinije cigarete i domaca alkoholna pica... Kako ljudi zive, ja stvarno ne znam...\nMilutinM 11:08 10.09.2008\nRe: Ne prebrzo...\nNećete verovati, ali isto govori i moj drug Raša po povratku iz Beograda u Ženevu. Običan život običnih ljudi je jeftiniji ovde!\nUnfuckable 11:19 10.09.2008\nKako ljudi zive, ja stvarno ne znam...\npa kako - kako žive ?\nna pljugama i alkoholu.\nvracarac92 11:21 10.09.2008\nColin_bgd 11:28 10.09.2008\nivana23 11:34 10.09.2008\npa kako - kako žive ?na pljugama i alkoholu.\nmungos92 11:55 10.09.2008\nUvodjenje evra ne bi resilo te probleme, samo bi se iste "transakcije" prenele kroz drugaciju formu. Ja nisam za uvodjenje evra pre nego sto Srbija postane clan EU i ispuni uslove za evro.\nNe govorimo o uvodjenju evra, vec o ODvodjenju dinara.\nA koji su to uslovi? Nesto nisam siguran da su Kosovo & CG ispunili ishta....\nInace, posto sam se pre par dana vratio iz Srbije, mogu definitvno da potvrdim da je maloprodajna roba u Srbiji (odeca, obuca, knjige, CD-ovi, elektronska oprema, bela tehnika itd.), a zatim hrana, tj. cela samoposluga MINIMUM 20% skuplja nego u Engleskoj, sto je apsurd nad apsurdima. Benzin kosta isto, jedino su jeftinije cigarete i domaca alkoholna pica.\nU SAD jos jeftinije, osim piva.\nmariopan 11:57 10.09.2008\nPazi ova tema se bas bavi onim cime se ja sada prakticno bavim...to jest pokusavam da spasem koji dinar iz velike pljacke koja se odigrava na zamnei valute. Ta pljacka se radi na mnogo nacina. Evo jedan :\nPotrazila sam na internetu sve proizvodjace dobrih prozora i vrata (za balkone) od aluminijuma (sa termoprekidom, mrezicama, roletnama) i nadjem nekoliko ali na jednom forumu bas hvale jednu firmu.Pozovem telefonom i pitam za cene i kazu mi cenu po kvadratu u evrima, kako za prozore tako za mrezice i roletne, izracunamo i ja i sin i dobijemo jednu cenu...pozovemo da nam dostave predracun a tamo za skoro 25% veca cena, sve u evrima racunamo. Pitam kakva je sad to cena i dobijem odgovor da je to bila "orjentaciona" cena kada smo razgovarale a sada je prava )Mislim, da li je ona tu da mi daje informacije ili da orjentaciono pogadja ko da gleda u pasulj? Ali ajde kao to su najbolji prozori...pa hajde da uzmemo (suma je oko 4000evra ukupno bila) mislim valjda ce neko za te pare da se otima za posao ovde u Srbiji (;-)...dobro sam se setila da pitam a kako se placa? Kaze gospodja samo u dinarima...dobro...pa koliko nam onda racunate dinara da treba da damo? Kada rece sumu meni opet zvezdice pred ocima pa koloko racunate evro? Kaze 7,99 toliko dinara ja njima treba da dam.....pitam pa zasto, zna li ona koji je kurs? kaze da zna ali svi tako racunaju a tu je i provizija njihove banke.! Kakve banke kada placamo u gotovom? Pa te njihove banke vam zaracunaju kroz kurs i neku svoju proviziju i zato je cena evra kod njih ova a na trzistu zna se koja. Tako meni ti prozori izadjose tako skupo da sam odustala samo zbog "orjentacione" cene kja je mala da bi nas navukla, pa onda dolazi prava cena veca, pa onda dolazi njihov kurs evra i provizija neke banke sa kojom ja nemam nista jer mi pare iz moje (strane banke) ne dadu dok ne odleze kod njih mesec dana jer ce i oni da uzmu neku proviziju...ja tu lepo odustanem.\nNadjem majstora koji te iste prozore pravi ovde kod nas, nikad ga nisam pre videla ali sam mu dala kaparu 3000 evra u cetri oka bez svedoka, on je vec montirao deo (4) prozora a deo je doneo ovde na sred sobe, cekamo da zidari obrade otvore pa dolazi da montira ostatak, prosla sam sa 500 evra ustede a prozori su SAVRSENI...odussevljena sam koliko je pedantno i savesno uradio posao, dve nedelje pre roka zato sad ceka za zidarima..eto ima ko hoce da radi i za evre bez banke i bez provizije u koju su se ugradili svi redom, nije samo onaj ko je zurio na autobus.\nmungos92 12:05 10.09.2008\nTotikazem, bre! Tvoje iskustvo sa prethodno navedenom firmom je sve cesca pojava. (Doneli iz Amerike fore-navlakuse sa cenama)\nColin_bgd 12:09 10.09.2008\nPa,ima EU taj "spisak" uslova za uvodjenje evra. Kosovu i CG se gleda kroz prste, i znamo svi iz kojih razloga. Ja ne bih voleo da se nama bilo sta vise gleda kroz prste, nego da se stvari vec jednom i za svagda srede kako treba, tj. kako su sredjene u Sloveniji, Ceskoj, Slovackoj, Madjarskoj, Grckoj. Zbog toga nisam da se preskacu razredi...\nmungos92 12:18 10.09.2008\nJedini uslovi su dobra volja nasih(?) vlasti i da NBS nabavi dovoljno evra da zameni sve dinare. Iskljucivo je nasa stvar koju cemo valoutu koristiti. Ako zelimo, mozemo da se opredelimo i za TOP - tongoansku pa'angu, koja, BTW ne stoji tako lose - oko 3 TOP za evro!\nColin_bgd 12:24 10.09.2008\nCisto mehanicki moze, ali da li je to i pametno bez amina EU, to je pitanje...\nmariopan 12:27 10.09.2008\nPa zamisli ako ja ustedim tih 500 evra a i majstor je koristio iste profile (alumil) ista stakla, dodao je i zaradu, to je mala privatna firma, samo smo preskocili sve one koji se ugradjuju..koliko je to para koje se otimaju bez da je za njih neko nesto i radio?\nA u pravu si za gradjevinski materijal, poskupeo je neverovatno, ja sad bas radim (cujes mesalicu kako vrti?), to jest majstori rade...ali kako je sve to toliko poskupelo a evro pada i pada i pada.....i kazu da nam i inflacija pada i sve je manja....imali smo i deflaciju onomad? U julu?Ta deflacija ako nije fatamorgana mogla bi biti samo kolaps, znas ono kada pacijentu stane srce pa ga vracaju u zivot,i ako je to istina da je evro ovolicki a nase cene OVOLIKE onda je neko ovde lud.\nmungos92 12:46 10.09.2008\nNe treba nam niciji amin (pogotovo ne Idi, prim. Mung.). Srbija je ipak jos uvek samostalna, takoreci - suverena zemlja. Catch 22 je to sto domacim (i ne samo domacim! nap. Mung.) "hedzistima" dvovalutni sistem jako odgovara.\nJelica Greganović 14:03 10.09.2008\nalaj je lepa ova para, baš mi se sviđa...otongaška.\nmungos92 14:15 10.09.2008\nFala, kumo! Ako ti ikada budu trebale pa'ange, npr za soping, uvek mogu da ti prodam po povoljnom kurasu. (tezgarim kao ovlasceni diler o'Tongaske CB )\nMungos, The Pa'angas\nsentinel26 13:29 10.09.2008\nIgre sa The "Kurasom" i td..\nDje baš sada nadjoste da pokrećete jednu opasnu temu The Mungos-e ?\nSada je aktuelno hoće li Tomica osnovati RDP ili neće i sa kime će u društvo, niko ne postavlja pitanje sa čime će nego sa kime.\nDokle god "G" udruženje sjedi na svim punktovima i džakovima para biće ovako kako ste opisali pod srpskom nebeskom dinarskom kapom.\nDokle bude trajalo imovine i preduzeća za prodaju i poklanjanje ( budućim ličnim partnerima ) biće i igara sa The "kurasom".\nKada toga nestane onda će nastati muka. Imovina se više ne prodaje na tenderima nego se pozivaju prijatelji (tzv. budući "stra-teški partneri" ).\nKako je smiješno slušati "političke" dilere (nijesam rekao diletante) koji trućaju kako je dinar stabilan zahvaljujući prilivima od gradjana iz inostranstva, a u inostranstvu niti na jednoj berzi nejma dinara ni na spisku.\nSjećate li se dvojice "stručnjaka" za zamajavanje naroda, (više od stručnosti a manje od politike) koji obećaše da će dinar brzo naći i na Londonskoj berzi.\nCrna Gora i Unmik na Kosovu nijesu uveli Evro po svojoj volji i ne pod istim uslovima.\nUnmik nije mogao na Kosovu uvesti dinar kao valutu jer je za njih to valuta "strane" države. Kada i ovako teško kontrolišu platni promet, šta mislite kako bi to izgledalo da im Srbija štampa i ubacuje dinare.\nCrna Gora je svojevremeno uvela DEM uz saglasnost Njemačke, a 2002.godine kada je došlo do prelaska na EUR-o u zemljama članicama EU, Njemačka je podržala ostanak EUR-a u CG.\nO situaciji i razlozima za uvodjenje DEM zna cijela Evropa ( osim Srbije ).\nOni koji stvarno misle da CG ne ispunjava uslove za uvodjenje EUR-a trebalo bi da kažu koji to uslov ona ne ispunjava ili neka pročitaju kakav je zahtjev svojevremeno zvanično podnijela Poljska odmah po prijemu u EU (mislim da još nema EUR-o) i kakvu je izjavu morala dati CG.\nKada je u pitanju ispunjenost tih uslova (ne bih više o njima), CG se nalazi ispred dvije starije članice EU koje imaju EUR-o u svom platnom sistemu od početka.\nP.S. Obratite pažnju. VIP blogerima su stranke zabranile da otvaraju ovakve teme.\nJelica Greganović 14:04 10.09.2008\nRe: Igre sa The "Kurasom" i td..\nVIP blogerima su stranke zabranile da otvaraju ovakve teme.\nMeni očito kasni pošta...\nsentinel26 14:10 10.09.2008\nMoža su vas "isključili" iz stranke, obzirom da ne znam koja je u pitanju ne bih mogao pogadjati zašto vam "pošta" kasni.\nA moguće da ljudi vide koje ste teme otvarali pa računjaju da nema potrebe da troše pare za "poštarinu".\ngorio92 16:01 10.09.2008\nE da je to jedino što zna Evropa(osim Srbije) gde bi Srbiji bio kraj.\nsentinel26 16:08 10.09.2008\nNažalost i to je tačno i malo tragično. Bolje bi bilo da nije ali šta se tu može.\nJelica Greganović 16:11 10.09.2008\niz toga se može zaključiti da su političke stranke, prema tvojim informacijama, zabranile VIP blogerima ovog bloga da pišu o dotičnoj temi, a ne samo svojim članovima koji ovde pišu.\nMene će malo teže ijedna stranka da isključi, jerbo se nisam član ni jedne.\nSve je moguće kada se tako piše, kao što si ti napisao svoju tvrdnju. Zvuči bombastično, a u stvari međutim.\nsentinel26 16:39 10.09.2008\nRe: Dakle, ako\nVjerujem vama da nijeste član neke političke stranke. Ne znam samo kako ste se onda "prepoznali" i osjetili "prozvanom" ?\nU odgovoru vama ja sam riječi "isključenje" i "pošta" stavio pod navodnike.\nPrije neki dan na blogu kod jedn-og(e) VIP ja direktno uputih vrlo konkretno pitanje u vezi ove "hipoteze" a dotičn-i(a) ne htede ( "smede" ? ) da odgovori.\nMoja malenkost izvoljela rukovoditi se načelom "ćutanje je potvrdjivanje ( tj. odobravanje)".\nOvakva "istina" ne može da se demantuje prostom negacijom već djelovanjem.\nNe znam da li stranke mogu da naredjuju ali da hoće, da obožavaju da daju "preporuke", poznato mi je veoma dobro i ne bih to ovdje da dokazujem.\nU mojoj PS poruci Mungosu sam zaboravio da riječ "zabranile" stavim pod navodnike.\n"Trolovanje" tema koje sam ja nazvao "zabranjenim" jeste dokaz nečega ..... ili možda nije !?.\nmungos92 16:57 10.09.2008\nNe izjasniste se o pitanju koje sam postavio: Da li ste za ukidanje RSD & prihvatanje EUR u Srbiji?\nMungos, Tthe Dinarid\nGoran Vučković 17:09 10.09.2008\nEvo ja da odgovorim:\nJa sam apsolutno za - čim ispunimo Mastriht kriterijume :)\nsentinel26 17:19 10.09.2008\nMislio sam da se to iz mojeg teksta vidjelo ali evo da glasam.\nJa sam apsolutno ZA !\nNo šta ćemo poslije, ovi " G-ul je kul " bankari i eksperti za "više od stručnosti a manje od politike" će nam "ostati" bez posla ?\nS26. The Eur-ović\nDoctor Wu 10:13 11.09.2008\nKada je u pitanju ispunjenost tih uslova (ne bih više o njima)\nNemoj više, keve ti, imaj makar malo srca.\nsimkke 14:53 10.09.2008\neh, sto je zivot kurva...\nma koji euro, vratiti kralja!\ngorio92 16:04 10.09.2008\nNeće ići lako,\nna letnjem kursu dinara neki lepo zaradjuju.\nGlasam za EUR.\nmungos92 16:09 10.09.2008\nRe: Neće ići lako,\nHvala sto si prvi bio hrabar & glasao!\nmariopan 16:57 10.09.2008\nAko glasam i ja da li ce te nase valute koja bi se zvala evro biti toliko za svakoga da moze da prezivi mesec?\nBtriga me kako se zove samo neka ga ima zadosta\nI ja glasam ZA. Kad mi vec racunaju i preracunavaju onda bar da se ne ovajde muvatori.\nmungos92 16:59 10.09.2008\n:))) Trebalo bi da ukidanjem dvovalutnog sistema u Srbiji zivot bude jeftiniji, a to znaci i vise EUR-a z ostalo, zar jok?\nstijak92 20:40 10.09.2008\nPa kad bi i htjeli ne bi mogli\nNe pratiš mungos. Naravno da ne možemo da uvedemo evro bez amina evrope niti bi evropa blagonaklono gledala na to. Već je u više navrata pritiskala crnu goru oko toga, ali kako crna gora i nema toliko mnogo stanovnika vjerovatno je odlučila da joj pogleda kroz prste, a pretpostavljam da ni sa kosovom nije puno drugačije. Pogledaj recimo EU upozorava Crnu Goru zbog evra, ovo i ovo.\nNaime - evropi nije u interesu da države koje nisu ispunile određene uslove uvedu evro jer tako se sve nestabilnosti na monetarnom tržištu te zemlje prenose i na ostatak evro zone.\nstijak92 20:44 10.09.2008\nRe: Pa kad bi i htjeli ne bi mogli\nCitat iz jednog od članaka\n"Stav Evropske komisije u slučaju Crne Gore je i dalje isti i ima podršku zemalja članica EU. Uslovi za uvođenje evra su vrlo jasni, određena merila za to moraju biti ispoštovana. A pre svega se mora biti član Evropske unije", podvukla je portparolka Evropske komisije i dodala da iako EU "pravno ne može sprečiti jednostrano korišćenje evra" u zemljama i na teritorijama izvan prostora Unije, za to "postoji određena cena".\nInače, londonski "Fajnenšel tajms" piše da će ministri finansija zemalja Evropske unije upozoriti Crnu Goru da jednostrano uvođenje evra kao nacionalne valute nije u skladu sa zakonima Unije.\nsentinel26 21:28 10.09.2008\nKada već citirate izjave stare skoro godinu dana, onda treba da se zna da se izjava gospodje Tores odnosi na formalne uslove (članstvo u EU).\nIzgleda veoma smiješno, valjda Crna Gora zna da nije članica EU a zna i šta piše u njihovim propisima.\nCrna Gora nije jednostrano uvela EUR-o nego DEM a onda je uz saglasnost onoga koji je dao dozvolu za uvodjenje DEM izvršila konverziju iste i nastavila započeti posao.\nDozvola za DEM je data u danima kada su vojni helikopteri donosili na Tivatski aerodrom sveže naštampane dinare iz Topčidera.\nU Srbiji se toga niko ne sjeća, jer je guverner s kalašnjikovom, ( 2000-e ), kada je ono preuzeo Banku i Štampariju tim "ljudima" oprostio "minuli rad" - uručio im "pomilovanje".\nDrugo tu "cijenu" koja se pominje u izjavi, nije platila gospodja Tores, već CG.\nTreće kada citirate Londonski "Fajnenšel tajms" onda ima i ovako nešto:\nEU, međutim, neće tražiti od Crne Gore da ukine evro kao nacionalnu valutu nego će ta zemlja biti upozorena da su neophodne strukturne reforme ako želi da koristi evropsku valutu, tvrdi list pozivajući se na diplomatske izvore.\nGoran Vučković 21:57 10.09.2008\nKao i mnogo drugih stvari, domaća valuta može da bude i lek (ali ne preterano jak) i otrov - pitanje samo kako se koristi.\nTako je i prelazak na evro šok za slab organizam - zato i postoje kriterijumi iz Mastrihta - kada je ekonomija dovoljno zdrava da može da trči sa ekonomijama država EMU, onda uvede evro. Kao ono u Alisi u Zemlji Čuda: potrebno je jako brzo trčati da bi se ostalo na mestu...\nMilutinM 22:08 10.09.2008\nŽivela Crna Gora, najnaprednija i najsredjenija država Evrope. A i mnogo šire. A i uže. A i bliže. A i dalje. A i na sve četiri strane sveta. A i u celom Kosmosu. A i u CERNU i na Higsovom bozonu.\nsentinel26 22:32 10.09.2008\nOprostite gos'n Milutine ako vas je šta godj u ovoj mojoj rečenici povrijedilo, nije mi bila namjera.\nJa znam da takodje nije popularno pominjati helikoptere i kalašnjikove. To treba da se "zaboravi".\nSvoj zaključak sam zasnovao na osnovu izjave Banke iz The Dojčlanda. Kome je u prepucavanju i sa kojim ciljem bila upućena ta izjava me baš i ne interesuje.\nNjihova se ne poriče i ne provjerava, nekom na žalost a nekome na radost.\nO uredjenosti država ne umijem tako mudro kao vi, trenutno moram da se zadovoljim temom koju je ovaj domaćin postavio - o dvovalutnom pljačkaškom sistemu u Srbiji koji i mene krade, a onaj tamo mi još ništa nije uzeo.\nstijak92 00:55 11.09.2008\nDa, samo kakve to veze ima sa eventualnim uvođenjem evra u Srbiju.\nTo sam citirao u kontekstu da bi Srbija teško dobila sad dozvolu da uvodi evro pa je ovaj blog pusta mašta.\nA i ova teza kako crna gora ispunjava uslove bolje nego neke stare članice EU mi je poprilično upitna i iako kruži netom - nigdje nisam našao kredibilni izvor. Ali dobro - ako je istina - svaka im čast.\nsentinel26 09:57 11.09.2008\nOvo nije moja tvrdnja i ne zanima me je li istinita.\nJa znam da ovakve njihove izjave ne obavljaju statističke funkcije, već imaju odredjene političke poruke uvijek upućene još nekome ko nije spomenut u izjavi i u zavisnosti od toga ko je taj "nepomenuti" zavisi njihova "težina" i značaj.\nJa sam samo htio da demantujem da je CG "jednostrano" uvela EUR-o u svoj sistem pa sam ukratko predstavio istorijat "dogadjanja". Jedna (čini mi se jako važna) članica EU je dala saglasnost.\nPa ni Kosovo nije jednostrano uvelo EUR-o, nego je to uradio Unmik uz saglasnost EU.\nVlada Kosova još nije ( i ne zna se kada će ) dobiti takve ingerencije.\nNaše pisanje o željama za uvodjenjem EUR-a u Srbiji jeste jedno davanje oduška u situaciji kada vidimo kako nas pljačkaju ovim dvovalutnim sistemom na naše oči a ne možemo da preduzmemo apsolutno ništa konkretno da bi se odbranili.\nA tek čemu služe igre (sa i ) oko Kreditnog biroa ?\nKonkretno, meni su za tri posljednje godine, igrom sa kursevima, "oteli" oko 4.500,- Eura.\nAko moram to da trpim, ne moram još i da ćutim.\nKo voli i želi da bude "solidaran" neka se pridruži i - neka "glasa" na Mungosovo "referendumsko" pitanje.\nJa sam to shvatio kao izjašnjavanje - za Mungosov predlog ili za udruženje "G-ul je kul ! ".\nMilutinM 10:49 11.09.2008\nkako nas pljačkaju ovim dvovalutnim sistemom na naše oči\nIzvinjavam se, ali se ne bih složio sa ovakvim ocenama. (Sentinel, da ne bude zabune, komentarišem ovde ali ne da tebi - na blogu se ne persira - kontriram; i drugi stoje iza ovakve ocene). U mom običnom mozgu valutu povezujem sa političkim identitetom zemlje. Jedan broj zemalja rešio je da se udruži i da ima mnoge stvari zajedničke - tako su i uveli jedinstvenu valutu. Jedan broj tih istih zemalja koji je doneo istu takvu odluku misli da dalje treba da ima svoju valutu pa su je i zadržali.\nMi, eto, još uvek nismo ušli u to kolo. Nažalost. Voleo bih da se to što pre desi. No, dok se ne desi, teško je očekivati da će nam ta grupa zemalja dozvoliti mogućnost da deo njihovog identiteta koristimo. Stoga i, nekako laički razmišljam, treba da se držimo svoje valute. Kakva je da je. Mislim: moramo.\nIsti "dvovalutni" sistem postoji u mnogim zemljama u Evropi. Eto, ovde u Švajcarskoj, niko ih ne bi mogao naterati da se odreknu svog franka. Oni, bre, imaju kovanice iz pretprošlog veka još u opticaju! Ko bi bi lud da to prenebregne? I, onda, i Švajcarci moraju da menjaju franak za evro i evro za franak. I oni gube na tim transakcijama. Razlika je u tome što je ekonomija uredjena pa te transakcije nisu česte i na njima se onda ne gubi mnogo, a franak i evro uglavnom stoje istom odnosu pa ljudi i ne gledaju na kursnu listu.\nGoran Vučković 11:47 11.09.2008\nGubici (ali i dobici) na kursnim razlikama zbog fluktuiranja kurseva su sasvim uobičajena stvar svuda. Prelazak na evro (kada dođemo do toga) će nas osloboditi samo dela te priče - jer popriličan deo sveta trguje u dolarima, a evro je, verovali ili ne, prema dolaru pao za jedno 15% od jula do sada (ko ne veruje nek pogleda ovde). Nama, kao građanima države Srbije, tehnički prelazak na Evro ne znači mnogo, čak i kad bi mogli (i želeli) to unilateralno da uradimo. Fluktuacija kurseva i (sa time donekle vezane) visoke kursne marže su "visoka temperatura", a ne uzrok bolesti. Mnogo nam više znači proces pridruživanja, jer on udara na žarište infekcije - neefikasan i netransparentan državni aparat i neefikasnu privredu.\nDomaća valuta u procesu pridruživanja je, koliko sam ja shvatio, a i gledajući one koji su se pridruživali ili se pridružuju, još jedan mehanizam upravljanja ka monetarnoj uniji, a ne kočnica uključenju u nju. Za početak bi ulazak u ERM II već bio ogroman korak. Velika Britanija u svoje vreme nije mogla čak ni u tome da se održi (sa ERM I, 1992. godine).\nMilutinM 11:59 11.09.2008\nNama, kao građanima države Srbije, tehnički prelazak na Evro ne znači mnogo, čak i kad bi mogli (i želeli) to unilateralno da uradimo.\nPotpuno podržavam. Uopšte, ulazak "u Evropu" ne znači samo da smo "tamo gde nam pripada", nego da svoje zakone, njihovu primenu, način ponašanja i šta ti ja znam sve ne podignemo na nivo koji današnji nivo civilizacije podrazumeva - čime bi zaslužili i jedinstvenu monetu i sve druge pogodnosti ujedinjene Evrope.\nDomaća valuta u procesu pridruživanja je, koliko sam ja shvatio, a i gledajući one koji su se pridruživali ili se pridružuju, još jedan mehanizam upravljanja ka monetarnoj uniji, a ne kočnica uključenju u nju.\nTakodje podržavam. Ako znamo da kontrolišemo, održavamo i cenimo svoju valutu - znaćemo onda i zajedničku.\nantioksidant 12:28 11.09.2008\nU mom običnom mozgu valutu povezujem sa političkim identitetom zemlje.\npo meni greska\nvaluta je povezana sa monetarnom nezavisnoscu (valuta je monetarna nezavisnost).\nnije problem u fluktuacijama kursa (goran je dle pomenuo trenutni pad eura u odnosu na dolar) vec problem lezi u cinjenici da je nasa valuta (kao i svaka uostalom) vezana za politicke odluke domacih politicara. ovde je pitanje u koga se ima vise poverenje:\npoliticku elitu srbije ili politicku elitu eu?\nprelazak na euro bi znacio delimicno razvlascivanje domace politicke elite (po mom misljenju bez gubljenja politickog identiteta zemlje - ako uopste mislimo na isto)\nostatak vezan za ispunjenost uslova - slazemo se\nDoctor Wu 12:31 11.09.2008\novde je pitanje u koga se ima vise poverenje:\nKad već tako postavljaš stvari ima tu i jedno dodatno pitanje koje ti ne postavljaš a koje može biti jako relevantno- na koga građani Srbije imaju više uticaja: na političku elitu Srbije ili političku elitu eu?\nantioksidant 12:48 11.09.2008\nslazem se da je to veoma bitno pitanje\nali odgovor koji ja imam je porazan - uticaj gradjana srbije je podjednako nepostojeci\nDoctor Wu 13:00 11.09.2008\nuticaj gradjana srbije je podjednako nepostojeci\nPa, nisam siguran da je baš tako. U Srbiji kakva je danas ipak postoji makar privid uticaja. ipak te stranke gledaju te ratinge, uvlače se građanima, ipak neko vodi računa o srpskim balansima (koliko uspešno, stručno i savesno, to je druga stvar). A kad se bude prešlo na euro onda će se skoro isključivo voditi računa o nemačkim bilansima. Koga će boleti uvo šta odgovara 8 miliona Srba? (kao što sada nikoga ne boli uvo za neke leve Portugalce, Grke, Irce pa čak i Italijane i Špance, ili PIIGS, kako ih zovu u Financial Timesu).\nsentinel26 13:05 11.09.2008\nIzvinjavam se, ali se ne bih složio sa ovakvim ocenama. (Sentinel, da ne bude zabune, komentarišem ovde ali ne da tebi - na blogu se ne persira - kontriram; i drugi stoje iza ovakve ocene). U mom običnom mozgu valutu povezujem sa političkim identitetom zemlje. Jedan broj zemalja rešio je da se udruži i da ima mnoge stvari zajedničke - tako su i uveli jedinstvenu valutu. Jedan broj tih istih zemalja koji je doneo istu takvu odluku misli da dalje treba da ima svoju valutu pa su je i zadržali................\nIsti "dvovalutni" sistem postoji u mnogim zemljama u Evropi. Eto, ovde u Švajcarskoj, niko ih ne bi mogao naterati da se odreknu svog franka... .\nGosn Milutine vi nijeste dobro pročitali moje komentare.\nJa nijesam protiv dinara, nijesam protiv sopstvene valute, ja sam protiv (ilegalnog) divljeg dvovalutnog sistema koji služi da se jednima uzme a drugima doturi na takav način, a da se to prikriva lažima.\nI nemojte porediti Srbiju sa Švajcarskom, gosn Milutine, to je neumjesno.\nŠvajcarska (niti ijedna članica EU) nema ovakav dvovalutni sistem kakav ima Srbija.\nAko vi želite da kažete da su oni meni legalno i za dobrobit zemlje Serbie oteli ovaj novac, u redu, ali ja ne moram da prihvatim to vaše mišljenje.\nNeka izadju na bilo koju berzu sa tim dinarom pa da vidimo njegovu vrijednost. Ako je kurs "stabilan" na osnovu elemenata iz izjava našeg Glavnog bankara i Vlade onda se ništa strašno neće desiti.\nKurseve u Srbiji ne diktira "ponuda i tražnja" kako se priča već jedna grupa ljudi, političara "više od stručnosti a manje od politike".\nMože da se napiše cijela knjiga samo o tome kakve posljedice to ima na Budžet Srbije a kakve na pojedine monopole. Gradjani nijesu važni ?? Kada su se oni u Srbiji za išta pitali ??\nMilutinM 13:52 11.09.2008\nNemam potrebu niti želju da se sa Vama upuštam u dalju raspravu, koliko god bih mogao (da pokušam) da Vam odgovorim.\nSamo da konstatujem da smo na "Vi", što ima posebno značenje na ovom blogu.\nGoran Vučković 14:25 11.09.2008\nSve zaboravljam da pitam:\nKolio znam, sada u Srbiji banke mogu same da određuju svoje kupovne i prodajne kurseve za devize i efektivu (više nisu obavezne da primenjuju kursnu listu NBJ, osim verovatno za srednji kurs, što se tiče knjigovodstvenog obračuna u dinar). Pretpostavljam da, zbog toga, fluktuacije kursa "dekretom", tj. na bazi kursne liste NBJ, imaju priličan "kontrateg" u stanju na tržištu, tj. količini onoga što banke imaju u odnosu na ono što im treba (i što mogu da kupe i prodaju na međunarodnom FX tržištu, ili između sebe) - tako da mogu suženjem/proširenjem spread-a i međusobnim pogodbama u trgovini devizama da amortizuju celu stvar.\nU tom smislu - koliko je centralno dirigovanje srednjih kurseva od strane NBJ zaista "jako" u smislu iskrivljenja situacije na tržištu? Koliko je bitno bilo kome, osim računovođama, koje sastavljaju konsolidovane izveštaje?\nsentinel26 14:28 11.09.2008\nGosn Sentinel26,Nemam potrebu niti želju da se sa Vama upuštam u dalju raspravu, koliko god bih mogao (da pokušam) da Vam odgovorim.\nJa ne očekujem ni od koga da prihvati moje stavove, niti o tome razmišljam.\nOstajem pri tvrdnji da kurs Eura u Srbiji odredjuje interesna grupa ljudi a ne ponuda i tražnja, ako imate suprotno mišljenje (uvjerenje, stav, dokaze), iznesite.\nJa prodajem znanje, usluge, širom Evrope, pravim cenovnik u Eur-ima, ne isplati mi se da radim za bilo koju kompaniju van Srbije. Ja njima tokom godine ne mogu da povećam cijenu, a cijene troškova u Srbiji lete u nebo zahvaljujući monopolistima i vlasti Srbije. Plate zaposlenima moram da povećam zbog rasta troškova života. Od kojih para ?\nJe li to cilj Srbije ? Ako jeste, nema problema, neka se zapiše.\nOvakvo političko "regulisanje" kursa pogoduje uvoznicima, a veoma je nepovoljno za sve izvoznike. Šta je stvarni cilj Srbije ?\nKupovao sam robu i materijal u raznim evropskim državama a životne namirnice u Njemačkoj i Belgiji i jeftinije su no u Srbiji. Radi se o monopolu. Srbija je privatno vlasništvo grupe ljudi.\nP.S. Za obraćanje, nemate razloga za ljutnju, ja se svima obraćam sa "vi", izuzev onima koji su izričito tražili drugačije, ne postavljam zahtjeve i ne komentarišem način njihovog obraćanja meni.\nU mojim komentarima ima i teksta koji nije konkretna replika i desi se da ne mogu da im ispunim "želju".\nŽao mi je što ste to krivo razumjeli.


Uticaj bregzita na Poljsku\nDemonstracije nacionalista ispred predsedničke palate u Varšavi, 13. jula 2016.\nZa razliku od nekih drugih zemalja centralne i istočne Evrope, u Poljskoj posle bregzita nije bio primetan pritisak za napuštanje Evropske unije, ali nacionalistički pokreti, čiji uticaj raste, pozivaju na dublje reforme u Uniji.\nTa gledišta su uveliko prihvaćena medju mladima, pripadnicima post-komunističke generacije, čiji su pogledi često i paradoksalno daleko više tradicionalni i konzervativni od stavova starije generacije koja, je propatila pod nacizmom i kasnije komunističkom represijom.\nNa nacionalističkom skupu, sećanje na komunističku represiju još uvek izaziva gnev. 20. vek nije bio blagonaklon prema Poljskoj. U tom svojevremeno etnički raznolikom, kosmopolitskom društvu, nacistička okupacija je gotovo zbrisala njenu jevrejsku populaciju. Kasnije, sovjetski komunizam je gušio debatu i izvršio napad na tradicionalnu kulturu te zemlje.\nPoljska jeste i oseća se delom Evrope, ali rastući nacionalistički pokret se protivi nastojanjima EU da uvede izbegličke kvote i zaštiti prava LGBT zajednice – što neki Poljaci smatraju pretnjom tradicionalnoj kulturi.\nTaj stav odbacuje Pavel Kaspšak, član pokreta Solidarnost tokom 1980-ih, koji je doveo do pada komunističkog režima. On sada vodi kampanju protiv poteza vladajuće stranke da ograniči ustavni sud. On vidi vezu izmedju toga i propagande istorijskog neprijatelja, Rusije.\n“Mislim da je to izuzetno opasno i mislim da mi na Zapadu, ponosan sam da kažem da smo deo Zapada, potcenjujemo tu pretnju koja je po meni zaista ozbiljna.”\nMladi Poljaci često zastupaju drugačije gledište o slobodi nego njihovi roditelji.\nPokret Kukiz 15, sastavljen pretežno od mladih, više je naklonjen desnici od vladajuće desničarske stranke. Njihova parola je: Zaustavite izbeglice.\n“Mi iskreno govorimo. Ne osvrćemo se na politički korektnu retoriku. Kažemo ono što mislimo. I ne uvijamo jednostavna pitanja lepim rečima" - kaže Pavel Šramka iz organizacije Kukiz 15.\nKapitalizam i nezaposlenost tokom 1990-tih su takodje pomogli da se uobliče gledišta mladih. Analitičari tu vide paradoks.\n“Ljudi koji su lično iskusili realnost Drugog svetskog rata, na primer, nacističku okupaciju, Holokaust, ali isto tako period diktature u Poljskoj, autoritarni režim, totalitarizam, imaju tendenciju da cene slobode više nego mladi koji nisu imali takvo iskustvo” - kaže sociolog Rafal Pankovski.\nZa mlade nacionaliste, moderni zapadnoevropski socijalni liberalizam je neprijatelj.\n“Mislim da naša kultura pruža nadu za zapadnu Evropu, jer zapadnoevropska kultura izumire”, smatra Edita Luti, poljski nacionalista.\nZa razliku od drugih delova Evrope, bregzit nije inspirisao nastojanja Poljske da napusti EU, ali je pospešio apele za reformisanu EU, koja bi manje nametala svoj stav. Sukob kultura se odigrava na ovom istorijskom bojnom polju izmedju istoka i zapada.


RUSKA VEZA: Zbog huliganskog napada na Skupštinu uhapšen sin Petra Škundrića, 15 14\t232\n30.06.2020. 03:50h 30.06.2020. 03:50h\nTo što su smenili Jaića i izbacili Balšu Božovića, Lečića i ostale vidim kao kaznenu ekspediciju, i to stvarno nema nikakvog smisla, ocenila je Ognjeovićeva\nZa aktuelnog lidera partije Zorana Lutovca kaže da iznosi zlonamerne i besmislene fraze, i ističe da se ona nada skorom održavanju unutarstranačkih izbora.\nKako komentarišete smenu sekretara DS Gorana Jaića, Balše Božovića, Lečića, Kene..?\n- Smatram da je to kaznena ekspedicija i da to stvarno nema nikakvog smisla.\nRukovodstvo stranke s Lutovcem na čelu optužuje svoje članstvo za saradnju sa SNS. Koliko su takvi navodi utemeljeni?\n- Potpuno su neutemeljeni, to je besmislena odbrana. Jasno je da je to zlonamerno, a da nije zlonamerno, bilo bi smešno.\nLutovac je poručio organizatorima skupa u nedelju u Domu omladine da "skinu političke maske i da se pogledaju u oči"... Kako vidite tu izjavu?\n(smeh) Smatram da je to jedna besmislena fraza. Nemamo nikakve političke maske, niko od nas, među nama su uglavnom ljudi koji su po trideset godina u stranci. Osim demokratske maske, nikad drugu nismo imali.\nPonovo ste politički angažovani i predvodite organizacioni odbor za raspisivanje unutarstranačkih izbora, kakve su vaše procene o budućim izborima?\n- Nadam se da će doći do izbora, oni su zakazani za 22. avgust, po Statutu. Treba da od zakazivanja prođe dva meseca, to je izborna procedura. Ukoliko i ranije budemo mogli da organizujemo, možemo da ih obavimo i ranije, pre avgusta.\nKako vidite današnji DS, nekada najjaču proevropsku stranku? Čiji je cilj da ona nestane?\n- Ne znam čiji je to cilj. Možda je to cilj vlasti... Odnosno, nije im to cilj, ali im nije žao što se to događa, to je njima lakše mnogo i ide im naruku. Ne bih da prozivam krivce, nema krivaca, to se događa jer politička organizacija ima svoje uspone i padove. Grupa od 137 bila je fizički prisutna na skupu u Domu omladine i njih preko pedeset su se javili od kuće jer nisu hteli da izlaze zbog korone, ali pratili su sve vreme sednicu. Okupili smo se upravo zato što nam se činilo da postoji neka oseka u radu DS, nekako nam se ona povukla i marginalizovala, nije vodila glavnu reč u opozicionom političkom životu. Zbog toga smo mi smatrali da je treba probuditi, napraviti izbornu skupštinu, motivisati članstvo.\nDS je stranka sa najdužom tradicijom, da li smatrate da ona može da vrati staru slavu?\n- Ubeđena sam da može, inače se ne bih danas bavila ovim. Nemam ni kad jer imam mnogo drugih poslova.\nO ujedinjenju sa SDS i ZZS\nKoji su benefiti ujedinjenja DS sa SDS Borisa Tadića i Zajedno za Srbiju?\n- Ujedinili smo se, to znači da ćemo ujediniti energiju, radimo zajednički. Potpisujemo protokol ove nedelje i počinjemo da radimo, odnosno nastavljamo. Na sednici GO 2019. je usvojena ta ideja o ujedinjenju. Radićemo što i sad radimo - opozicione stranke su kritička akcija, pratićemo šta se događa kod nas, učestvovaćemo u političkom životu, organizovati dijaloge i učestvovati u društvenim akcijama.\nRazgovarala: Kristina Vasković Foto/Source:Dragana Udovičić\nVida Ognjenovićdemokratska strankaZoran Lutovacizboristrankasns\nĐILASOVE PERJANICE TRAŽE NASILJE: Tatjana Vojtehovski i Nikola Jovanović pozivali građane da udare na policiju! 26\t744


- LED angel eyes prstenovi 70e [njihova ugradnja moze biti 0-20e, zavisno od nosaca i fiksiranja]\n- poliranje, zastita, bojenje u crno - 2L coca-cole. :)\nSve zajedno oko 260-280e.\nDa bi ovu cenu potvrdio, ili je donekle korigovao, moramo videti farove uzivo, i u razgovoru sa Vama videti sta bi bilo najbolje.\nAko ste u mogucnosti javite se i navratite do nas, svega par minuta nam treba za najpreciznije informacije.\nZanimljiv detalj u vezi projektora: Morimoto projektori imaju vise tipova maski-rozetni. Jedne od njih su kao sa E46 [isto tako imaju kao sa Golfa V].\nAko ugradite projektore mozete postici izgled fara kao sa E46 koji ima fabricki sociva.\nNadam se da sam Vam pomogao, i donekle priblizio "gimnastiku".\nIskreno, nisam ocekivao bas ovoliko opsiran odgovor :)\nPretpostavljam na ovaj broj se mozemo cuti pa da se dogovorimo za dalje?\nCisto da vidite o cemu se radi, i da nas prepoznate!\nKompletno restauriran-repariran far\nFord Focus - Morimoto Mini H1 bixenon projektori\nSpremio sam za Vas slike funkcionisanja angel eyes prstenova kod BMW-a, konkretno kod E60!! Cim ih sredim postavljam ih u temi.\nAngel Eyes su postali prepoznatljiv detalj na BMW kolima.\nKao jedna od najcescih zelja musterija kad su izmene izgleda fara u pitanju navode se ili angel eyes prstenovi kao sa BMW modela, ili daylight trake kao sa Audija.\nEvo jedan kratak prikaz kako to funkcionise, naravno kad su originalni prstenovi u pitanju. Obzirom da smo radili 4 para farova, slike sam napravio na brzinu, i kroz neku improvizaciju, ali se opet vidi sta treba.\nVecina nije bila u prilici da vidi otvoren far BMW-a koji ima angel eyes, pa evo malo da Vas upoznam.\nIzvor svetla [prikaz sa fara E60].\nSto je jaca sijalica na izvoru svetla to je jaci intenzitet svetla samih prstenova.\nNa slici se vidi da i sama sijalica za prstenove ima svoju malu soljicu.\nZato upotreba LED svetla dalje bolje rezultate po pitanju intenziteta svetla samih prstenova.\nKod BMW 5 E60 ristajling to je malo drugacije reseno.\nSvetlo prstenova potice od svetla iza sociva dnevnog svetla.\nNa slici se vidi da to nije klasicno socivo kao sa drugog dela fara gde je bixenon.\nJedan deo same instalacije, tj kako se pruza crevo do samih prstenova.\nE60 ristajl ima fantasticno resenje: jedan "top" sa socivom je dnevno svetlo iz kog se "napajaju" prstenovi, dok je drugi bixenon.\nEvo kako izgleda klapna koja pravi bixenon. Ista se moze "prepakovati" u far koji nema bixenon, sto me je bmwsima pitao.\nJedan kraj prihvata svetlo od izvora, sa kojom nije u direktnom kontaktu. Mnoge to zbunjuje i misle da sijalica ulazi direktno u sam prsten.\nKraj ove optike moze biti dvojak, zaviso koliko otvora ima sam prsten.\nPrsten moze imati dva otvora, ili se spajati u jedan.\nEvo slike kraja optike koju sam slikao i koristio za ovaj prikaz\nPrsten koji ima dva otvora se postavlja na kraj ove optike. Dva kraja - dva prstena.\nU ovom slucaju, od jednog izvora svetlosti idu dva dela, sa po dve optike posto prstenovi imaju dva otvora. Isto je resenje ako prsten ima jedan otvor, samo ima pola optike manje.\nU sustini - svetlo od izvora tj same sijalice, pocetak optike prihvata, prenosi je kroz one kablove i emituje na samom kraju.\nUzeo sam baterijsku lampu radi improvizacije.\nSama optika sa svtlom.\nPosto sam koristio baterijsku lampu prstenove nisam postavio na kraj optike posto se nista ne bi videlo.\nMi koji se bavimo farovima ovo dozivljavamo kao jednu od revolucija u izgledu i funkcionisanju istih. Od jedne obicne stvari, kako da se razlikuju vda BMW modela, da se se postigne i napravi ovako nesto - zasluzuje svaku pohvalu!\n"Hromiranje" tj. metalizacija srebrom soljica [Nissan]\nEvo kako izgledaju soljice pre i posle "hromiranja".\nPre - stradale su zbog nestrucne ugradnje xenona.\nPosle. Hromiranje ne moze da se uradi na ovim unutrasnjim povrsinama zbog njihovog oblika, zato je srebro tu kao najbolja, najkvalitetnija i najtrajnija opcija.\nSuzuki Swift - reparacija farova.\n[steta sto nije odradjen u crno, mislim da bi bio brutalno dobar!]\nMnogi su mislili da klasicno hromiranje/galvanizacija mogu i pomazu, medjutim svi su kod nas zavrsili.\nCak se desilo da je jedan majstor prihvatio da radi hromiranje, nama poslao soljice, mi odradili sa srebrom, a on predstavio kao svoj rad. :)\nNajcesce ovo radimo za:\n- soljice ZKV farova [najcesce E46 sa fabrickim xenonom],\n- soljice Toyote Avensis,\n- za stradale soljice zbog nestrucne ugradnje xenona.\nPre mesec dana smo uradili soljice jednom forumasu iz Nisa za njegov BMW [trojka, M paket], bas sa tih ZKV farova - prezadovoljan je. [nadam se skorom putu za Nis pa da se malo provozamo u hvaljenoj Bembari :dance3: ]\n@ bmwsima: sto se tice E60 ristajl verzije, trenutno niko nema farove i stopaljke. Jedan far smo nasli, spolja je ocuvan, ali se ispostavilo da mu je instalacija izgorela.\nMaglenku smo nasli. Sta je problem sa Vasom maglenkom?\nSve zajedno za bixenon projektore = 240e. 12 meseci garancije.\nU ovoj ceni mozemo uraditi sredjivanje stakala, ako za tim ima potrebe obzirom da je mlad auto.\nSto se tice daylight-a i tih LED dioda, ovo mi mozemo predloziti [zadesilo se da imamo bas takve farove trenutno na radu] ...\nU donjem delu se vidi deo fara u kome je jedna polovina migavac, a druga DRL.\nMi ceo taj deo mozemo uraditi sa LED diodama. U samom faru nema prostora kuda bi one isle, osim da se cena unutrasnjost prepakuje.\nPostoji vise ideja-resenja, zavisno sta se zeli i sta se finansijski moze.\n- pola da se uradi u LED varijanti, migavac ostaje fabricki ...\n- pola LED, pola migavac LED ...\nMeni je najlepsa verzija da celom sirinom fara bude LED, a da migavac bude ili fabricki ili jos bolje takodje LED. Ako je pola uradjen nema onaj vizuelni efekat kao kad je cela sirina fara.\nCena za ovo se krece od 40e do 140e, zavisno sta se zeli, i da li se u tom delu vrse neke prepravke.\nRadi bolje komunikacije i razumevanja, i ustede vremena, toplo preporucujem da me Vas prijatelj kontaktira. Imate moj broj.\nCujemo se u utorak, samo da nam prodje slava.\nRenault Scenic - restauracija-reparacija farova\nPre naseg rada: farovi su matirali spolja i iznutra. Far sa vozaceve strane je bio u losijem stanju, narocito u gornjem delu.\nFarovi su prosli sledeci tretman:\n- poliranje spolja\n- fabrickom zastita spolja,\n- polirani iznutra [lose sijalice, prasina, kondenz su ih ostetili]\n- ocisceno je senilo,\n- ociscene su rozetne, koje su bile sa flekama i pune prasine\nPosle naseg rada, mislim da smo postigli 99% izgleda i stanja novog fara.\nCisto radi poredjenja pre i posle...\nNa zalost, ovaj VW Polo je bio "cuknut". Far je bio ogreban, dosta su duboki bili risevi, velikih povrsina. Branik je na jednom delu pukao, javile su se neke kao naprsline, a krilo je u samom vrhu osteceno. Udarac je bio bas u tom "cosku", tj na spoju krila, fara i branika. Sreca pa hauba nije stradala.\nOvlasceni servis je trazio 25-30000din za jedan far, mi smo ga sredili za 4000din.\nNa slikama mozete videti kako!!\nIstovremeno smo uradili sve neophodno na braniku i krilu, pripremu za farbanje i samo farbanje.\nPosle naseg rada na faru, braniku i krilu.\nJeste da je trebalo vremena za sve ovo, nekih nedelju dana, ali smo uradili tako da se apsolutno nista ne prepoznaje, tj nema ni jednog traga da je auto bio "cuknut". A to je najbitnije!\nNa ovoj slici se vidi odraz na reflektujucim povrsinama i staklu okoline! :D\nOstadoh duzan slike najnovijeg ML-a ...\nMercedes ML 2008/09 - restauracija-reparacija farova\nPre naseg rada, i izgled-stanje stakala.\nPosto nismo slikali po zavrsetku rada, ovom prilikom molim gospodina Radeta koji je dosao sa Citroenom C4 radi reparacije farova i ugradjivanja daylight LED dioda da mi se javi i posalje slike kako igleda auto sada.\nInace u ovaj deo smo ugradili diode, sve lepo zapakovali. Svetle fenomenalno, auto izgleda odlicno, prolazi kao daylight .. Samo mi po obicaju nismo sve slikali. :(\nDodao bi jos da postoji mogucnost placanja preko racuna, za one koji imaju auto koji se vodi na firmu. Za te detalje samo preko pp, ili telefonski - 060/3778382.\nOve nedelje nam dolazi najnoviji X5 na rad, pa dok njega ne zavrsimo evo jedan dzip!\nVolvo XC90 - restauracija-reparacija farova\nOvde se malo bolje vide ogrebotine, koje je jako tesko bilo "izvuci".\nDok se ne otvore farovi ne mogu se primetiti ostecenja, pre svega zbog hroma u pozadini.\nMnogi misle da su im ok farovi dok ne vide ovo, ili dok ne vide kakvi su posle naseg rada.\nOd skora imamo i stranicu na facebooku, pa tamo mozete videti nase radove.\nIli kao profil - http://www.facebook.com/?ref=logo#!/poliranjefarova\nNa zalost nema nosace.\nEvo slika da se vidi u kakvom je stanju.\nNama je nude za 1000din, pa bi i tebe toliko kostala.\nAko mislis da ti moze pomoci, i da ti neki dobar plasticar moze izraditi nosace - javi.\nU najnovijem broju casopisa Sat Plus mozete procitati i videti reportazu o nasem radu!\n"Reparacija farova na ispitu", p58-61.\nPolozili smo ispit! :D\nTrudimo se :dance3:\nVeceras postavljam slike Crnog Punta Klasike sa farovima odradjenim u crno, kao i slike i videa Proo Cee'd-a sa bixenon projektorima.\nSlike crnog Punta Klasike sa crnim farovima kojeg smo zavrsili kacim za dan dva, kad auto bude opran. :)\nOstao sam duzan jos neke slike za Pro Cee'd-a kog smo radili.\nOblik maglenke i konture unutar fara su "dirigovale" da se koristi rozetna Golfa V.\nPosto ona nije pokrivala celo telo projektora, malo kreativnosti, maste i znanja majstora su napravili ovo sto se vidi - na rozetnu se dodao nastavak, sa gravirana 3 prstena kao ukrasa [nisam siguran da se vide najbolje]. Nastavak je od istog materijala kaao i sama rozetna, tako da se "telo" projektora celo pokriveno. Mogli smo staviti neku gotovu duboku rozetnu, npr sa E46, ali gde je tu majstorstvo, vestina i kreativnost? Ovako se dobila jedna lepa celina, okrugle maglenke - okrugla rozetna projektora.\nIzgled farova sa upaljenim xenonima.\nTrag na zidu, tzv cut off. Celom sirinom je podjednak intenzitet svetla. Auto je stajao na nizbrdici pri spustanju u garazu, da Vas to ne zbuni visina svetla.\n2 klipa sa YouTube-a kako rade na Pro Cee'd-u.\nStigla je maglenka danas i odma sam je odneo majsotoru kaze da se mzoe uraditi drzaci da se sve to lepo napakuje......Hvala jos jednom...\nNema na cemu, drago mi je da smo pomogli!\nToyota Avensis - restauracija-reparacija farova, "hromiranje" senila, bojenje u crno\nRanije sam pisao, ali da ponovim.\nFar Toyote Avensis [kao i far E46 koji pravi ZKW] ima losu konstrukciju. Obzirom na ucestalost kvarova i Avensisa/E46 koje radimo rekli bi da je ovo namerna greska fabrika, koja nije otklonjena. [da fabrike zive od necega]\nFar ima projektor-socivo, D2S xenon, koji odlicno rade do nekih 80-100k km. To je kilometraza kad dolaze kod nas, neki i ranije. Problem je u senilu-soljici u kojoj stoji sijalica. Malo je, ima nedovoljnu zapreminu, i los hrom, tako da se pregreva i veoma brzo pocrni - od svetla nema nista!\nEvo kako izgleda "tipicna soljica sa Avensisa".\nKupovina novih ili polovnih farova nema apsolutno nikakvog smisla, posto ce se isti problem ubrzo desiti.\nResenje je u "hromiranju" tj metalizaciji srebrom, sto daje trajne funkcionalne rezultate.\nMi ujedno otklanjamo uzrok koji je doveo do propadanja soljica.\nPar novih farova je oko 1200-1400e, polovnih 500-800e, i ponavljam - sa njima ce se desiti isto. Nas rad sve u kompletu sa "hromiranjem" 2 senila, poliranjem, ciscenjem sociva i svim sto ide je 110e.\nSve smo to uradili i na ovom Avensisu, sa tim da je i rozetna obojena u crno.\nCut off sa fabrickim xenonom.


“Ovo sad već malo predugo traje. Sad se već osećam prilično “koronulo”…Ne znam kako likovi s tabloidnih portala uopšte i dolaze do mene? Pretpostavljam da podnesu zahtev za ekshumaciju. I dalje se uporno hvalimo kako smo nekom davežu jednostavno spustili slušalicu, a odavno se tu radi samo o pritisku na dugme, no, jasno vam je da pokušavam reći da sam odmah prekinuo vezu”, započeo je tada svoju kolumnu Đorđe Balašević, te je nastavio:\n“Na žalost, i ovi takozvani novinari (jer to takođe više nema dodirnih tačaka s “novinama”), izveštili su se da pitanja postavljaju promidžbenom brzinom, u onom sumanutom ritmu kojim se preporučuje “konsultacija s lekarom ili farmaceutom”. Istina, i ja sam pomalo usporio, našoj generaciji je ipak potrebno malo vremena da prvo proveri da li pritiska pravo dugme ili će ponovo greškom uključiti kameru, a možda čak i otići na Jutjub, pa mahinalno lajkovati novi spot repera iz Gornjeg Vakufa. U svakom slučaju, ipak nisam uspeo a da ne čujem genijalno pitanje zbog kog sam i pozvan, a zbog kog je, na kraju krajeva i vredelo četiri decenije graditi karijeru… – Po čemu ćete pamtiti ovu godinu”, nakon čega je kantautor objasnio da je ovo “godina bljaka” koju sigurno neće upamtiti.\n“Pre svega, je li obavezno da se baš svaka godina pamti? Nije to baš sasvim u redu? Kad se jednog dana, daleko bilo (ali došlo blizu), budu prebrojavale godine mog života, i dvehiljade dvadeseta će se tu nezasluženo uračunati, uz sve one blistave i veličanstvene Godine Lavova. Godina u znaku “bljaka”! Do nedavno sam mislio da nema uzaludnije i protraćenije godine od one koju sam proveo u JNA, pidžama-parti uz kolektivno gledanje “TV Dnevnika”, besomučno salutiranje svakoj šapki koja naiđe, i ono groteskno kopanje “rova za ležeći stav”, na Jakuševcu, nadomak civilizacije, za moje shvatanje slobode i zdravog razuma predstavljali su pikove apsurda i besmisla”, prisećao se Balašević nekih ranijih vremena.\n“Ali, ne pada mi na pamet da pamtim dvehiljade dvadesetu. Čak ni po Mustafi Mujici Nadareviću. Ja možda već jesam i pomalo mator i prolupan, i prilično “koronuo”, kao što rekoh… Ali još uvek mi preostaje sasvim dovoljno boljih godina po kojima ću pamtiti prijatelje… “.\nVIDEO: Đorđe Balašević o oporavku\nMima Karadžić je bio klasić sa Merimom Isaković i sada je u NEZAVIDNOJ SITUACIJI: "Dobar sam i sa Lekom i sa njom..."


Bošnjačka stranka nezadovoljna uzdržanim stavom Crne Gore po pitanju Palestine u UN-u\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Bošnjačka stranka nezadovoljna uzdržanim stavom Crne Gore po pitanju Palestine u UN-u\nJužni Sandžak – BS izražava nezadovoljstvo najavljenim uzdržanim stavom predstavnika Crne Gore na Generalnoj skupštini UN povodom prijema Palestine u punopravno članstvo ove organizacije.\nRazumijemo potrebu da Crna Gora ima oprezan pristup prema osjetiljivim geopolitičkim pitanjima, ali nikako ne možemo razumjeti ili opravdati uzdržanost na Generalnoj skupštini, čime direktno doprinosi sputavanju Palestine da dodje do svog legitimnog istorijskog prava- sopstvene države.\nPravo palestinskog naroda na formiranje vlastite države ne smije da bude dovedeno u pitanje, jer se radi o pravednom rješenju višedecenijske nepravde koja je nanijeta ovom narodu, kome je oduzeta država u poznatim prilikama. Nakon toga je palestinski narod pretprio ogromne žrtve i stradanja na okupiranim teritorijama, mada nijednog trenutka nije odustao od svog cilja- povratka slobodne i nezavisne države.\nŠef misije Crne Gore u UN Milorad Šćepanović je iznio stav „ da u ravni principa i legitmnosti priznaje pravo Palestine na državu “. Upravo to je dovoljan argument da Crna Gora ne bude suzdržana, već da svojim glasom podrži punopravno članstvo Palestine u ovoj medjunarodnoj organizaciji.\nSmatramo da bi Crna Gora, upravo zbog svoje prošlosti, veoma dobro trebala da razumije potrebu palestinskog naroda za povratkom i reafrimacijom državne nezavisnosti, koja im je nepravedno oduzeta voljom moćnih i jakih političkih faktora.\nZato stav Crne Gore ne smije biti suzdržan prema ovom važnom pitanju, već upravo treba da insistira na pravednom rješenju priznavanja palestinske države, a da se u daljim pregovorima traga za održivim rješenjima oko statusa pojedinih teritorija i karaktera odnosa izraelske države i Palestine, u cilju postizanja trajnog mira na Bliskom Istoku.\nOTPOR 23. Septembra 2011. At 01:11\nOTPOR SANDZAKA,OTPOR MUFTIJI…


Eksluzivna H&M Conscious kolekcija istražuje lepotu održivosti | IMAGINARIJUM - Regionalni Lifestyle Magazin\nEksluzivna H&M Conscious kolekcija istražuje lepotu održivosti\nPomerajući granice kreativnosti i održive mode, švedski modni gigant H&M već neko vreme važi za ekološki osvećen high street brend. Kao deo svoje ekološke linije Conscious, H&M je najavio novu kolekciju za jesen / zimu 2020. kreiranu u potpunosti od održivih materijala nastalih obradom recikliranog otpada.\nKomadi iz ove kolekcije izrađeni su od zaista neverovatnih materijala održivog porekla, a kolekcija uključuje ženske i muške stilove u mnoštvu smelih silueta i sezonskih boja. Ključni komadi iz ženske kolekcije su svakako raskošne večernje haljine u crno-zelenom žakardu, zelenom taftu, komplet u žutom žakardu, kao i koktel haljina prekrivena sitnim cvetovima zelenih tonova.\nŠto se tiče muške ponude, kolekcija se sastoji od smokinga, odela, košulja i žute žakard jakne. Svoj ekološki osvešćen izgled možete upotpuniti novim aksesoarima brenda, kao što su smele reciklirane ogrlice, minđuše, naočare za sunce. Kolekciju zaokružuju cipele napravljene od VEGEA™, veganske kože delimično proizvedene od vinskih nusproizvoda.\nH&M Conscious ekskluzivna kolekcija biće dostupna na zvaničnoj online prodavnici 3. decembra.\nH&M Conscious ekskluzivna kolekcija\nPrevious articleU ovim Bottega Veneta cipelama želimo da ispratimo 2020. godinu\nNext articleElo Spa set – Pretvorite svoj dom u zen utočište


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Bufon: U PSŽ nijesam prešao zbog novca\n"NE BIH PRODAO SVOJE IDEALE" 01. 01. 2019. 17:45 >> 22:19 0\n"NE BIH PRODAO SVOJE IDEALE"\nGolman Pari Sen Žermena Đanluiđi Bufon u intervjuu za Korijere dela Sera je komentarisao ovogodišnju dodjelu Zlatne lopte, kazavši da je "skandal što to priznanje još uvijek nije dobio Nejmar".\n"Igrao sam s jako puno šampiona u karijeri i želio sam da igram i s Ronaldom. Ali i u PSŽ-u takođe ima jako puno velikih igrača poput Mbapea i Nejmara. Mislim da je skandal što Nejmar još nije dobio Zlatnu loptu i to sam mu i rekao. On i Kilijan imaju tako ekstreman talenat da će dominirati fudbalom još deset godina", kazao je legendarni Bufon.\nIstakao je i da iz Juventusa u PSŽ nije prešao zbog novca, dodajući da nikada ne bi "prodao svoje ideale".\n"Da sam to želio, onda bih to uradio već ranije. Uvijek postoji malo zavidnosti, što je opet ljudsko", rekao je 40-godišnji Bufon, te dodao da je novac važan, napominjući kako ipak nije najvažniji faktor u životu.\n"Novac je važan - to je sredstvo za bolji život, ali nijesam toliko šupalj. Kada dobijete ponudu od ovakvog kluba to vam zaista pričinjava veliko zadovoljstvo", kazao je italijanski golman.\nU veoma bogatoj karijeri je branio za Parmu, Juventus i PSŽ. Dres reprezentacije Italije je nosio u 176 mečeva.\nZvanično: Bufon ponovo u Juventusu\nBufon na ljekarskim pregledima u Torinu\nBufon pregovara oko povratka u Juventus


zoran59's Content - Page 4 - VOX92\nzoran59 replied to Boxy's topic in Tenis\nTo je komentar na onoga iz publike koji je podvikivao kad bi Medvedev servirao. Ako si gledala mec, mozda se secas da je jednom opalio lopticu u publiku i dobio za to opomenu. Gadjao je tog jebivetra...\n1. Bagnaia 2. Miller 3. Quartararo


Asistent fotografa | PC Press\nAdobe Photoshop Lightroom, program namenjen najširem krugu ljubitelja fotografije prihvaćen je kao kombinovani alat za katalogizaciju, sitne ispravke, konverziju RAW formata, štampu i izvoz slika na Web. Verzija 4 ide nekoliko koraka dalje…\nPoređenje Basic panela verzija 3.6 i 4 (beta). Uočićete odmah da su (za neobrađene fotografije) svi slajderi poravnati po nuli. To je posledica većeg broja korisničkih primedbi da je poželjno uravnati nulte pozicije kako bi se ujednačili suštinski i vizuelni efekti kontrola i lakše pratilo stanje njihovih promena\nMnogo ljudi slika, a na njihovim računarima se gomilaju hiljade fotografija, pa je neka vrsta kataloga maltene obavezna. Osim toga, slike treba i obraditi, a budžet za kupovinu softvera nije veliki, pa zašto kupovati Photoshop ako i nešto mnogo jeftinije može da završi posao. Niti su motivi slikanja isti, niti svi prihvataju bavljenje fotografijom na sličan način. Nekome treba brza i efikasna popravka, dok bi drugi uživali u preciznoj obradi. U amatersku fotografiju se tako uvlači, neizbežan iako ne svima omiljeni, princip produktivnosti. A Lightroom je pravi program za brzu i efikasnu obradu, alat kako za profesionalce, tako i za entuzijaste – čak i ljubitelji Photoshop‑a ga, uz škrgutanje zubima zbog troška, prihvataju kao sredstvo za sređivanje kolekcije.\nKontrole Develop modula\nHistogram je sada podeljen na pet zona koje se lako uočavaju prelaskom kursora preko njegove površine i zovu se prema tonovima koje predstavljaju – Blacks, Shadows, Exposure (srednji tonovi), Highlights i Whites. Svakoj zoni pripada i odgovarajuća opcija na Basic tabulatoru koja se istovremeno posvetljava prilikom prelaska kurosra\nAdobe je u verziji 4 unapredio najbitnije algoritme za čitanje RAW fajlova, izoštravanje i redukciju šuma. Kada korisnik novom programu ponudi već katalizovane ili obrađene fotografije, moraće prvo da odgovori na ponudu da ih prethodno konvertuje u novi format. To se inače može rešiti u sekciji Process, na Camera Calibration tabulatoru, ili sa Settings menija, preko opcije Process. Fotografije koje nisu bile nikada katalogizirane ili obrađivane u starijoj verziji neće vas zamarati sličnim upitima. Kod masovnih konverzija ipak je najlakše kliknuti na uzvičnik koji se javlja na fotografijama koje su tretirane u prethodnoj verziji. Tada se pojavljuje dijalog u kome vam se nudi promena aktuelne ili svih odabranih fotografija. Moguće je tada aktivirati opciju Review Changes via Before/After, pa pratiti efekat promene koju eventualno donosi novi proces.\nNa Basic tabulatoru uočićete da su (za neobrađene fotografije) svi slajderi poravnati na nuli. To je posledica korisničkih primedbi da je poželjno uravnati nulte pozicije da bi se ujednačili suštinski i vizuelni efekti kontrola i lakše pratilo stanje njihovih promena. Dvoklik na naziv opcije vraća slajder na početno stanje.\nHistogram pri vrhu desne strane sada je podeljen na pet zona koje se lako uočavaju prelaskom kursora preko površine. Zone su imenovane prema tonovima koje predstavljaju – Blacks, Shadows, Exposure (srednji tonovi), Highlights i Whites. Svakoj zoni pripada i odgovarajuća opcija na Basic tabulatoru koja se istovremeno (kao i zona histograma) posvetljava prilikom prelaska kursora. Uočljivo je da nedostaje Fill slajder i da su ostale kontrole poređane malo drugačije, verovatno simulirajući Adobe‑ovu preporuku za očekivani Workflow: prvo se menja Exposure pa onda sve ostalo. Efekti unapređenih algoritama vide se na svakom koraku. Ako, recimo, Clarity slajder pomerite sasvim udesno, nećete više dobiti neprijatni Hallo efekat. Igranjem Highlight i Shadows slajderom shvatićete da se algoritam promenio i da tom odmerenošću sada može postići i veoma korektan One shot HDR efekat.\nIzgled Develop modula sa centralnim Preview delom, Preset-ima i kolekcijama na levoj i tabulatorima sa opcijama za obradu na desnoj strani. Pri dnu je horizontalni Preview zajednički za sve module, sa izabranim fotografijama (folder, kolekcija ili specifični odabir)\nVelika izmena je napravljena i na Tone Curve tabulatoru. Klik na Point Curve nudi promenu krive kroz sva tri RGB kanala. U Lens Corrections segmentu dodata je opcija Remove Chromatic Aberations, pa ćete izobličenja otkloniti jednim klikom. Podsećamo da se ova optička anomalija često javllja kod snimanja širokougaonim objektivom.\nZnačajnih promena ima i u odzivu komponenti koje se nalaze odmah iznad Basic tabulatora i koje rešavaju probleme sa delovima slike (Lokalized Adjustment Tools) – Crop Overlay (R), Spot Removal (Q), Red Eye Correction, Graduated Filter (M) i Adjustment Brush (K). Ako, recimo, izaberemo Adjustment Brush alatku, pojavljuje se novi pano sa bitnim slajderima kao i na Basic tabulatoru, ali uz nekoliko dodatnih kontrola: Sharpness, Noise, Moire. Kada Adjustment alatkom farbamo senke, možemo lokalno tretirati i šum na istoj lokaciji, što je korisno kod posvetljavanja. Naravno, posebnim kontrolama podešavamo veličinu i mekoću alatke kojom farbamo. Držanjem Alt tastera istom brush alatkom poništava se pogrešno nanesena maska. Pomeranjem odgovarajućih slajdera mogu se pratiti i podešavati nivoi efekta, mnogo logičnije nego u prethodnoj verziji. Ovoj alatki pripadaju i kontrole Temp i Tint, pa se lokalno može menjati i balans bele boje, recimo plavetnilo u senkama, intervencije na spoju spoljašnjeg i svetla u enterijeru i slično. Finalna napomena za one koji spadaju u „produktivce“: korekcije kojima ste zadovoljni možete snimiti klikom na + segmenta Presets (na levoj strani) i tako ubrzati obrade sličnih slika.\nMap modul i katalozi\nIzgled Map modula. Interesantna podopcija Saved Locations, u krugu promenjivog položaja i radijusa čuva i pamti prebačene slike sa konkretne lokacije i snima se na istoimenom tabulatoru uz sve ostale kolekcije sa leve strane. Dvoklik na ikonicu sa više snimaka omogućava neku vrstu lokalnog Thumbnail pregleda. Označeni su delovi sa kojih se, kasnije, preko pridruženih strelica može pristupiti takvoj lokaciji\nPošto na Lightroom prvenstveno gledamo kao na odličan program za katoligizaciju, obradovao nas je novi modul koji omogućava grupisanje i pretraživanje slika preko njihove geografske lokacije (Google mape). Fotografije koje su snimljene u aparatu koji ima interni ili eksterni GPS lokator odmah ćete moći da vidite kada pređete u Map modul. Na mapi ćete uočiti pravougle pointer‑ikone. Ako ikona na sebi ne sadrži broj, radi se o jednoj fotografiji napravljenoj na dotičnoj lokaciji.\nSlikama se i naknadno mogu dodati GPS podaci. U Library modulu biramo direktorijum ili konkretne slike, prelazimo u Map modul i slike koje smo izabrali čekaju nas (označene) u horizontalnom redu pri dnu ekrana, što je zajednički deo svih pogleda koje korisnik može da izabere (Greed View, Loupe View, Compare View i Survey View). U polju iznad mape (Search Map) treba upisati naziv geografskog objekta, lokala ili mesta i, nakon odziva mape, pozicionirati se preciznije na prikazanoj lokaciji (zumira se okretanjem točkića miša), pa potom već selektovane slike prevući na mapu.\nNeka vas ne zabrine to što nećete uvek videti sve lokacije na mapi. Ako vam ta situacija baš zatreba, dovoljno je otići na Library modul, izabrati neki od nadređenih direktorijuma sa slikama i vratiti se na mapu. Uostalom, sve slike u katalogu koje imaju (originalne ili dodeljene) GPS koordinate jasno se izdvajaju ikonicom na Thumbnail prikazu, pa običnim klikom na nju dolazite na pravu lokaciju na mapi.\nU redu ispod mape moguće je izabrati tip mape – Hybrid, Road Map, Satellite, Terrian, Light i Dark, skalirati je i učitavati Tracklog fajl sa gpx ekstenzijom\nI iz Library modula može da se dođe do prikaza lokacije na mapi. Označiti fotografiju, na desnoj strani izaberite Metadata tabulator, pronađite red sa GPS koordinatama i kliknite na malu strelicu desno od njih. Klikom na ikonu na mapi iza koje se nalazi više fotografija pojaviće se dovoljno velik prikaz prve slike iz niza, sa navigatorskim strelicama kojima se sve sledeće mogu dalje pregledati.\nGeokatalogizacija ima još jedno interesantno rešenje. Recimo, posetili ste neko mesto i obilazili razne lokacije u tom kraju. Situacija kao stvorena za prvo podgrupisanje, koje će kasnije mnogo značiti i u pretraživanju. Potražite na mapi željenu lokaciju i postavite je u sredinu prikaza. Na levoj strani Map modula kliknite na Saved Locations, odnosno oznaku + (Create New Preset). Preko mape se pojavljuje krug i dijalog u koji unosite naziv uže lokacije (npr. Savsko šetalište, Terazije, Zoološki vrt itd.) i klizačem definišete njen početni radijus. Na raspolaganju vam je i opcija Private (checkbox) kojom zahtevate da se kod nekog budućeg izvoza slika uklone metapodaci o lokaciji. Konačno, klikom na Save zatvarate dijalog i na mapi uočavate krug za oznakom centra, te sličnom oznakom i na samoj kružnici.\nPročitajte i: Šta nam donosi novi Photoshop?\nCentralni marker koristimo za dodatno pomeranje na precizniju lokaciju, dok spoljni marker služi za naknadnu promenu radijusa. Sada, recimo, već postavljene pojedinačne ikone sa mape preciznije prevlačimo u formirani krug ili nove slike (koje još nemaju GPS podatke) uvozimo sa horizontalnog View panela. Na spisku snimljenih lokacija (levo) naveden je broj pripadajućih slika a desno od njega postavljena je strelica preko koje dolazite na odgovarajuće mesto na mapi. U redu ispod mape moguće je izabrati njen tip – Hybrid, Road Map, Satellite, Terrian, Light i Dark, skalirati je i učitavati Tracklog fajl sa gpx ekstenzijom.\nCentralno mesto Book modula zauzima skica rasporeda budućih stranica koji počinje koricama. Tabulator Collections (levo) je ovde prisutan jer se formirani Book i snima kao jedan vid kolekcije. Na desnoj strani se nalaze sve potrebne opcije za izbor načina konačnog eksporta i izgled preloma\nBook Module, druga velika novina verzije 4, omogućava da od izabranih fotografija formiramo Photo Book, knjigu od koje danas životare neke od preostalih fotografskih radnji. Centralno mesto zauzima skica rasporeda budućih stranica koja počinje koricama. Na levoj strani su Preview površina i tabulator Collections. Iako se fotografije za Book mogu birati i u Library modulu, kolekcije su prirodnije za početak ovakvog posla. Formirani Book se i snima kao još jedan vid kolekcije pa se, uz odgovarajuću ikonu i broj izabranih slika, upisuje na Collections tabulator. Ispod kolekcija je taster Export Book to PDF. Na Book Settings tabulatoru biramo opšte postavke izvoza u PDF i definišemo vezu sa sajtom www.blurb.com, kome se knjiga šalje i od koga (nakon uplate) stiže papirno izdanje. Izborom papira i tipa korica automatski se generiše cena u dolarima, što vam ovde neće biti od velike koristi. Čudi nas samo nemogućnost podešavanja takve Web adrese i drugih strogo propisanih parametara kojima bi se korisnici lako povezivali sa obližnjim foto-radnjama.\nTabulator Auto Layout počinje spiskom već ponuđenih Preset‑a preko kojih birate tip preloma, a tu su i tasteri Auto Layout i Clear Layout kojima se odabrane slike automatski ubacuju u šablon ili iz njega izbacuju. Tabulator Page menja označenu stranu u jedan od ponuđenih formata ili postojećem prelomu dodaje praznu stranu (mala strelica). Preostali tabulatori sadrže dodatne opcije kojima se uređuje postojeće okruženje – Guides, Cell, Caption, Type i Background. Ovaj poslednji ima površinu na koju možete presvući jednu od slika pa će se ona, uz mogućnost kontrole providnosti, pojavljivati kao pozadina na aktuelnoj strani ili na svim stranama u zavisnosti da li je štriklirana opcija Apply Background Globally. Osim fotografija, program za pozadinu nudi i predefinisane vektorske motive sa temama Travel i Wedding.\nVratimo se na tabulator Type. Ako opcije za izbor fonta nisu aktivne, to znači da ste na strani čiji šablon to ne podržava. Grešku možete ispraviti preko crne ikone desno od broja strane iza koje se kriju predefinisani formati. Drugačiji tip potpisa nudi tabulator Caption: štrikliranjem opcije Photo Caption bira se ispis teksta preko slika sa već definisanim pozicijama Above, Over i Below, dok je opcijom Page Caption korisnik ograničen dvema (header‑footer) varijantama – Top i Bottom.\nSvaka slika na strani može se kursorom pomerati, preko svog oboda smanjivati a preko pridodatog Zoom slajdera povećavati. Ako preterate sa povećanjem, u desnom uglu slike pojaviće se uzvičnik iza koga je poruka o preporučenoj rezoluciji i mogućnosti da se slika zbog toga odštampa lošije nego što očekujete. Na kraju, odabranu foto‑knjigu snimate na levom tabulatoru kolekcija ili pri vrhu centralnog dela (Create Book).\nZnatno poboljšan tretman video klipova koji se ravnopravno katalogizuju ali i manjim brojem opcija obrađuju opcijama na Quick tabulatoru sa desne strane. I slajder internig Player-a sadrži interesantne opcije\nVideo‑režim je danas pridruženi član skoro svakog foto‑hardvera, pa u verziji 4 Lightroom softvera više neće biti „građanin drugog reda“. Video se sada nalazi na svačijoj memorijskoj kartici, bilo u foto‑aparatu ili u mobilnom telefonu, pa i taj materijal treba uvrstiti u neku evidenciju. U prethodnoj verziji Lightroom‑a tretman video-materijala svodio se na nivo thumbnail evidentiranja, dok se pregled morao odigravati u nekom od eksternih plejera. Sada se pomeranjem kursora preko video thumbnail‑a može dobiti jednostavna animacija, dok se dvoklikom video sada može posmatrati i na centralnom panelu Adobe Photoshop Lightroom‑a.\nPored uobičajenih video-komandi tu je i četvrtasta bela ikona na kojoj su opcije Capture Frame (jednim klikom izdvajate sliku iz video-fajla) i Set Poster Frame preko koje biramo kadar koji će kao thumbnail predstavljati video-fajl u vašem katalogu. Pošto se u kolekcijama mnogih korisnika već nalazi dosta HD video-materijala, tako će i slike istrgnute opcijom Capture Frame biti dovoljno dobre za pridruženje nekoj foto‑kolekciju.\nIkonica malog zupčanika krije opciju Click to Trim Video. Njenim aktiviranjem pojavljuje se mali Timeline sa sličicama kadrova. Ako vam se početak ili kraj video klipa ne dopada, postavljanjem pokazivača i markiranjem leve i desne strane izdvajamo “zdravi” deo za prikazivanje, pri čemu “odbačeni” sadržaj nije izgubljen\nIkona malog zupčanika krije opciju Click to Trim Video koja prikazuje klasičan timeline. Ako vam se, na primer, početak snimka ne dopada, postavite pokazivač na deo odakle želite da počinje video-prikaz i sa leve strane dovucite do njega dvolinijski marker. Potom pokazivač postavite na mesto gde bi video trebalo da se završi, pa mu sa desne strane privucite sličan marker. Izbačeni video-sadržaj nije izgubljen. Ako je timeline mali a video isečak poveći, moguće je klikom na taster Tab proširiti srednji panel na ceo ekran pa onda kursorom preko bočnih ivica timeline‑a proširiti njegovu formu skoro po celoj dužini.\nSelektujući video fajl u Library modulu, Quick Develop tabulator postaje matični modul za obradu video fajlova (Develop ne prima video-fajl). Tu su segmenti Preset, White Balance i Tone Control, a potom slede i tabulatori Keywording i Metadata. Što se izvoza tiče, postoje dve mogućnosti: File / Export i tabulator Publish Services na levom panelu (HD, Facebook, Flickr…). Video se može izvesti u originalnom ili u popularnom H.264 formatu, uz jedan od četiri raspoloživa stepena kompresije. Izvoz se, kao i sve slične radnje u Lightroom-u, odigrava u pozadini, što omogućava korisniku da odmah nastavi rad u programu.\nWeb modul je pretrpeo nebitne izmene. Spomenućemo da Lightroom još nije prešao na HTML5, tako da u pravljenju Web galerija i dalje pomaže stari, dobri Flash.\nSvi imamo mali problem kada poželimo da fotografiju prosledimo mail‑om. Trebalo bi ući u neki program za obradu, smanjiti sliku, konvertovati je u odgovarajući format (obično JPEG) i tek onda prosleđivati dalje. U novoj verziji Lightroom‑a to je sasvim jednostavno: odaberete sliku ili slike pa onda File / Email Photos. U dijalogu koji se otvorio nakon aktiviranja opcije, pored očekivanih mail polja, birate dimenzije duže strane slike u pikselima ili opcijom Create new preset… formirate sopstveni šablon. Na dijalogu je i taster Adress tako da možete formirati listu kontakata za ovaj vid komunikacije.\nJednostavan način da korišćenjem lokalnog mail klijenta prosledite fotografije elektronskom poštom direktno iz Lightroom-a. Adress taster ukazuje na mogućnost pravljenja lokalnog adresara sa mail-ovima preko kojih najčešće ide ovakav tip razmene\nPreporučujemo vam na kraju da sve ove novine i sami proverite nakon što instalirate program sa našeg DVD‑a ili sa labs.adobe.com/downloads/. Imaćete punu beta verziju koja će potrajati sve do kraja marta, a koja će se instalirati nezavisno od eventualno postojeće starije varijante Lightroom‑a. Beta verzija neće menjati ništa od starog okruženja niti će preuzimati stare kataloge i kolekcije.\nTagovi: Adobe, Lightroom\n← Nikon D800 – D800E\nŠta su glavni trendovi za 2013. godinu →


Bivša srpska snajka je i dalje jedna od najlepših žena na svetu\nIZVOR: ddl.rs | PETAK, 12.06.2020 | 12:52\nBrazilska manekenka Adrijana Lima rođena je 12. juna 1981. godine. Lepotica iz Salvadora se profesionalno bavi modelingom čak od svoje 15 godine.\nSvoju karijeru započela kada je imala 15 godina, kada je pobedila na brazilskom izboru "Ford" modne agencije. 1996. godine je otišla na svetsko takmičenje "Ford" supermodela, i završila je na fenomenalnom drugom mestu.\nTri godine kasnije, Adrijana se preselila u Njujork, gde je potpisala ugovor sa modnom agencijom "Elit". Njena karijera je doživela vrtoglavi uspon, i Adrijana se ubrzo našla na naslovnim stranama magazina kao što su "Voug" i "Meri Kler".\nОбјава коју дели Adriana Lima (@adrianalima) дана 20. Феб 2020. у 12:59 PST\nAdrijana je verovatno najpoznatija po njenom radu za "Victoria's Secret". Prvi put se na "Victoria's Secret" modnom šouu pojavila 1999. Njen najpoznatiji "VS" modni šou zasigurno je onaj 2003. godine, kada ga je otvorila.\nAdrijana Lima tečno govori tri jezika - portugalski, engleski i španski jezik. U slobodno vreme, voli da čita romane svog omiljenog pisca, Gabrijela Garsije Markesa. Rekla je da se, kada je bila mlađa, stidela da bude u društvu momaka, i da se nije poljubila sve do 17. godine.\nОбјава коју дели Adriana Lima (@adrianalima) дана 12. Мај 2020. у 3:00 PDT\n2009. godine na Dan zaljubljenih udala se za srpskog košarkaša Marka Jarića, ali su se rastali nakon 5 godina braka. Po njenom zahtevu, tražila je srpsko državljanstvo, ali joj nije bilo ispunjeno uled nedostatka dokumentacije. Sa našim košarkašem ima dve ćerke, Valentinu i Sijenu.\nОбјава коју дели Adriana Lima (@adrianalima) дана 10. Феб 2020. у 4:14 PST


Kako je Google prodao leskovački paradajz - Poljoprivredna savetodavna i stručna služba Leskovac - PSSS Leskovac\nhttp://samodelkami.ru http://investment-money.ru http://build-dwelling.ru Go to top of pagehttp://grand-construction.ruhttp://stroi-rukami.ru http://grand-builder.ruhttp://samodelkinov.ruhttp://pro-nedvijimosti.ru http://samodelnii.ruhttp://sdelaisebe.ruhttp://hold-house.ruhttp://mending-house.ru\nhttp://lavandamd.ruhttp://samodelnaya.ru http://poleznii.ruProgram zaštite dunje i mušmule\nPovrtarska proizvodnja u Jablaničkom okrugu je u naglom usponu naročito pod površinama u zaštićenom prostoru (plastenička proizvodnja). Površine koje su prošle godine bile oko 1800 ha ove godine su povećane za 10%, a proizvodnja paradajza je povećana 30%. Prošlogodišnja cena je bila oko 50 dinara.\nKrajem juna meseca cena paradajza na leskovačkoj kvantaškoj pijaci je bila 60 dinara. Sa povećanjem temperature u plastenicima u Jablaničkom okrugu paradajz je počeo naglo da zrije, veće količine su ponuđene na pijaci i cena proizvoda je pala na 20-25 dinara.\nLeskovački informativni portali su ovu vest objavili 06.07.2016. godine i javnost o trenutnoj ceni paradajza. Počinje lavina natpisa o bacanju paradajza i gubicima leskovačkih povrtara. Štampani mediji i internet mediji u Srbiji počinju da više izveštavaju o trenutnoj ceni paradajza. Google kao pretraživač indeksira stranice i stavlja ih na prvo mesto. Kucanjem reči "paradajz" i "cena" dolazimo do rezultata pretrage. Sve informacije koje se objave preko interneta su globalne, jedan od primera je i kampanja vazana za veliki pad cene paradajza. Bugarska i Grčka preko svojih uvoznika koriste trenutnu nisku cenu i počinje izvoz paradajza za Bugarsku, Grčku i Bosnu i Hercegovinu. Polako se smanjuju viškovi paradajza na kvantaškoj pijaci i cena paradajza postepeno počinje da raste. Trenutno se paradajz izvozi za 50-60 dinara po kilogramu.\nPretraživajući Google uvideo sam da ne postoji nikakav sajt udruženja ili grupe proizvožača koji se nalazi u vrhu pretrage za prodaju paradajza ili o informacijama da se nudi na tržištu veća kolićina paradajza. Greške su velike ali možemo da ih ispravimo samo ako se stvarno potrudimo da shvatimo da ovaj globalni svet informacija počiva na Guglu, Fejsbuku i Tviteru.\n-Potrebno je da svaki ozbiljniji poljoprivredni proizvožač ima svoj veb sajt koji ima kvalitetan sadržaj;\n-Da je sajt optimizovan za Google pretraživač;\n-Da redovno obaveštava javnost o prodaji svojih proizvoda i količinama koje nudi na tržištu;\n-Da ima svoju Facebook stranicu i da preko njega stalno ima kontakta sa budućim kupcima i da predstavi svoj proizvod na najbolji način.


САРАДЊА СТУДЕНАТА И ГРАДСКЕ УПРАВЕ – ГСПРС Независност\nСАРАДЊА СТУДЕНАТА И ГРАДСКЕ УПРАВЕ\nНасловна/Новости/Актуелно/САРАДЊА СТУДЕНАТА И ГРАДСКЕ УПРАВЕ\nNovi Pazar – I dok mnogi studenti uživaju na letnjem raspustu i pomalo razmišljaju od septembarskom ispitnom roku, članovi Studentskog parlamenta i Asocijacije studenata sa Državnog univerziteta vredno rade na brojnim projektima koji će njihovim kolegama obogatiti studiranje ali i studentrski život.\nZa to im je kako kažu neophodna pomoć gradske vlasti sa čijim predstavnicima su se danas i sreli.\nKako je rekao Amel Alić, član Gradskog veća zadužen za medjunarodnu saradnju, informisanje i NVO, na današnjem sastanku je bilo reči o konkretnim projektima koje može pomogne lokalna vlast.\nEdin Gudžević, član Gradskog veća zadužen za sport, omladinu i turizam saslušao je ideje predstavnika studenata i obećao da će im pomoći u realizaciji, jer je cilj lokalne vlasti da za mlade učini sve što je potrebno kako bi imali kvalitetno studiranje i kako bi ostali da rade i privredjuju u svom gradu.\nPredstavnici studentskog parlamenta i asocijalcije studenata sa Držvnog univerziteta već rade na nekoliko konkretnih projekata koji će kako kažu u svakom slučaju smanjiti broj problema sa kojima se mladi studenti suočavaju svakodnevno u Novom Pazaru. Prema rečima Mersada Ličine, predsednika Studentskom parlamenta sa Državnog univerziteta do sada su probleme svojih kolega pokušavali da rešavaju kroz brojne radionice, seminare, putovanja, ali da je pomoć Grada neophodna kako bi se studenti uključili u ozbiljne projkte.\nNa današnjem sastanku dogovoreno je i potpisivanje protokola o saradnji koji bi precizirao na koji će način gradska uprava pomoći studentima Državnog univerziteta, a koji će veoma brzo biti potpisan.


Radio Boom93 :: Lokalne vesti :: Nova oprema u narodnoj kuhinji posle dve decenije\nNaslovna | Info | Lokalne vesti | Nova oprema u narodnoj kuhinji posle dve decenije\nNova oprema u narodnoj kuhinji posle dve decenije\nOko 850 korisnika narodne kuhinje u Požarevcu ubuduće će jesti hranu pripremljenu u novom kazanu i profesionalnom šporetu. Crveni krst je novu opremu dobio od Ministarstva rada, boračke i socijalne politike, zbog čega je požarevačku narodnu kuhinju obišao i resorni ministar Aleksandar Vulin.\nPrema Vulinovim rečima, ministarstvo za obnavljanje narodnih kuhinja izdvaja 50,5 miliona dinara. On je istakao da obroci treba da se pripremaju po najvišim standardima i da to korisnici narodnih kuhinja zaslužuju.\n"Za iduću godinu Ministarstvo rada je predvidelo 515 miliona dinara za različite programe koje ćemo raditi sa Crvenim krstom. To znači da će svih 76 narodnih kuhinja nastaviti da radi, da će 36.000 korisnika dobiti svoj obrok, da će desetine hiljada ljudi dobiti svoj paket namirnica i higijenski paket." rekao je između ostalog ministar rada.\nGeneralni sekretar Crvenog krsta Srbije Vesna Milenović rekla je da je oprema isporučena Crvenom krstu iz Požarevca vredna 600.000 dinara, te da nije menjana 21 godinu unazad. Narednih nedelja dobiće i velike termose, zapremine 40 litara.\n"U Srbiji će 56 kuhinja dobiti novu opremu, bitnu, profesionalnu opremu za kuvanje, 39 naših organizacija već je tu opremu i primilo. Evo danas smo prvi put u poseti jednoj od organizacija, sigurno ćemo te posete i dalje realizovati. Sve kuhinje će dobiti i odgovarajući kuhinjski inventar, pribor koji je potreban za kuvanje obroka" rekla je Milenović.\nMinistarstvo u 2017. opredeljuje i novac za korisnike u 125 sredina drugog, trećeg i četvrtog stepena ugroženosti. Gradonačelnik Požarevca Bane Spasović rekao je da je saradnja lokalne samouprave sa organizacijom Crvenog krsta dobra, ali i da grad izdvaja 13 miliona dinara za jednokratnu pomoć za socijalna, ugrožena lica.\nNENAD [neregistrovani] u 15:52\nDOSAO COVEK DA RUCA DZABE. CITAV ZIVOT NA LERU I NARODNOJ GRBACI.


Romani Dzamija I.K.U.R. Düsseldorf • Pogledaj temu - Zigara\nDanas je 10 Avg 2020, 04:56\nIndex boarda » Phučibe & Dževapi » So i harami, a so halali\nTema posta: Zigara\nPoslato: 03 Maj 2011, 00:43\ndali i Zigara Harami\nTema posta: Re: Zigara\nPoslato: 09 Jun 2011, 13:49\nPridružio se: 07 Jun 2011, 19:12\nselam alejkum ve rahmetullahi ve berekatuhu o Allah subhanu ve te 'ala a isto em amaro manglo pekamberi Muhammed Mustafa zabraninela e maniseske sa okova soj ki steta leske odnosno so stetinela e manuseske ko lesko djivdipe.Telo lafi haram paslola o poim basi zabrana.Pa prema odova ako dikaja da i cigara kozom i stetno ko sastipe e manuseske korkori trebela te svatina dali halali ili harami.\nPoslato: 02 Nov 2011, 01:42\nnae mange akava argumenti\nako preterinaja habnaja isto tano harami ili ?\nako pijaja but phani harami ?\nmora te dzana\nso perela ko\nHalalli harami Mekruh mekru tahrimen itd.\nPoslato: 30 Apr 2012, 20:41\nselam aleykum prala semerkand,basi to pucibe dali o but hajba isto perela ko harami,penava tuke prala kai agahari hem saj arakeja taro akava argumenti ko kurani ki sura al araf 7,ko 31 ayeti selami prala


REFORMA PRAVOSUĐA: Stanje u tužilaštvu i pravosuđu najveći problem\nStanje u tužilaštvu i pravosuđu najveći je problem iz kojeg proizilaze svi ostali problemi u Crnoj Gori, ocijenjeno je na konferenciji "Izazovi za transparentno, efikasno i odgovorno pravosuđe", koje je organizovala Građanska alijansa. I vlast i opozicija saglasni su da se jedino dijalogom u Skupštini može postići dogovor, koji će omogućiti bolje funkcionisanje te grane vlasti.\nJP MORSKO DOBRO: Ostvareni prihodi 3,91 milion eura\nOstvareni prihod Javnog preduzeća za upravljanje morskim dobrom ove godine je iznosio 3,91 milion eura, iako je prvobitno bilo planirano 7,15 miliona, saopštio je direktor kompanije Predrag Jelušić.\nPORESKA UPRAVA: Naplaćeno 85,7 miliona eura, plan premašen za 18 odsto\nAGENCIJA ZA SPRJEČAVANJE KORUPCIJE: Cilj AKS je zaštita javnog interesa\nKao dio institucionalnog odgovora na korupciju, po svojoj zakonskoj funkciji i obimu nadležnosti najvidljiviji, Agencija za sprječavanje korupcije će nastaviti dosljedan rad na podizanju društvene svijesti o malignom uticaju pojave koja podriva temelje demokratskih ustanova, vladavine prava i ekonomskog razvoja - saopšteno je iz te institucije povodom Međunarodnog dana borbe protiv korupcije.


ProAuto – Michael Lohscheller u VinFastu: Senzacionalni transfer Opelovog spasioca\nJul 28, 2021 Adnan Huseinagić Autobiznis, e-ProAuto, Novosti, Vijesti 0\nPREPORODIO NJEMAČKOG GIGANTA I OTIŠAO U VIJETNAM\nPrije dvije sedmice objavljeno je da Michael Lohscheller napušta Opel, a sada je stiglo saopštenje za javnost o njegovom novom imenovanju. Iskusni njemački menadžer biće odgovoran za globalno poslovanje vijetnamske automobilske kompanije VinFast. Glavni fokus bit će na Evropi i Sjevernoj Americi, gdje su VinFast želi ući s vrlo traženim električnim vozilima.\nLohschellerov odlazak iz Opela najavljen je odmah nakon premijere nove Astre, jedne od ključnih tačaka u planu restrukturiranja “Pace!”. Ovaj program je 2017. pokrenuo Lohscheller, nakon što je preuzeo funkciju izvršnog direktora Opela. U njemačkoj kompaniji je Lohscheller radio od 2012. godine, čemu su prethodile visoke pozicije u Mitsubishiju i Volkswagenu. Na mjestu izvršnog direktora Opela postigao je sjajne rezultate.\nPodsjetimo da je 2017. godine Opel prešao iz GM-a pod kontrolu Groupe PSA, potom se francuski koncern spojio s Fiat Chrysler Automobiles, da bi početkom ove godine nastala nova korporacija Stellantis. Pod okriljem GM-a, njemačka marka poslovala je s gubitkom od početka stoljeća i izgubila pozicije na ključnom evropskom tržištu, no pod vodstvom Lohschellera već 2018. je ostvarila dobit, odmah predstavila nove modele na francuskim platformama, planirala ulazak na nova tržišta…\nGeneralno, Opel se uspješno razvijao i ništa nije nagoviještavalo odlazak Lohschellera, koji je za svoja dostignuća u kompaniji iz Rüsselsheima od Automotive Newsa dobio nagradu “Eurostar 2019” i titulu “Menadžera 2019. godine” (Auto Zeitung). Čini se da su mu Vijetnamci dali ponudu koja ne može se odbiti.\nVinFast Global je automobilska kompanija koja postoji od 2017. godine i dio je vijetnamskog konglomerata VinGroup. VinGroup je osnovao vijetnamski biznismen Pham Nyat Vuong, koji je studirao u Moskvi, a svoj kapital stvorio je na proizvodnji instant rezanaca i prodaji nekretnina. VinFast je započeo svoju aktivnost kupujući zastarjele BMW i GM platforme za svoje prve modele, a zatim se prebacio na električna vozila vlastitog dizajna.\nZasad VinFast radi samo u svojoj zemlji i prema Automotive Newsu je protekle godine uspio prodati oko 30 hiljada automobila, a prognoza za ovu godinu je 45 hiljada. Ove godine VinFast bi trebao ući na globalno tržište, za što je stvorena VinFast Global divizija, na čijem će čelu biti Michael Lohscheller. Njemački menadžer mora osigurati uspješno predstavljanje električnih vozila VinFast u Evropi (na početku Njemačkoj, Francuskoj i Holandiji) i Sjevernoj Americi (SAD i Kanada).\nJoš je teško procijeniti šanse VinFasta u Evropi i Americi, jer ima malo tehničkih detalja koji se mijenjaju zajedno s nazivima električnih inovacija. Manje-više jasna slika je samo za kompaktni električni crossover VF e34, ali njegove karakteristike i dizajn nisu impresivni. Vjerovatno će, pod vodstvom Michaela Lohschellera, vijetnamski brend steći jasniju razvojnu strategiju. Inače, na Lohschellerovo mjesto kod Opela uskočio je Nijemac Uwe Hochgeshurtz, koji je prethodno radio kao generalni direktor regionalnog odjeljenja Renaulta (Njemačka, Austrija i Švicarska).\nBMW, Električno vozilo, Evropa, FCA, Fiat Chrysler Automobiles, Francuska, General Motors, GM, Groupe PSA, Holandija, Kanada, Michael Lohscheller, Mitsubishi, Njemačka, Opel, Pham Nyat Vuong, Prodaja, proizvodnja, PSA, SAD, Sjeverna Amerika, Stellantis, Vijetnam, VinFast, VinFast Global, Vingroup, Volkswagen, VW\nMcLaren 765LT Spider: Novi vrhunski roadster [Galerija] TEST - Peugeot 3008 Allure Pack 1.5 BlueHDi 130 EAT8 E6.3


Apartman London, Beograd | Moj Svet\nApartman London, Beograd\nApartman LONDON se nalazi u ulici OBILIĆEV VENAC br. 17/II ,koja se vezuje na ulicu KNEZA MIHAILA,najlepšu ulicu u samom srcu Beograda.Apartman LONDON – BEOGRAD se nalazi na samo nekoliko minuta šetnje od kalemegdanskog parka,ZOO-loškog vrta i boemske četvrti SKADARLIJA,u kojoj se nalazi mnoštvo restorana i barova. Ovo je deo grada u kome možete da uživate bez ikakve potrebe da duže pešačite .Apartman LONDON je veoma lepo dizajniran,veoma toplih i prirodnih boja,idealan za boravak do 2 osobe.\nApartman LONDON se nalazi u ulici OBILIĆEV VENAC br. 17/II ,koja se vezuje na ulicu KNEZA MIHAILA,najlepšu ulicu u samom srcu Beograda.Apartman LONDON – BEOGRAD se nalazi na samo nekoliko minuta šetnje od kalemegdanskog parka,ZOO-loškog vrta i boemske četvrti SKADARLIJA,u kojoj se nalazi mnoštvo restorana i barova. Ovo je deo grada u kome možete da uživate bez ikakve potrebe da duže pešačite .ApartmanLONDONje veoma lepo dizajniran,veoma toplih i prirodnih boja,idealan za boravak do 2 osobe.\nVeličina: 35 m2 Terasa: NE Garaža : DA\nKapacitet: 2 osobe Grejanje: Centralno\n1 ili 2 osobe 60 eur


Akord Micro - Poslovni softver za preduzeća sa jednostavnim robno-materijalnim poslovnim procesima.\nAkord Basic - Poslovni softver za preduzeća sa srednje zahtevnim robno-materijalnim i računovodstvenim poslovnim procesima.\nAkord Start - Besplatan softver za fakturisanje i praćenje uplata. Probajte odmah.\nDobrodošli u Akord Web Prodaju\nADVANCED HEALTH SOLUTIONS DOO BEOGRAD-ZEMUN\nAgena d.o.o. za spoljnu i unutrašnju trgovinu i usluge Novi Sad\nKompanija Agena d.o.o. Novi Sad osnovana je 1996. godine.Bavimo se veleprodajom i maloprodajom, uvozom i izvozom baterija, akumulatora, punjača, adaptera i prateće opreme. Nudimo usluge izrade baterijskih pakovanja po zahtevima kupaca, reparaciju starih baterijskih pakovanja, formiranje i ispitivanje. Vršimo servis punjača, adaptera i ostale elektronske opreme.\nAuto Centar NINEKS doo NOVI SAD\nVeleprodaja i maloprodaja auto-delova i opreme za motorna vozila I SERVIS ZA PUTNIČKA VOZILA\nBALANS DOO BEOGRAD\nOsnovna delatnost preduzeća je trgovina auto-delovima. Dugogodišnjim radom i korektnim odnosom sa partnerima u zemlji i inostranstvu izgradili smo reputaciju ozbiljnog partnera.\n---- REZERVNI DELOVI ---- ULJA I MAZIVA ---- OPREMA ZA TERETNA VOZILA ---- VOLVO - SCANIA - DAF - MERCEDES-BENZ - MAN - IVECO\nD SPORT SYSTEM DOO NOVI SAD\nDOO TEHNOTRONIK ZA TRGOVINU I USLUGE NOVI SAD\nSPECIJALIZOVANA RADNJA ZA PRODAJU ELEKTROTEHNIČKE ROBE, AUDIO-VIDEO KABLOVA, UTIKAČA, KOMPJUTERSKE PERIFERIJE I RASVETE.\nGenerali Trade Company d.o.o.\nGORAN BJELICA PR FILIPS VISION\nInternet prodavnica uređaja i sistema pametnog stana i pametne kuće, kao i ABB i BuschJaeger galanterije. www.pametanstan.rs. Cene artikala i stanje magacina dostupni su samo za registrovane korisnike.\nJELENA GIGIĆ PR PROIZVODNJA OSTALIH ODEVNIH PREDMETA KAFTANI BEOGRAD\nJELENA MITIĆ HORVAT PR TOKOLINO JECA TR PETROVAC NA MLAVI\nSlatko ,fino TOKOLINO JECA, Vaša slatka radnja.Tokolino se bavi prodajom ,torti, kolača, dekoracijom (ukrasima) za sva vaša slatka iznenađenja, parti programom koji usrećujenaše mališane.\nИнфо број: 0800 021 102, 021 706 575, Капела (0-24): 064 847 4308, 064 847 4359, ПЈ Водовод и канализација (0-24): 021 706 085, ПЈ Чистоћа 021 706 083\nKAYAK HOUSE DOO NOVI SAD\nPRODAJA KAJAKA, KANUA DODATNE OPREME - PEDALEROS KAYAK&BIKE SHOP, SUNČANI KEJ 13, N. SAD, pedalerosnovisad@gmail.com, tel.:061/1359757\nVeleprodaja i maloprodaja ulja, hidraulični creva, industrijski creva i komponenti.0606445328\nMIKRON GROUP HIDRAULIKA CENTAR DOO\nMobileShop Test Firma d.o.o.\nVodeći svetski smartphone brendovi, najbolje cene, brza i sigurna kupovina.\nMOBILLAND 021 VUKASIN KATIC\nMTG Merxgroup d.o.o.\nVeleprodaja i distribucija uvozne robe i robe koja se proizvodi u Srbiji. Naši artikli su prisutni u vodećim sistemima maloprodaje u Srbiji (Roda, Mercator, Idea, Uradi Sam, Radun Avia, Tekijanka ...), kao i u specijalizovanim radnjama za prodaju tehničke opreme i robe široke potrošnje .\nPERINS INZENJERING DOO\nPRENIKS DOO BEOGRAD\nFirma PRENIKS se bavi veleprodajom i distribucijom opreme za kupatila. U nasem prodajnom asortimanu se nalaze brendovi kao sto su INVENA iz Poljske, Alvit iz Turske , Denko namestaj iz Turske i Pipe life iz Austrije, Alca plast iz Ceske\nRis Cycling d.o.o\nSMIT.RS Media d.o.o.\nSMIT.RS MEDIA je specijalizovana za prodaju, ugradnju i održavanje sigurnosnih i informacionih sistema. Naše poslovanje je fokusirano na:1. Prodaju, ugradnju i održavanje sigurnosnih sistema - alarmnih sistema i sistema za video nadzor. 2. IT rešenja koja podrazumevaju prodaju, servisiranje i održavanje PC računara, laptop računara, monitora, servera i mrežnih sistema;3. Prodaju i implementaciju VIRDI sistema za evidenciju radnog vremena i kontrolu pristupa.\nTECH POETS D.O.O.


Vuk Jeremić | 05. okt 2020.\nPočinje novi proces za ubistvo Slavka Ćuruvije: Da li će ubice novinara konačno biti kažnjene?\nPeti oktobar – dvadeset godina kasnije\n← Suđenje za paljenje kuće Milana Jovanovića: Advokati Dragoljuba Simonovića traže izuzeće Drugog opštinskog tužilaštva\nAleksandar Obradović ovogodišnji dobitnik priznanja Crte „Hrabri glas” →


Radnik na izradi pita Banja Luka | Agencija Spektar\nRadnik na izradi pita Banja Luka\nPreduzeću „Fructa-trade“ d.o.o. Derventa jednom od vodećih kompanija na tržištu Republike Srpske i BiH u oblasti proizvodnje, veleprodaje i maloprodaje potreban radnik za proizvodnju pita u pekari „Pekara Kao Nekada“u Banjoj Luci. Ako želite raditi u prijatnom i stimulativnom radnom okruženju, u dobrom timu i imate iskustvo u maloprodaji, PRIJAVITE SE NA NAŠ OGLAS za sljedeću poziciju:\nNevedenu dokumentaciju za posao Radnik na izradi pita Banja Luka slati putem opcije “Prijavite se” sa obaveznom naznakom za koje radno mjesto se prijavljujete, lično ili putem pošte u prostorije preduzeća na adresu:„FRUCTA-TRADE“ doo Derventa, Željeznička bb, 74 400 Derventa.\nDatum isteka: 06.10.2020