LG LHB645 - pametno 3D Blu-ray kućno kino s privatnim načinom rada i satelitskim zvučnicima od aramidnih vlakana snage 1.000 W te 5.1-kanalnim zvukom\nPametno 3D blu-ray kućno kino s privatnim načinom rada i satelitskim zvučnicima od armidnih vlakana snage 1000 W te 5.1 kanalnim zvukom.\n5.1-kanalni zvuk snage 1.000 W\nSatelitski zvučnici od aramidnih vlakana\n3D Blu-ray reprodukcija i 2D u 3D konverzija\nBluetooth audio reprodukcija\n250 x 1150 x 250\nLG LHB645 Smart 3D Blu-ray kućno kino donosi vam pravi 3D surround, vrhunski unaprijeđeni vizualni doživljaj i mnoge zabavne mogućnosti. 5.1-kanalni zvuk i zvučnici od aramidnih vlakana snage 1.000 W pružaju audio doživljaj koji je daleko superiorniji od tradicionalnog 2.1-kanalnog zvučnog sustava. Reprodukcija 3D sadržaja i 3D ozvučenje u vaš dom donose kino doživljaj. LG pametne značajke vaš stari TV čine pametnim: aplikacije, premium sadržaji, LG Remote aplikacija za pametne telefone i mnoga druga poboljšanja za vaše uživanje i udobnost. Aramidna vlakna i hrabra žuta boja odlično se slažu s LG-evim elegantnim dizajnom, pa je vaše kućno kino istodobno elegantno i mladenačko.


Protiv D.Š. (51) i M.G. (39), obojica iz Sremske Kamenice, zbog osnovane sumnje da su počinili teško delo protiv opšte sigurnosti u saizvršilaštvu, Osnovni javni tužilac u Zrenjaninu podneo je optužni predlog. Mada to tužilaštvo ne navodi, jasno je da je u pitanju poznati prošlogodišnji slučaj sa Etno festivala na Bagljašu, kada je teško povređena novinarka Branka Jajić, nakon što se metalna konstrukcija bine obrušila na nju.\n← Javni servisi – važni dinosaurusi\nTelesković: Politička ubeđenja, pre nego što se uđe u redakciju, trebalo bi ostaviti kod kuće →


Deca – MISLILAC … Osvetli Um :)\nJun 21, 2017 by Darko\nU svakom čoveku ima nešto detinje – na to se i valja osloniti, na to detinje ! Uzmi Hohola: on kao da je od gvožđa, a duša mu je – detinja !\n[button color=”blue” size=”small” link=”http://mislilac.com/maksim-gorki-o-lazi/” ]Maksim Gorki[/button]\nCategories Deca, Duša, Ljudi, Maksim Gorki Tags deca, duša, ljudi, Maksim Gorki, ruska Leave a comment\n[button color=”blue” size=”small” link=”http://mislilac.com/?p=6983″ ]Dušan Radović[/button]\nCategories Deca, Dušan Radović Tags deca, Dušan Radović Leave a comment\nCategories Deca, Vladeta Jerotić Tags deca, porodica, roditelji, Vladeta jerotić Leave a comment\nCategories Brak, Deca, Vladeta Jerotić Tags brak, deca, Vladeta jerotić Leave a comment\nJedno dete prima u igri drugo dete takvo kakvo jeste. Dete za drugo dete jeste. Odrasli gledaju jedan drugog onako kako bi želeli da drugi budu ili kako bi želeli da sami budu, a pošto se uvere ( ako se uvere) da ljudi nisu takvi, oni ih kritikuju, jednom reči, odbijaju da ih prime za ravnopravne u igri odraslih, da ih prime onakve kakvi stvarno jesu.\nCategories Deca, Vladeta Jerotić Tags deca, Vladeta jerotić Leave a comment\nMar 16, 2017 Mar 16, 2017 by Anja\nMala deca zavlače se i ovoga jutra roditeljima u postelje. Topla su kao život, mirišu na život, teraju da se živi.\n[button color=”blue” size=”small” link=”http://mislilac.com/dusan-radovic-o-zavisti-2/ ” ]Dušan Radović[/button]\nCategories Deca, Dušan Radović, Sreća Tags deca, Dušan Radović, sreća Leave a comment\nJun 21, 2018 Jan 31, 2017 by Darko\nDečji život je kao parče papira na kome svako ostavlja trag.\n[button color=”blue” size=”small” link=”http://mislilac.com/kineska-poslovica-o-motivaciji/” ]Kineska poslovica[/button]\nCategories Deca, Kineske poslovice, Poslovice Tags deca, kina, Kineske poslovice Leave a comment\nMika Antić – o deci\nCategories Deca, Mika Antić Tags deca, mika antić Leave a comment


Dominacija traje - ponovo je šampion: Hamilton je prvi i vladaće još dugo! | Ostali sportovi\nDominacija traje - ponovo je šampion: Hamilton je prvi i vladaće još dugo! | MONDOBA\nDominacija traje - ponovo je šampion: Hamilton je prvi i vladaće još dugo! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n15.11.2020. / 13:21\nAutor Dragan Šutvić 15.11.2020. / 13:21\nBritanac je ponovo uspio!\nAs Mercedesa Luis Hamilton (35) osvojio je u nedjelju sedmu šampionsku titulu u Formuli 1 i izjednačio se sa Mihaelom Šumaherom po broju naslova prvaka, nakon što je pobijedio u trci za Veliku nagradu Turske u Istanbulu.\nU uzbudljivoj trci na klizavoj i mokroj stazi u Istanbulu, Hamilton je ostvario 94. pobjedu u karijeri, a 10. u sezoni. Njegov jedini konkurent za titulu, timski kolega Valteri Botas trku je završio na 14. mjestu.\nBotas je trebalo da osvoji osam bodova više od Hamiltona, kako bi borbu za titulu produžio i na narednu trku, ali je poslije loše vožnje ostvario loš rezultat.\nBritanac je startovao kao šesti, ali je dobrom vožnjom uspio da nadoknadi zaostatak i ostvari veliki uspjeh i izjednači rekord legendarnog Šumahera.\nHamilton je bio šampion šest puta u posljednjih sedam godina, a tu seriju prekinuo je Niko Rosberg 2016. Nijemac se potom povukao, a Britanac je vratio stvari na svoje mjesto.\nU ovom trenutku zaista ne izgleda realno da neko prekine njegovu dominaciju.\nIzvor: Anadolija/Serhat ÇağdaşBroj slika: 8 1 / 8\nIzvor: Anadolija/Serhat ÇağdaşBroj slika: 8 2 / 8\nIzvor: Anadolija/Serhat ÇağdaşBroj slika: 8 3 / 8\nIzvor: Anadolija/Serhat ÇağdaşBroj slika: 8 4 / 8\nIzvor: Anadolija/Serhat ÇağdaşBroj slika: 8 5 / 8\nIzvor: Anadolija/Serhat ÇağdaşBroj slika: 8 6 / 8\nIzvor: Anadolija/Serhat ÇağdaşBroj slika: 8 7 / 8\nIzvor: Anadolija/Serhat ÇağdaşBroj slika: 8 8 / 8


L020 Security Alarm System - Laptop Centar d.o.o.\nProizvod iz grupe: Alarmni sistemi\nCena: 6.899,00 din.\nOpis Smanos L020 je pametni alarmni sistem sa ugrađenom mrežnom konekcijom i veoma jednostavnim kontrolama. Dovoljno je samo da ga povežete na LAN mrežu koja ima pristup internetu, podesite senzore u par koraka kroz besplatnu aplikaciju i sve je spremno za rad. L020 alarm podržava povezivanje različitih senzora (za otvoranje vrata/prozora, detekciju pokreta, detekciju dima, lomljenje stakla i mnoge druge). U slučaju aktivacije nekog senzora sistem šalje push notifikacije u realnom vremenu na sve autorizovane telefone.\nSadržaj paketa L020 Ethernet alarmni sistem (glavna jedinica) DS2300 bežični kontaktni senzor za vrata/prozor x2 RE2300 daljinski upravljač x1\nMaksimalni broj povezanih uređaja do 10 daljinskih upravljača do 30 senzora\nPovezivanje Bežično povezivanje sa senzorima Ugrađena Ethernet mrežna konekcija za povezivanje na internet i kontrolu obaveštenja putem besplatne aplikacije\nNivo zvuka 105 dB\nNapajanje DC 12V 500mA Rezervno napajanje: 4 x AA 1.5V LR6 (standardne AA baterije, dolaze u paketu)\nDimenzije Dimenzije glavne jedinice: 117 x 40.5 x 118.5 mm


26.05.2019. 09:35 > 10:18\nPrema nezvaničnim saznanjima, svađa posle koje je usledila i tuča desila se u Pešačkoj zoni, ispred jednog kafića, tokom koje je A.Č. izvadio šrafciger i DŽ. H. i N. J. zadao ubodne rane u predelu stomaka i grudi.\nOn je nakon toga pobegao, a povređeni mladići su prebačeni u novopazarsku Opštu bolnicu gde im je ukazana pomoć.\nStepen i vrsta njihovih povreda još uvek nisu poznati.\nNakon kratke potere, A. Ć. je uhapšen i saslušan.


Počeo “Kraljičin sajam” | TEME | DW | 05.12.2009\nPočeo “Kraljičin sajam”\n“Kraljičin sajam"- Dani ekologije, kulture, turizma i poduzetništva, u Mostaru će se održavati sve do 5. januara 2010. godine. Na sajmu je izloženo niz domaćih proivoda i predstavljene brojne turističke ponude.\nManifestacija u Mostaru održava se u čast bivše bosanske kraljice Katarine\nPrema riječima organizatora manifestacije i predsjednika Udruženja malih i srednjih poduzetnika-menadžera BiH Marinka Brkića, redovne aktivnosti na Sajmu održavat će se svaki dan od 9 do 20 sati, osim praznika 25. decembra i 1. januara.\nOrganizator sajma Marinko Brkić\n“Pokušali smo na jedan multikulturni i multigospodarski način prezentirati proizvode koji bi iz Bosne i Hercegovine mogli biti plasirani u svijet. Ne samo kao izvozni proizvod u klasičnom smislu, nego kao izvozni proizvod kroz turizam. Sve više gostiju dolazi na ovo područje i to je naša šansa koju trebamo iskoristiti”, navodi Brkić.\nCilj ovog sajma je pored ostalog i zaposliti mlade ljude. Svoje produkte će prezentirati izlagači organskih proizvoda, ljekovitog bilja i meda, te turističkih artikala iz BiH, Srbije, Slovenije, Hrvatske i Crne Gore. “Ovdje imamo dosta proizvoda koji mogu biti dio porodičnog biznisa. Zanimljivo je i da je veliki broj mladih uključen u aktivnosti sajma”, kaže Ahmet Sarić, koji sa svojim sinom izlaže med i ljekovito bilje s hercegovačkog područja, konkretno iz Počitelja. “Drago nam je što zainteresirane možemo upoznati s našim proizvodima, a ovo nam ujedno daje i podstrek da nastavimo dalje”, kaže Sarić.\nPriznanja “Kraljica Katarina”\nTokom manifestacije bit će utemeljen Internacionalni klub poštovalaca bosanske kraljice Katarine.\nKula Hercega Stjepana Kosače iznad mjesta u kojem je rodjena kraljica Katarina.\nOrganizacioni odbor za dodjelu priznanja "Kraljice Katarine", izabrao je uži krug pojedinaca, udruženja i poduzeća iz BiH mogućih dobitnika spomenutog priznanja. Riječ je o priznanju koje se dodjeljuje pojedicima, udruženjima i preduzećima za doprinos turizmu, ekologiji, održivom razvoju i poduzetništvu u BiH.\nU uži krug za dodjelu priznanja "Kraljice Katrine" ušli su: član Predsjedništva BiH Željko Komšić, banjalučki biskup mons. Franjo Komarica, vrhbosanski nabiskup kardinal Vinko Puljić, selektor reprezentacije BiH Ćiro Blažević i gradonačelnik Dubrovnika Andro Vlahušić. Od poduzeća i udruženja u užem izboru su: hotel "Maršal" s Bjelašnice, Udruženje "Eko heljda", Asocijacija organskih proizvođača BiH, Eko selo "Pervan", "Šume Republike Srpske", Eko selo "Stanišići" .\n“Na samom kraju sajma bit će donesena odluka ko će dobiti priznanje Kraljica Katarina. Kroz jedan širi upitnik ćemo izvršiti istraživanje ko su to osobe i institucije koje su najviše dale doprinos upravo ovoj koncepciji – ekologija, kultura, turizam i poduzetništvo”, kaže organizator sajma Marinko Brkić.\nJednom sedmično za goste sajma će biti organizovane turističke ture i to: agro - turistička cesta sira, pršuta, vina. Zatim, eko – turistička cesta meda, ljeko bilja i maslina te rafting – foto safari ispod mostova na Neretvi.\nSpoj privrede i turizma u dolini Neretve\nU srijedu, 9. decembra, bit će upriličene promocije i scenski performans turističke monografije Hasanaginice - "Tužna balada kao životopis nesretne žene" i turističke destinacije "Etno selo Kokorići" kod Vrgorca. Priznanja za održivi razvoj "Kraljice Katarine" bit će dodjeljena u nedjelju, 13. decembra a nakon toga bit će upriličena modna revija "Etno butik Mara" iz Zagreba s motivima glagoljice kao modnoga detalja.\nPećina Vjetrenica samo je jedna od bh. turističkih atrakcija\nPrezentacija nacionalnog parka "Una" i projekta prirodna i kulturna baština u funkciji razvoja turizma USK – okrugli sto i work shop o istoj temi bit će upriličeni 14. decembra. Isti dan bit će predstavljen i projekat i BRANDiranja DELM*S - agroturističke ceste sira, pršuta i vina - model aplikacije za IPA sredstva Evropske unije.\n18. decembra predviđena je promocija i scenski performans ilustrirane poeme "Mostarske kiše" – Pero Zubac, povodom 45. godina od prve objave poeme. Priznanja za razvoj regije JU Europe Bendikt Kotruljević biće dodjeljena 4. januara iduće godine, kada će iti upriličena i promocija knjige "Poduzetnikova vizija" i reprint izdanja "O trgovini i savršenom trgovcu", napisana 1458., izdata 1473.\nAktivnosti i u Počitelju i Vrgorcu\nVeći dio programskih aktivnsti biće održan na sajmu, a dio će se zbog praktičnih razloga dislocirati u ambijentalne prostore u Mostaru, Počitelju i Kokorićima kod Vrgorca. Riječ je o tradicionalnoj manifestaciji sajamskog karaktera koja će okupiti sve poslovne ljude koji imaju šta ponuditi i promovisati, od raznih vrsta kulturno-umjetničkih performansi do turističko-privrednih prezentacija. Suoorganizator "Kraljičinoga sajma" je Asocijacija za održivi razvoj i regionalnu saradnju eko-etno Dinaridi.


VUKIĆ: PODRŠKA ZAKONU O PORIJEKLU IMOVINE NE BI TREBALO DA IZOSTANE - PV Informer VUKIĆ: PODRŠKA ZAKONU O PORIJEKLU IMOVINE NE BI TREBALO DA IZOSTANE - PV Informer\nVUKIĆ: PODRŠKA ZAKONU O PORIJEKLU IMOVINE NE BI TREBALO DA IZOSTANE\n1 sedmica pre 74 pregleda Izvor: Portal RTCG\n„Smatram da taj zakon treba da podrži 81 poslanik, da tu ništa nije sporno. Onaj javni funkcioner koji se nije ogriješio o zakon on nema čega da se plaši, a oni koji su se ogriješili o zakon treba da se plaše tog zakona“, kaže poslanik SNP Dragan Vukić.\nVukić kaže da je lako ispitati ko se kako bogatio.“Ispitati finansijske iskaze svih u prethodnom periodu, bankarske račune, vidi se koliko je neki javni funckioner primao sredstava u tom periodu, ako nije imao neka dodatna sredstva od neke zarade privatne i to je onda lagano u tom periodu ispitati i vidjeti da li se ogriješio o neko zakonsko rješenje ili nije i da li je bio korumpiran ili nije“, kaže Vukić.


| Blagajna Biblioteke � 105. Kolo (2013)� 104. Kolo (2012)� 103. Kolo (2011)� 102. Kolo (2010)• 101. Kolo (2009)� 100. Kolo (2008) � Razgovori s piscima Atlas Poučnik Savremenik• Književna misao• Zabavnik� Antologije� Bro�irana serija� Desankina biblioteka� Istorijska izdanja� Istorijska misao� Knjige iz prethodnih Kola� Mala biblioteka� Mali zabavnik� Nagrada Desanke Maksimović� Ponovljena izdanja� Posebna izdanja� Srpski memoari� Srpski umetnički spomenici� Va�a biblioteka Pretraživanje Napredno pretraživanje Svi autori OdaberiteČedomir PopovĐorđe NikolićĐorđe OcićĐorđo SladojeĐovani VergaĐura Jak�ićĐuro Bodro�ićŽan-Filip TusenŽarko AćimovićŽarko KomaninŽil VernŽivko TopalovićŽorž AmadoŽorž RodenbahAlber KamiAlberto M. KandiotiAleksa �antićAleksandar GatalicaAleksandar PetrovAleksandar RistovićAleksandar S. PuškinAleksandra MokranjacAndra GavrilovićAntoan de Sent EgziperiAnton Pavlovič ČehovAnton V. Karta�ovAntonije ProtićArnold van GenepArtur RemboArtur �niclerAugust StrindbergBogdan PopovićBoris JovanovićBorisav StankovićBorislav PekićBorislav RadovićBranimir ŽivojinovićBranislav NušićBranko ĆopićBranko MiljkovićBranko PopovićBranko RadičevićBratislav R. MilanovićDžek LondonDanilo JokanovićDanilo NikolićDanko PopovićDante AligijeriDarko TanaskovićDavid AlbahariDesanka MaksimovićDimitrije ĐorđevićDimitrije BogdanovićDinko DavidovDinko DavidovDobrica ĆosićDobrica ErićDositej ObradovićDraga Panić i Gordana BabićDragan Kolund�ijaDragan LakićevićDragan NedeljkovićDragana R. MašovićDragiša ŽivkovićDragiša VasićDrago KekanovićDragoljub M. PavlovićDragomir BrajkovićDušan BaraninDušan RadovićDušan IvanićDu�an KovačevićDu�ko BabićEmil ZolaErnest HemingvejFanula PapazogluFederiko Garsija LorkaFjodor Mihailovič DostojevskiFjodor SologubGi de MopasanGoran MaksimovićGrigorije BožovićGrozdana OlujićGustav ŠvabHans Kristijan AndersenHenrik SjenkjevičHorhe EdvardsIštvan ErkenjIlber OrtajliIlija LakušićIvan ČarotaIvana PopovićIvo AndrićIvo TartaljaJan Ki�geciJeleazar M. MeletinskiJohan Volfang GeteJovan CvijićJovan DelićJovan DučićJovan HristićJovan Jovanović ZmajJovan MilićevićJovan RadulovićJovan Sterija PopovićJurij PoljakovJustin PopovićKnut HamsunKraljica Natalija ObrenovićKretjen de TroaKristofer MarloKrstivoje IlićLabud DragićLaza K. LazarevićLaza KostićLazar TrifunovićLeposava Isaković MilaninLisjen FevrLjiljana Sto�ićLjubiša ĐidićLjubica MiletićLjubica MiletićLjubi�a JeremićLjubivoje R�umovićLjubomir MaksimovićLukijan MušickiManojle GavrilovićMargarita Birna-ProvenMarin SoreskuMarko MiljanovMatija BećkovićMatilda SeraoMišel de MontenjMihailo LalićMihailo S. PetrovićMihailo VojvodićMilan Đ. MilićevićMilan JankovićMilan NenadićMilan RakićMilan. M. PetrovićMilisav SavićMilo LomparMiloš KovačevićMilorad ĐurićMilo� BlagojevićMilovan DanojlovićMilovan VitezovićMilutin MićovićMiodrag B. ProtićMiodrag BulatovićMiodrag MatickiMiodrag PavlovićMiodrag TripkovićMira Radojević i Ljubodrag DimićMiro VuksanovićMiroljub TodorovićMiroslav AntićMiroslav Josić VišnjićMiroslav ToholjMiroslava MirkovićMitropolit AmfilohijeMolijerMomčilo NastasijevićMomir VojvodićMomo KaporNatalija NaročnickaNenad GrujičićNikola BanaševićNikola MirkovićNikolaj GogoljNikolaj TimčenkoNovica ĐurićNovica TadićOnore de BalzakOskar VajldPavle EvdokimovPavle UgrinovPavle ZorićPetar Bulat i Veselin ČajkanovićPetar II Petrović NjegošPetar JokićPetar PajićPetar PijanovićPetar SarićPeter HandkeRabindranat TagoreRadislav CajićRadivoje BojičićRadoje DomanovićRado� Lju�ićRadoslav Rade VojvodićRadoslav StojanovićRadovan Beli MarkovićRadovan SamardžićRajko Petrov NogoRanko JovovićRanko R. RadovićRastko PetrovićRatko PopovićRičard BerengartenRičard D�. EvansRobert Luis StivensonRobert TemplSaša SimonovićSamjuel Beket�arl BodlerSavka SubotićSelimir RadulovićSelma LagerlefSen-Džon PersSergej JesenjinSimo MatavuljSini�a KovačevićSlavica GaronjaSlavko GavrilovićSlavko GordićSlavko LebedinskiSlobodan ĆirovićSlobodan MileusnićSlobodan RakitićSofokleSrđa TrifkovićSrba IgnjatovićSreten DraškićStaniša NešićStefan CvajgStefan Mitrov LjubišaStevan RaičkovićStevan SremacSumersko-vavilonski epSuzana RajićSveti Grigorije BogoslovSveti Jovan DamaskinSvetlana Stipčević i Nikša StipčevićSvetlana Velmar-JankovićTe�an Podrugovi�Tiodor RosićTodor S. VilovskiTomas VulfTomislav MijovićTrevor LingUroš ŠešumUsama Ibn MunkizVasilije KrestićVasko PopaVesna KaporVilijem �ekspirVito MarkovićVjekoslav VukadinVladeta JankovićVladeta JerotićVladika GeorgijeVladika Jovan PurićVladimir ĆorovićVladimir NabokovVladislav Petković DisVlado StrugarVoja ČolanovićVojislav ĐurićVojislav KaranovićVojislav Ko�tunicaVuk Stefanović KaradžićVuk VrčevićZbornik radova sa naučnog skupaZdravko StojanovićZlatko KrasniZoran GluščevićZoran JanjuševićZorana OpačićZorica Arsić Mandarić Nova izdanja SLOVA NAŠIH IMENA400�din Pročitajte komentare drugih čitalaca


Podovi u zdravstvenim i obrazovnim ustanovama - Higijena iznad svega - PODOVI\nPVC i linoleum Podovi u zdravstvenim i obrazovnim ustanovama – Higijena iznad svega\nZdravstvene i obrazovne ustanove su mesta koja igraju veoma važnu ulogu u životima svih nas. U domove zdravlja i bolnice odlazimo zbog lečenja ili preventive, a škola nam pruža znanje i obrazovni nivo neophodan za posao kojim ćemo se u budućnosti baviti. To su takođe mesta koja veoma često posećujemo – školu pet dana u nedelji, a zdravstvene ustanove po potrebi zbog sistematskih pregleda, lekarskih uverenja, prepisivanja hronične terapije ili povremenih rutinskih provera (da ne zaboravimo činjenicu da u porodilištu dolazimo na svet). Važno je uočiti da je reč o veoma specifičnim sredinama za koje je tipična velika frekvencija ljudi, koji uz to spadaju u dve osetljive grupe stanovništva – bolesne i decu. S tim u vezi, karakter ovih ustanova ukazuje nam na jednu njihovu važnu poveznicu, a to je higijena. Kod lekara i na časove idemo sa očekivanjem da ćemo se naći u okruženju koje je neupitno, besprekorno čisto.\nSvima je dobro poznato poređenje „čisto kao u bolnici“. Ova fraza na pravi način prikazuje da su u svesti ljudi ove ustanove ucrtane kao simbol zdravlja, bezbednosti i higijene. Osim što se u njima moraju poštovati najstroži sanitarni propisi, takođe moraju zadovoljiti čitav niz dodatnih kriterijuma vezanih za protokol prijema, proceduru pregleda i hospitalizacije, a koji nas opet, indirektno upućuju na parametre prostora i opreme. To će naročito važiti za problematiku podnih obloga. Repromaterijal u smislu igala, špriceva, infuzija, rukavica i ostalog predstavlja pokretna sredstva za rad koja služe za jednokratnu upotrebu, nakon čega se odlažu u medicinski otpad. Isto važi i za aparaturu uprkos masivnosti i robusnosti, jer se u slučaju kvara neka mašina jednostavno može izneti iz prostorije kako bi se zamenila drugom.\nPod je stavka koja se kupuje i postavlja u prostoru sa namerom da to bude na jednom što trajnijem nivou. Baš zato što se, osim sitnijih reparacija, ne može menjati danas za sutra, treba napraviti dobar izbor prilikom izrade plana nabavke za opremanje jedne zdravstvene ustanove, a isti obrazac primenljiv je i na školstvo. Možda insistiranje da se u školama i vrtićima upotrebe iste obloge i materijali kao u bolnicama na prvi pogled deluje malo preterano zato što su deca za razliku od pacijenata zdrava, ali za to insistiranje postoji jedan jasan i vrlo racionalan razlog. Iako im je inicijalni imunitet već formiran, deca su u odnosu na odrasle podložnija bakterijskim i virusnim infekcijama koje lako prenose jedna drugoj, a zbog toga je izuzetno važno da borave u čistoj sredini.\nLinoleum je podna obloga prirodnog porekla\nNa primeru bolnica dobro se može uočiti protivrečnost zahteva kojima treba da odgovori jedan „sanitarno čist“ pod u savremenim javnim ustanovama. Treba da bude dovoljno otporan da izdrži celodnevno kretanje velikog broja ljudi i opreme (invalidskih kolica, kreveta, kolica sa hranom), da bude dovoljno udoban za hodanje i stajanje jer se osoblje tokom dugih smena i dežurstava jako zamara, da ne bude klizav (a ako se ipak desi da zaposleni ili pacijent padnu da se tom prilikom ne povrede ozbiljno), da ne pospešuje razvoj mikrorganizama, da bude lak za održavanje i da bude prirodnog izgleda.\nUz sve to da traje što duži niz godina i da što manje košta jer nijedna zdravstvena ustanova ne može sebi da dozvoli česta ulaganja u renoviranje, budući da primat imaju troškovi medicinske prirode, vezani za svakodnevno funkcionisanje i dijagnostiku. Problem raspodele sredstava na godišnjem nivou možda još više pogađa ograničen budžet predškolskih i školskih ustanova, u kojima se ipak trude da u skladu sa mogućnostima nabave što kvalitetniju opremu. Prvi utisak da nema baš mnogo materijala koji mogu odgovoriti ovako teškom zadatku, je ispravan. No uprkos tome, ponuda na tržištu je dovoljno sadržajna da ostavi dovoljan broj dobrih opcija. Na prvom mestu, ne možemo a da ne pomenemo vinil obloge koje predstavljaju „azbuku“ higijenskih podova. Dobro je poznato da se PVC podovi prema sastavu dele na homogene i heterogene, ali i to da se pri pomenu PVC obloga u kontekstu „sanitarno čistog“ automatski misli na homogeni PVC i to pre svega onaj u rolnama.\nHeterogeni je deblji jer ima više slojeva i zato udobniji za dugo stajanje, ali upravo zbog slojevitog sastava i načina postavljanja suštinski se ne koristi u zdravstvu. Ploče heterogenog PVC-a postavljaju se lepljenjem ili žlebljenjem kao „plivajući pod“, a sama činjenica da imaju spojeve koji u krajnjem mogu ostaviti prostora za razvoj mikroorganizama (ma koliko šanse za to bile male) čini ih nepodobnom opcijom.\nHomogeni PVC je monolitna obloga koja se u potpunosti izrađuje od polivinil hlorida, sa površinskom zaštitom od poliuretana, a kod novijih verzija habajuća površina je posebno tretirana po metodi koja olakšava održavanje i povećava hemijsku otpornost na veći broj agresivnih materija, što će naročito dobro doći u zdravstvu kod uklanjanja fleka od joda i sličnih sredstava, kako pod ne bi poprimio tamnožutu boju koja odaje utisak prljavog. Taj isti tretman oblozi daje antibakterijska i antifungicidna svojstva, što znači da neće biti moguć ni razvoj buđi čije spore bi deca mogla da udahnu – idealno za vrtiće i škole.\nVeoma dobro idejno rešenje koje se, primetno, u našoj zemlji skoro uopšte ne primenjuje, je „veteran“ među prirodnim podovima linoleum. Stara je navika da se prilikom javnih nabavki podnih obloga u zdravstvu i školstvu odgovorna lica po šablonu odlučuju za vinil, za koji važi uvreženo mišljenje da je najjeftiniji. Njihova je zakonska obaveza da za svaku nabavku raspišu tender, nakon čega se mogu odlučiti samo za nekog od registrovanih dobavljača i izvođača radova koji su se javili na tender, ali to ne znači da izbor nužno mora da padne uvek na jednu istu oblogu. Zaključak je da su takve odluke produkt nepoznavanja ponude i postupanja idući linijom manjeg otpora, bez imalo razmišljanja o estetskoj dimenziji koja je takođe vrlo važna.\nVrtić i škola treba da budu obojeni i dekorisani u veselim bojama koje unose živost u prostor i podstiču decu na kreativnost. S druge strane, sama činjenica da smo se bilo iz kog razloga našli u bolnici (a pogotovo ako moramo da provedemo neko vreme tamo) bi nam nesumnjivo lakše pala kada nas tamo ne bi zatekli uvek isti belo-zeleni zidovi i sivi pod – okruženje u bojama i tonovima koji pojačavaju neraspoloženje sa kojim je pacijent u startu došao u ustanovu jer mu je iz nekog razloga narušeno zdravlje. To ne znači da se vinil podovi proizvode samo u par nijansi sive, već da se veliki kupci iz javnih ustanova odlučuju za te nijanse zato što su najjeftinije.\nLinoleum je obloga prirodnog porekla koja se dobija izlivanjem zagrejane mešavine drvenog brašna, lanenog ulja, krede, borove smole, mlevene plute i ekoloških pigmenata na mrežicu od jute. Već letimičan uvid u njegove sastojke potvrđuje da ima antibakterijska i antistatička svojstva, a kako je izuzetno otporan na habanje i teško zapaljiv, svoju primenu dominantno nalazi baš u zdravstvenim centrima, predškolskim i školskim ustanovama i domovima za negu starih lica. Rado ga koriste u celom svetu, a na tlu Evrope naročito je popularan u zapadnim delovima. Poreklo vodi iz Holandije, a germanski narodi su poznati po tome da nikada ne preporučuju ono što sami ne koriste i to dokazuju na svakom koraku.\nŠtaviše, Holanđani su poznati kao ljubitelji sirove hrane, organskih proizvoda i zdravog načina života uopšte i taj princip su preneli i na gradnju i građevinske materijale. Zato se u javnim ustanovama Zapadne Evrope sve više mogu naći prirodni materijali, a sve manje sintetički i to samo tamo gde je neophodno usled nedostatka drugog rešenja. Sastav linoleuma je takav da ne iritira respiratorni sistem kod dece, što je potkrepljeno svetski priznatim sertifikatima renomiranih instituta i akademija, kojima se mogu pohvaliti neki proizvođači. Zahvaljujući tome ne izaziva nove, niti pospešuje postojeće infekcije i bolesti disajnih puteva, te je zapravo njegova primena u vrtićima i školama poželjna.\nDa budemo precizni, umesto o linoleumu, danas govorimo o čitavoj paleti linoleumskih podova, među kojima se, kao možda najpopularniji, izdvojio marmoleum. Marmoleum je obloga koja se od ostalih vrsta linoleuma razlikuje po finijoj granulaciji praškastih sastojaka i po specijalnom zaštitnom sloju kojim je presvučen, a zbog širokog izbora i mogućnosti koloritnog kombinovanja rolni i ploča omiljen je među arhitektama i dizajnerima enterijera.\nKao što smo već istakli, ljubav „zapadnjaka“ prema prirodnim materijalima znatno je promenila lice zdravstvenih i obrazovnih ustanova. Recept privatnih bolnica poput čuvene klinike „Mejo“ u Americi ili nama mnogo bližeg lanca klinika i zdravstvenih centara „Adžibadem“ iz Turske, da svojim pacijentima pružaju osećaj kućne atmosfere i maksimalnog komfora, prema finansijskim mogućnostima preslikan je na državne ustanove, koje su odavno odustale od stereotipnog izgleda. Umesto toga, primenom inovativnih materijala kreira se optimističan ambijent koji treba da budi želju za brzim ozdravljenjem.\nJedan od takvih materijala je guma, odnosno kaučuk. Vodeći evropski proizvođači podova od kaučuka dolaze nam iz Nemačke, u kojoj se i može naći najveći broj bolnica opremljenih ovom oblogom. Ima izuzetna mehanička, protivklizna i akustička svojstva (dobro prigušuje buku svodeći je na prihvatljivi minimum), u potpunosti je ekološka i kao što je opštepoznato prirodno je otporna na razvoj bakterija, gljivica i buđi.\nKao i homogeni PVC proizvodi se i u antistatik varijanti, ali kako je guma sama po sebi odličan izolator, već u osnovnoj verziji biće nezamenljiva u operacionoj sali, rentgen i skener kabinetima, ultrazvučnim ambulantama i na svakom drugom mestu gde se nalaze razni elektronski uređaji koji bi zbog nakupljenog statičkog elektriciteta mogli da pregore. U slučaju škola, to bi bili kabineti za informatiku, interaktivne učionice ili laboratorije za vežbe u srednjoj medicinskoj školi. Guma takođe dobro podnosi veliki pritisak, pa će bez sumnje biti pravi saveznik prilikom svakodnevnog transporta pacijenata i inventara masivnim kolicima ili dopremanja i posluživanja hrane u đačkim kantinama.\nSledeći tekstPažljivo birane sirovine – Proizvodnja parketa danas\nLuksuzni vinil podovi u jedinstvenom ambijentu


UNFPA Bosnia and Herzegovina | VANŠKOLSKO SVEOBUHVATNO OBRAZOVANJE O SEKSUALNOSTI\nDatum objavljivanja: 30 Novembar 2021\nAuthor: UNFPA, UNESCO, UNICEF, UNAIDS i SZO\nMladi ljudi čine značajan dio stanovništva u svijetu. Ulaganjem u njihovo zdravlje i obrazovanje, države mogu podržati angažiranje mladih u društvu, osigurati njihovu dobrobit i pomoći im da ostvare svoj puni potencijal.\nIpak, mnogi mladi ljudi svakodnevno dobijaju čitav niz naučno netačnih, međusobno suprotstavljenih i zbunjujućih poruka o seksualnosti i rodu. To može dovesti do ozbiljnih rizika za njihovo zdravlje, dobrobit i dostojanstvo. Kao rezultat toga, loši zdravstveni ishodi u oblasti seksualnog i reproduktivnog zdravlja danas su stvarnost za mnoge mlade ljude. Ovo ukazuje na hitnu potrebu za djelotvornim Sveobuhvatnim obrazovanjem o seksualnosti širokih razmjera. Međunarodni stručni i programski vodič za vanškolsko sveobuhvatno obrazovanje o seksualnosti, koji je objavio UNFPA, uz doprinose agencija UNESCO, UNICEF, UNAIDS i SZO, pokazatelj je naše zajedničke posvećenosti\nOvaj vodič dopunjuje i poziva se na Međunarodni stručni vodič za obrazovanje o seksualnosti objavljen 2018. godine.\nPopulacijski fond Ujedinjenih nacija zajedno sa svojim partnerima, predstavlja prvi međunarodni „Tehnički i programski vodič za vanškolsko...


Namics otvara predstavništvo u Beogradu | SEEbiz.eu\nNamics otvara predstavništvo u Beogradu\nObjavljeno: 22.12.2015 / 11:50\nBEOGRAD - Otvaranjem predstavništva u Beogradu, vodeća švajcarska kompanija za softverski inženjering Namics, najavila je dugoročne investicije u Republici Srbiji sa ciljem da u prve tri godine zaposli 50 visokokvalifikovanih stručnjaka iz oblasti softverskog inženjeringa. U pitanju je prva investicija ove kompanije u ogranak van teritorija Švajcarske i Nemačke, a odluka je doneta nakon opsežnog istraživanja tržišta i sprovedenih analiza.\nAmbasador Švajcarske u Beogradu Žan Danijel Ruh, izjavio je ovim povodom da švajcarski investitori već duže vreme prepoznaju Srbiju kao dobru privrednu destinaciju, a činjenica da je Namics odlučio da otvori predstavništvo baš u Srbiji je vrlo ozbiljna stvar, jer je u pitanju kompanija koja prvi put od svog osnivanja 1995. godine otvara kancelariju u nekoj drugoj zemlji osim Švajcarske ili Nemačke.\n„Standardi koje Namics postavlja u softverskoj industriji i kvalifikacije koje traži od inženjera vrlo su visoki jer je u pitanju kompanija koja je poznata po tome da svoje klijente pronalazi gotovo isključivo na Forbsovoj listi top 500 najuspešnijih kompanija na svetu i po pravilu je svake godine ili najbolja, ili među nekoliko najboljih veb kompanija u Švajcarskoj. Činjenica da je za svoju šestu lokaciju, pored Sent Galena, Ciriha, Frankfurta, Minhena i Hamburga izabrala baš Beograd, mnogo govori o kvalitetu stručnjaka koje ima Srbija", izjavio je Ruh dodavši da će „investicije poput ovih ne samo osnažiti i unaprediti IT tržište u Srbiji već i pomoći sprečavanju odliva visokokvalitetne radne snage iz zemlje".\n„Nakon analiza koje smo radili iz Švajcarske, pre godinu dana smo odlučili da formiramo osnovu tima u Beogradu i od tada smo pažljivo posmatrali tržište. Uverili smo se da Srbija poseduje vrlo kvalitetne inženjere, a kvalitet koji pružaju obrazovni modeli pre svega na Elektrotehničkom i Matematičkom fakultetu u Beogradu uveravaju nas da inženjerska zajednica u Srbiji ima održivu budućnost. Za sada, naš plan je da u prvom periodu od 3 godine zaposlimo 50 softverskih inženjera koji će se integrisati u međunarodne timove u Nemačkoj i Švajcarskoj, izjavio je Jurg Štuker, direktor kompanije Namics.\nNamics je akcionarsko društvo u vlasništvu 29 softverskih inženjera koji aktivno rade u kompaniji, osnovano 1995. godine u Sent Galenu i danas zapošljava više od 450 radnika. U ovom trenutku u fokusu im je rad u „Java", „.Net" i „Front End" tehnologijama, a ukupan promet ostvaren u 2014. godini iznosio je 59 miliona evra. Između ostalih, klijenti kompanije Namics su i ABB, BASF, Bauhaus, Dajmler, Medela, Sika, Sviskom, UBS, Viktorinoks i Ciriški aerodrom.\nTagovi: Namics, srpsko IT tržište\nHanfa: Imovina obveznih mirovinskih fondova premašila 125 mlrd kn\nZAGREB - Obvezni mirovinski fondovi (OMF) krajem ovogodišnjeg svibnja imali su 2,07 milijuna članova, što je za 37,6 tisuća više nego godinu ranije, dok im je imovina porasla za 12,8 milijardi kuna, premašivši 125 milijardi, podaci su Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga (Hanfa).\nSlovenija izdaje prve održive obveznice vrijedne milijardu eura\nLJUBLJANA - Slovenija je uspješno izdala prvu obveznicu održivosti u kojoj su sredstva od emisije namijenjena financiranju isključivo održivih projekata. Dospijeće je 10 godina, a prinos do dospijeća 0,170 posto.\nHrvatska se ipak zazelenila na europskoj covid-karti\nZAGREB - Iako je na novoj epidemiološkoj karti Europskog centra za sprječavanje i kontrolu bolesti (ECDC) Hrvatska prvotno bila siva, kasno sinoć u novoj verziji ipak se 'zazelenila'.\nLISABON - Strože covid mjere bit će nametnute lisabonskoj regiji, dok vlasti nastoje držati pod kontrolom porast broja zaraženih koji prijeti portugalskoj turističkoj sezoni.


"Naime, ovim prijedlogom poslanici žele da, ionako niske kazne izrečene licima osuđenim za najteža krivična djela, dodatno umanje za još jednu četvrtinu. Umanjenjem kazni koje već predstavljaju ruganje pravdi poslala bi se još jedna poruka da se najteži obilici kriminala isplate", smatra Radulović.\nRadulović podsjeća da za razliku od ranijih zakona o amnestiji, ovaj prijedlog ne propisuje da se amnestija ne odnosi na lica za kojima je izdata potjernica i koja izbjegavaju izdržavanje kazne zatvora.\nInteresantno je, kako kaže, da predlagači kao razlog za donošenje zakona navode to što im ista namjera da oslobode dijela kazne osuđene za visoku korupciju, šverc droge i najteža ubistva, nije uspjela pri donošenju prethodnog zakona.\n"Zato predlagači smatraju da su osuđeni za visoku korupciju, šverc droge i najteža ubistva, diskriminisani u Crnoj Gori i da im treba smanjiti kazne koje su i sada smiješne kada se vide posljedice krivičnih djela za koja su izrečene", objašnjava Radulović.\nDodaje da amnestija nije pravo svakog osuđenog, kako to predstavljaju predlagači u interesu osuđenih za visoku korupciju, organizovani kriminal, šverc droge i najteža ubistva.\n"Amnestija je politički akt milosti od strane parlamenta i ona se daje izuzetno jer se njome gasi pravo države na kaznu, derogira se krivično zakonodavstvo i zato ne smije biti široko korišćena. Umjesto da se amnestija koristi u izuzetnom slučajevima kada je to posebno opravdano, predlagači smatraju da svi akteri visoke korupcije i organizovanog kriminala imaju pravo na amnestiju i da se njima kazne moraju konstantno umanjivati", kaže on.\nTako su, kako navodi, predlagači pokazali i svoj odnos prema korupciji i organizovanim kriminalu, koji ovakvim aktima više podstiču nego što rade na stvaranju uslova za njihovo suzbijanje.\n"Stoga nije teško zaključiti koji su razlozi i motivi iz kojih određeni poslanici žele da daju nove povoljnosti svim licima osuđenim za korupciju i organizovani kriminal. Zato će svi poslanici koji bi glasali za ovakav Predlog zakona ojačati sumnje da akteri korupcije i organizovanog kriminala imaju odlučujući uticaj na njih i da se odluke u parlamentu donose u njihovom ličnom interesu. Na kraju, pozivamo sve poslanike koji nijesu u službi kriminala da to pokažu tako što neće podržati predlog zakona koji je samo u interesu aktera korupcije i njihovih pomagača", poručuje Radulović.\nIZVOR: CdM, B.M., 13.12.2017.


FELJTON O ČETVRTOM NE SRBIJE 1999. I KOLONI RASELJENIH Za otadžbinu sve na kocku, otadžbinu nikada na kocku! Zašto ste napustili Kosovo? Tamo ubijaju, kolju - odgovaraju svi isto, i Srbi i Romi | Vesti | Kurir\nANTIBIOTICI NIŠTA NE LEČE! Prof. dr Branimir Nestorović iz 22\t1.8k\nMONSTRUMI VODE VOJSKU KOSOVA: Klali, silovali, sakatili, ubijali 62\t957\nMLADI NEĆE DA RADE ZA SIĆU: Plata 25.000 sa prevozom, radi 56\t739\nHITNO OBRAĆANJE ALEKSANDRA VUČIĆA O PONUĐENOJ OSTAVCI NEBOJŠE 16 25\t315\nPADA SNEG, AL’ PADA I DRVEĆE! NA SVE STRANE PRELOMLJENA STABLA 10 2\t9\nU TOKU SASTANAK U VRHU SNS! Raspravlja se o ponuđenoj ostavci 10\t187\nAMERIČKA ANALITIČARKA PAMELA GELER BLISKA TRAMPOVOJ ADMINISTRACIJI: 32\t54\nOKRENI NULU, LOŠA JE VEZA! TAKO JE TO BILO U SFRJ: Telefon 10\t38\nŠVEDSKI RADIO: Tači će biti pozvan u Specijalni sud! 33\t33\nOVAKO SU RUSKI SPECIJALCI ZAUZELI PRIŠTINSKI AERODROM: Specijalna 28\t112\nKoliko je u moći, mi ipak pesmu pletemo\nFELJTON O ČETVRTOM NE SRBIJE 1999. I KOLONI RASELJENIH Za otadžbinu sve na kocku, otadžbinu nikada na kocku! Zašto ste napustili Kosovo? Tamo ubijaju, kolju - odgovaraju svi isto, i Srbi i Romi\nDruštvo 17.04.2018. 09:52h 17.04.2018. 10:06h\nLepota Srbije je i sad raskošna, besramno oskrnavljena od zločinaca: ne samo gradovi i sela, čija smo zgarišta posetili, ne samo oštećeni putevi i porušeni mostovi: oskrnavljena je i moralna lepota Srbije, sposobne da vodi samo viteški rat, a ne prljav, ne podmukli i teroristički rat, pisao je Dragan Nedeljković za Srpsko nasleđe 1999. godine.\nU Kruševcu sretamo vojsku, koja se vraća iz Dečana i Peći. Okupljaju se oko crkve Lazarice, gde su se pričešćivali car-Lazarevi vitezovi. Smerno ulaze u crkvu, krste se i mole, možda zahvaljuju Bogu što su ostali živi. Onda se upućuju pravo ka Kosovskom velikomučeniku, kojega je oličio Nebojša Mitrić. S prisnim poštovanjem grle spomenik čestotoga Kneza, zbijaju se oko njega i slikaju s njim. Mladi kapetan (pamtim mu ime: Duško Đekić), tmuran kao Banović Strahinja, s velikom tugom u očima, pomišljam na sokola slomljenog krila, sedi na kamenu pred Lazaricom. Oko njega sedam sveštenika. Tiho mi odgovara da dolaze iz Dečana, da su u hramu Dečanskog i Silnog ostali kaluđeri sa stotinak Srba i pedesetak dece. Podižući zamagljen plavi pogled i još sasvim mladi glas, čujem da kaže: "Došlo mi je da bacim ovu uniformu i obučem crnu monašku rizu... Ne znam šta mi je bilo teže: da ostavim Visoke Dečane ili da prepustim sudbini ove dobre vojnike.„\n- Odgovori: da su bombardovanja bila neprestana, da još u sebi osećaju podrhtavanja i tresak zemlje, da su mnogi poginuli, ali da se vojnici nisu obradovali naredbi o povlačenju, o napuštanju Metohije i Kosova. Misleći na pale junake što tamo ostadoše, prizivam poluzaboravljene reči Despotovog zapisa na kosovskom stubu, upućene prolazniku, došljaku ili ovdašnjem: "... i kao steg videćeš kako posred Polja uspravno stojimo.\nSrbin voli svoje drveće kao što Švajcarac voli svoje planine, i kao što Danac voli more (...). Kao yin, drvo stoji na bojnom polju i bori se protiv neprijatelja Srba. Zeleni, lisnati zastor grana pruža se iznad dece koja se igraju. (...) Grana je pustila korenje i, ako joj bude dozvoljeno da se razvija, rašće smela kao jedno od prvih kraljevskih drveća Evrope. O ovome su pevale srpske drijade dok smo plovili, i dok smo se odmarali na travnom tepihu pod zastorom njihovih mirisavih i lepršavih kosa.„\nSutra nastavak FELJTON O ČETVRTOM NE SRBIJE 1999.\nAutor: Dragan Nedeljković\nMLADI NEĆE DA RADE ZA SIĆU: Plata 25.000 sa prevozom, radi se po smenama uz jedan slobodan dan! Ove poslove neće niko, samo stariji koje drugi poslodavci neće 56\t739\nHITNO OBRAĆANJE ALEKSANDRA VUČIĆA O PONUĐENOJ OSTAVCI NEBOJŠE STEFANOVIĆA! U svim opštinama SNS večeras ubedljivo pobedio! 16 25\t315


Nadbiskup Hočevar: Ne možemo prihvatiti Boga ako ne prihvatimo svakog čoveka\nVesti Autor:RTS25. dec. 202108:51 > 08:5425 komentara\nHrišćanski vernici koji poštuju novi gregorijanski kalendar danas slave Božić. Rođenje Hristovo predstavlja jedan od najradosnijih praznika u hrišćanskom svetu, a simbolizuje dolazak Sina Božijeg na zemlju. Beogradski nadbiskup Stanislav Hočevar kaže za RTS da danas moramo da budemo budni i da svoj razum i srce otvorimo, jer ne možemo prihvatiti Boga ako ne prihvatimo svakog čoveka.\nProslava Božića počela je noćas svečanom misom Božićne noći koja ima višeznačnu simboliku, poručio je beogradski nadbiskup Stanislav Hočevar.\n„To nije samo simbolika, već i velika stvarnost. Slavimo 25. zato što se tada rađa novi dan, nova nada i nova mogućnost. Hrišćani su pokazali da je Isus Hrist sunce pravde, nepobedivo srce, a za nas je stvarnost da se Bog snizio i sjedinio sa čovekom. Bdenje i zatim liturgija u pola noći je simbolika da svetlo dolazi u potpunoj noći, otvara se nebo, pojavljuju se anđeli i dolazi na svet Isus Hrist“, rekao je za RTS nadbiskup Hočevar.\nBogatstvo Božića je u smislu da je Bog postao čovek i danas moramo da budemo budni i da svoj razum i srce otvorimo, jer ne možemo prihvatiti Boga ako ne prihvatimo svakog čoveka, naglašava Hočevar.\n"U tom zajedništvu treba da se radujemo", poručio je nadbiskup Hočevar.\nBožić je toliko bogat da možemo govoriti o njemu toliko, a da nikada ne kažemo sve.\n"Moramo da imamo brigu za druge. Danas je previše naglašena jedna dimenzija života – materijalno, a zaboravili smo ono što je i u Svetom pismu naglašeno, a to je da nije na prvom mestu samo telo, već da treba da govorimo o duhu, o filozofiji, kulturi. Danas govorimo samo o onome što smo mi stvorili, a svet je postojao i pre nas. Pobožno znači da znamo uvek potražiti ono što je suštinsko. Božić je i praznik praštanja, jer je Bog prvi nama oprostio", rekao je nadbiskup Hočevar.\nBožić je, kako kaže, pre svega porodični praznik, jer je i Hrist hteo da se rodi u porodici i živeo je u njoj. Zbog toga treba otkrivati svoj identitet, svoju tradiciju i treba živeti u istrajnosti, u konstantnosti.\nNedavno je Patrijarh Porfirije posetio nadbiskupa Hočevara i obišao radove na obnovi katedrale Marijanum. Doneo je skromnu pomoć, ali i veliku podršku zbog čega je nadbiskup Hočevar izrazio veliku zahvalnost.\n"Uvek je većinska crkva odgovorna za manje u smislu širenja dijaloga i susreta. Patrijarh je učinio jedan proročki potez i dolaskom pred Božić je pokazao mnoštvo mogućnosti povezivanja", naglasio je nadbiskup Hočevar.\nPoruka beogradskog nadbiskupa za današnji dan je da je ove godine nastojao da molitvom i blizinom bude blizak svima i poželeo svima da osete da se Isus rodio pre svega u našim srcima.


Selidbe Savski Venac - Selidbe Beograd - Stošić Selidbe\nSelidbe Savski venac pokrivaju površinu koja se prostire od Topčiderskog brda i njegovih padina, na ušću Topčiderske reke u Savu i upravo otuda potiče njen naziv jer je u obliku venca smeštena uz obalu reke Save. Najsevernija tačka opštine Savski venac je na sredini Brankovog mosta, a najjužnija tačka u Borskoj ulici, južno od Banjičkog groblja.\nOpština Savski venac se graniči sa opštinama Stari grad, Vračar, Voždovac, Rakovica, Čukarica i preko reke Novi Beograd. Dakle u pitanju je centralna gradska opština, od izuzetne važnosti za veliki broj firmi i kompanija, ali i sa velikim brojem stanovnika.\nPošto nema prelaska preko mosta, selidbe se na ovoj teritoriji obavljaju brzo i lako. Naravno, ako se odlučite za našu uslugu.\nMi ćemo vam omogućiti jedno sasvim drugačije iskustvo kada je selidba Savski venac u pitanju.\nDolazimo na vašu adresu i prevozimo stvari na željenu lokaciju u najkraćem roku, onda kada to vama odgovara. Možete nas pozvati u bilo koje vreme 24 sata svakod dana u nedelji, bez izuzetka.\nSpremni smo da vam omogućimo najbolji kvalitet usluge po najnižoj ceni. Zbog toga nas mnogi klijenti preporučuju, a njihov broj se uvećava iz dana u dan.\nNama je višegodišnje iskustvo omogućilo da se probijemo u sam vrh agencija za selidbe.\nPodjednako smo uspešni u selidbama kuća i stanova, odnosno nekomercijalnog kao i komercijalnog prostora, tj.firmi i kancelarija. Pozovite nas odmah da vam damo besplatnu procenu selidbe Savski venac i da se dogovorimo za dalje. Da sa vama napravimo plan selidbe i damo vam sve potrebne savete za pakovanje i najam vozila.\nMi ćemo vam ponditi svoje kamione i kombi vozila, kao i naše vozače i radnike za utovar i istovar.\nMeđutim, pored utovara i istovara, mi imamo i tim pakera koji će vam sve stvari spakovati na profesionalan način. Oni su tu i za montažu i demontažu nameštaja, kancelarijske opreme i svega drugog što vam treba.\nVršimo i selidbe teretana, biblioteka, banaka, restorana i svih drugih potrebnih stvari. Takođe, nudimo i usluge skladištenja u magacinima sa video nadzorom.\nObezbeđujemo vam kutije za pakovanje i folije za zaštitu nameštaja. Vršimo odvoz specijalnog tereta, šuta i građevinskog materijala. Možete da nam se obratite i za usluge čišćenja prostora posle selidbe, kao i za deratizaciju, dezinsekciju i dezinfekciju.\nZgrade na Savskom vencu pripadaju različitim arhitektonskim stilovima. Stanovi su različitih struktura, kvadratura i u različitom stanju ,što je vrlo važno za vašu selidbu.\nMi smo tu da povedemo računa o starim liftovima, stepeništu, avaše je samo da nam se obratite za pomoć. Dozvolite nam da vam selidbu pretvorimo u pesmu i pozovite nas još danas!


Geoinformacioni sistem u Vladi Brčko distrikta BiH\nBrčko distrikt BiH postaje „Inteligentna lokacija“\nProjekat formiranja jedinstvene GIS baze podataka je postavio nove standarde u upravljanju javnom imovinom. Sistem koji se koristi u Vladi Brčko distrikta BiH je zasnovan na najmodernijim GIS tehnologijama. Ovaj sistem omogućava, između ostalog, sveobuhvatno sagledavanje svih prostornih i opisnih podataka što je od krucijalnog značaja kada je u pitanju njihova analiza na jednoj lokaciji. Koristeći GIS tehnologije, svaka lokacija u Brčko distriktu BiH za koje postoje određeni podaci koji su unešeni u sistem, postaje tzv.„inteligentna lokacija“ jer daje podršku u kvalitetnijem donošenju poslovnih odluka. Treba napomenuti da se ovdje ne radi samo o podacima koji se odnose na parcelu ili objekat, nego ovdje govorimo i o događajima i procesima vezanim za neku lokaciju čime se povećava sveukupna efektivnost i efikasnost administracije.\nUvođenjem GIS tehnologija u administraciju Vlade Brčko distrikta BiH, prema gore navedenom modelu, posebno odjeljenje unutar opštine upravlja svom javnom imovinom, a sav posao oko pripreme podataka je podijeljen između odjeljenja unutar opštinske administracije. Rad u GIS okruženju ima za cilj da objedini sve baze podataka koji se nalaze u opštinskoj administraciji u jednu jedinstvenu bazu podataka koja se odnosi na javnu imovinu. Takav koncept podrazumijeva veliki napor, u smislu prilagođavanja postojeće dokumentacije po odjeljenjima u jedan univerzalan i standardiziran format koji se već sada koristi u procesu upravljanja javnom imovinom.\nUred za upravljanje javnom imovinom – geomarketig u službi lokalne zajednice\nU zemljama koje se nalaze u tranziciji, kao što je Bosna i Hercegovina, svaka lokalna zajednica se suočava sa problemom koji se odnosi na imovinu koja je „društvena“.\nJavnu imovinu neke lokalne zajednice čine nekretnine, građevinsko i poljoprivredno zemljište, zgrade i objekti koji se koriste za opšte i zajedničke svrhe, poslovni prostori, zatim saobraćajna, komunalna i elektroenergetska infrastruktura itd. Upravljanje javnom imovinom na tradicionalan način nije najefikasniji i najekonomičniji jer usložnjava i kreira „tromu“ administraciju, a posebno generiše nezadovoljstvo građana. Proces upravljanja javnom imovinom podrazumijeva identifikaciju imovine koju bi trebalo zadržati kao javnu ili pak imovinu koju je potrebno staviti na raspolaganje.\nIntegracijom podataka u jedinstven geoinformacioni sistem (GIS) na nivou Vlade Brčko distrikta BiH moguće je, između ostalog i:\nupravljanje i raspolaganje javnom imovinom Brčko distrikta BiH,\nkreirati evidenciju cjelokupne komunalne infrastrukture,\nodrediti ukupni broj firmi na jednom ili cjelokupnom području,\nprikazati gustoću privrednih kapaciteta na nekom području,\nuraditi razne analize poslovanja prema sektorima za postojeće kompanije,\nodrediti prosječnu starost kompanija,\ndeterminirati nova gradilišta koja se razvijaju u urbanim područjima,\ndati podrška kompanijama koje ulaze u business (start up),\nizvršiti popis svih zemljišnih površina koje su namijenjene za instaliranje start up firmi,\npregled i analiza profila populacije na nekom području (prema starosnoj dobi, stilu života, prosječnom zaradom itd.),\nodrediti raspoloživo zemljište, i/ili zgrade, koje su pogodne za industrijske namjene,\nizvršiti procjenu malih poslovnih infrastruktura u prostoru i vremenu (strateško planiranje),\nnapraviti pregled tipova aktivnosti na nekom području, popis i analizu postojećih infrastruktura.\nU tradicionalnom okruženju svi podaci su „raspršeni“ po cijeloj administraciji, često bez ikakve komunikacije ili veze, čime se povećava redudanca podataka, što neminovno vodi ka entropiji sistema. GIS se upravo uvodi radi povećavanja ukupne efikasnosti i efektivnosti administracije, usmjeravajući svoje aktivnosti na povećanje kvalitete usluga prema krajnjim korisnicima - stanovnicima. Iskustva u ovoj oblasti pokazuju da kreiranjem i unapređivanjem postojećih ili pak uvođenjem novih sistema, obavezno rezultira poslovnim procesima koji obezbjeđuju znatne uštede, odnosno povećavaju dotadašnje prihode i pune općinski budžet.


Miro Purivatra: Ove godine SFF još bolji i još veći - Klix.ba\nMiro Purivatra: Ove godine SFF još bolji i još veći\n2.7.2011. u 18:15\nMiro Purivatra (Foto: Arhiv/Sarajevo-x.com)\nDok ljubitelji filmske umjetnosti s nestrpljenjem očekuju 12. juli, datum kada će biti objavljen konačni program 17. Sarajevo Film Festivala, u razgovoru za radio RSG 1 direktor ovog festivala Miro Purivatra najavio je brojna dešavanja i sjajnu atmosferu.\n"Program je skoro pripremljen, bit će fantastičan, sa puno filmova iz Cannesa, Berlina, nekoliko svjetskih premijera, zatim domaćih, regionalnih, američkih, dječijih, tinejdžerskih i drugih filmova", kazao je Purivatra.\nBez obzira na krizu i recesiju, dodao je da očekuje da će ovogodišnji SFF biti bolji i veći nego prošle godine i da s nestrpljenjem cijela ekipa koja radi na njegovoj organizaciji očekuje 22. juli i zvanično otvaranje.\n"Sretni smo da je SFF mjesto okupljanja građana Sarajeva ali i gostiju iz regije. Veliko nam je to priznanje", istakao je direktor SFF-a i pohvalio se da ove godine i prije početka festivala ima 20 posto više prijavljenih gostiju i učesnika.\n"Dolaze brojne redakcije, građani, neki od najvećih svjetskih režisera, koji su poželjni na svim svjetskim festivalima...", nabrojao je.\nNa pitanje kako uspijevaju u vrijeme krize održavati festival na tako visokom nivou, Purivatra je otkrio da organizacijski tim cijele godine vrijedno radi.\n"Dosta toga pređe preko naših leđa cijele godine i mislim da je u tome veličina projekta", rekao je i zahvalio medijima na podršci, rekavši da se mnogo toga može dešavati, ali ne vrijedi ako nije medijski popraćeno.\nGovoreći o razlikama između 17. SFF-a i prethodnih, istakao je kako se forma festivala bitno ne mijenja, ali kako ove godine počinje projekat Laško ljetne noći, osmišljen kao večernje kino na prostoru između dva muzeja - Zemaljskog i Historijskog, sa drugačijom atmosferom, filmovima s muzičkom tematikom, ringišpilom, dekicama, druženjem nakon projekcija i opuštajućem prostoru, po uzoru na Woodstock ili Cannes.\nPurivatra je dodao kako je taj vid druženja nešto što smo pomalo zaboravili, da će to biti jedna od rijetkih oaza s divnom atmosferom i naglasio kako je ulaz za ova okupljanja besplatan.\nDomaćica Cindy Chang (42) kao Susan Boyle\n02.07.2011. u 18:09


2017 – Nensivoodoo travel\nSyros je jedno od kikladskih ostrva i njen glavni grad Ermupoli je glavni administrativni centar te grupe najlepših i najpoznatijih ostrva. Sa punim pravom! Ermupoli je toliko lep, nesvakidašnji, pomešan i originalan da zaslužuje sve epitete koji veličaju lepotu. Dospeli smo na njega ferijem sa Mikonosa i na prvi pogled se zaljubili. Na drugi smo … Pročitajte više Syros, vladarka Kiklada →\nNensi Mitic\t2017, Moja priča, Vodič\t1 komentar 20 novembra, 2020 22 novembra, 2020 6 Minutes\nToskanu sam obilazila u više navrata, videla bisere koji su svima znani ali za mračnu i neverovatnu Toskanu sam slučajno saznala dok sam proučavala kako doći do banje Saturnie.Ta misterija me silno privukla i jednog raskošnog oktobra, pošli smo u osvajanje etrurskih gradova. Krenuli smo već znanom auto cestom kojom smo ranije išli u Rim … Pročitajte više Etrurska Toskana- manje znana →\nNensi Mitic\t2017, Vodič\tOstavite komentar 21 aprila, 2019 29 marta, 2020 8 Minutes\nIzvinite odmah zbog česte pojave male zelene haljine ali kao što bik kidiše na crveno tako moj muž na zeleno! E sad, pošto sam se izvinila zbog retkih slika bez mene, krenuću od mesta pronalaženja ove čudesne boje, koja me podseća na Folegandros. Ostrvo Milos nam je bilo treće po redu u našem skakutanju po … Pročitajte više Mala zelena na Folegandrosu →\nNensi Mitic\t2017, Moja priča, Vodič\t1 komentar 31 marta, 2019 26 avgusta, 2020 4 Minutes\nFinta bez vize Istog momenta kada sam čula da je Ryanair uveo liniju iz Budimpešte za Eilat, odlučila sam gde ćemo za zimski raspust. Eilat je ekskluzivno i skupo letovalište na Crvenom moru. Moja prijateljica je otišla odmah u oktobru i na licu mesta došla do jako zanimljivih informacija. Saznala je da su u egipatskoj … Pročitajte više Izrael sa skokom u Egipat bez vize →\nNensi Mitic\t2017\t9 komentara 27 septembra, 2018 29 januara, 2020 9 Minutes\nBrod sa Syrosa nam je kasnio skoro 4 sata tako da nas je ljubazna Francuskinja dočekala tek u ponoć, svojim starim fordom. Studio Gorgona je udaljen od luke samo 300 metara ali je običaj na Kikladima da se gosti dočekaju bilo u luci ili na aerodromu. Inače dosta Francuza živi na Kikladima. Ujutru nas je … Pročitajte više Serifos i neobičan susret →\nNensi Mitic\t2017\t4 komentara 11 septembra, 2018 9 oktobra, 2021 2 Minutes


VIŠE POSLA, VEĆE ZARADE, BOLJI PUTEVI Šta stoji u ekonomskom planu reformi do 2023. koji je Srbija predala Evropi? - mediji.net\npenzijePreko 300 vesti\ninstitutPročitajte još na ovu temu\nKako su se menjale naše banke za 10 godina? Otpustile 6.500 ljudi, ali njihov broj nije spao na 5 - Biznis Telegraf.rs\nTrend smanjenja broja zaposlenih u bankarskom sektoru Srbije, započet još u 2009. godini, nastavljen je i u 2020. godine. To ipak ne znači da neće biti bankara na ovom podneblju, već da će neki da dobiju nove uloge.\nKO ĆE MOĆI DA SE PRIJAVI ZA ZAMENU PROZORA I VRATA: Veliki državni projekat uskoro kreće, ministarka otkrila detalje!\nMinistarka Zorana Mihajlović otkrila je više informacija o subvencijama za energetsku efikasnost.


"NAJTEŽI" SPOR SA EPCG: Opština Pljevlja vodi sudske postupke čija je vrednost oko 36 miliona evra\nOPŠTINA Pljevlja vodi više sudskih postupaka, a vrednost svih sporova iznosi preko 36 miliona evra, navodi se u Završnom računu budžeta Opštine za 2020. godinu koji će odbornici lokalnog parlamenta razmatrati na zasedanju zakazanom za 17. jun.\nNajveći spor Opština već dugi niz godina vodi sa "Elektroprivredom Crne Gore" (EPCG) jer je pljevaljska lokalna uprava tužila EPCG za naknadu štete u visini od 25 miliona evra, na ime deponije pepela "Termoelektrane", koja nije imala adekvatnu dozvolu, već privremenu.\nOpština Pljevlja je tužbu podnela 2013. godine. Prvobitno je tokom sudskog postupka prvostepena presuda obavezala "Elektroprivredu" da isplati naknadu od dva miliona evra.\nNakon žalbi i Opštine i EPCG, Privredni sud je presudom zahtev pljevaljske lokalne uprave da se naplati šteta u iznosu od 25 miliona u potpunosti odbacio kao neosnovan.\nZatim je Apelacionom sudu potvrdio presudu Privrednog suda, nakon čega je pljevaljska lokalna uprava zatražila reviziju sudskog postupka kod Vrhovnog suda Crne Gore.\nPrema navodima iz Završnog računa, spor je okončan u korist EPCG, nakon čega je podneta ustavna žalba.\nsudski spor EPCG "Elektroprivreda" završni račun Opština Pljevlja Crna Gora vesti


Pet načina kako da se što brže oporavite od gripe - Klix.ba\nBolest dišnog sistema Pet načina kako da se što brže oporavite od gripe\nBolest dišnog sistema\n1.10.2019. u 07:09\nZadržati toplo tijelo kada se prvi put pojave simptome gripe pomaže organizmu da sačuva energiju za "imunološki boj". Stručnjaci preporučuju da ostanete kući te da ne idete na posao i da se odmarate kako ne biste prenijeli virus. To također može umanjiti rizik od razvoja komplikacija poput upale pluća.\n12h 43min 6\n12h 57min 70\nČeka restauraciju 77\n13h 28min 117\n16h 24min 43


Partizanu prijeti velika kazna UEFA-e, Topnici se presvlačili pod svjetlima mobitela – Zvanični klub navijača Arsenala iz BiH\nPartizanu prijeti velika kazna UEFA-e, Topnici se presvlačili pod svjetlima mobitela\nHome › Vijesti › Zadnje novosti › Partizanu prijeti velika kazna UEFA-e, Topnici se presvlačili pod svjetlima mobitela\n29. Septembra 2010. Komentari isključeni za Partizanu prijeti velika kazna UEFA-e, Topnici se presvlačili pod svjetlima mobitela Zadnje novosti Redakcija\nSinošnji meč koji je odigran u Beogradu između Partizana i Arsenala, u okviru Lige prvaka, bio je na rubu regularnosti, jer je rasvjeta na “Stadionu JNA” radila po sistemu “par-nepar”, tačnije, jedna četvrtina svjetlosnih kapaciteta uopće nije radila.\nPrije samog početka utakmice, potpuno je nestalo svjetla na stadionu. Iz Arsenalove momčadi su očekivali odgodu utakmice od strane njemačkog suca, Wolfganga Starka, jer su se u svlačionici presvlačili pod svjetlima svojih mobitela. Međutim, Arsene Wenger je insistirao da se susret odigra, bez obzira na probleme s rasvjetom.\n“Poštujem fanatičnu privrženost domaćih fanova i mislio sam kako bi bilo užasno otići doma a da ne odigramo utakmicu, pa sam na pitanje `da li da se meč odigra` odgovorio potvrdno”, rekao je menadžer “Topnika”.\nPetnaest minuta prije početka utakmice na stadionu je radio samo jedan reflektor, a do početka duela su osposobljena još dva reflektora. Naravno, engleski mediji nisu propustili narugati se ovakvim okolnostima i dešavanjima u Beogradu.\n“Guardian” navodi kako je “došlo do prekida zbog serije djelimičnih nestanaka struje koji su se događali na dva od četiri rasvjetna stuba, a utakmica se igrala sa djelimičnom vidljivošću”.\n“The Sun” piše: “Na početku su se Arsenalu ugasila svjetla, ali njihove evropske ambicije nastavljaju da svijetle. Zlokobna i mračna noć u srpskom glavnom gradu uključila je i nekoliko nestanaka struje prije početka utakmice, ali, Wengerovi dečki su iskoračali iz mraka i pobijedili”.\nNajradikalniji tekst je ponudio “Daily Mirror” koji kaže da je “Chamakh isključio svjetlo partizanskim hordama” i navodi da je Arsenal nastavio 100 postotni učinak u Ligi prvaka pobjedivši u “srpskoj zoni sumraka”.\n“Jazbina u kojoj lokalni ultrasi proizvode više volti nego beogradska elektra završila je zamračena zbog problema s reflektorima, pa su poput sudaca u tenisu, UEFA-ini dužnosnici ispitivali vidljivost na terenu”, navodi “Mirror”.\nUEFA usvojila žalbu Arsenala\nUEFA kaznila Eduarda !!!\nMladi Topnici osvojili omladinski FA cup


Sloba Konjović: Radio stimuliše...\nČetrdeseta godišnjica Studija B bila je idealna prilika za razgovor sa Slobodanom Konjovićem, koji je simbol ove medijske kuće. U isto vreme on je i profilisao zvučnu sliku Studija B, a svojim emisijama Diskomer, Parada Albuma i Vibracije muzički je edukovao generacije Beograđana\nU "Pop mašini", Sloba Konjović - muzički urednik Studija B, govorio je o vremenu kada se slušanost osvajala informacijom a ne senzacijom, o rađanju panka, o domaćoj rok sceni, njenom razvoju i trenutnom potencijalu...\nRADIO - NEKAD I SAD\nJa sam oduvek bio prezadovoljan što funkcionišem kao muzički urednik na ovom geografskom području. Ovde nisam bio uslovljen svim onim stvarima koje na zapadu postoje već decenijama. Od kada je nastao komercijalni radio, na zapadu su počela uslovljavanja. Ceo taj sistem Top 40 radija i velikih korporacija koje pokrivaju 300, 400 umreženih radio stanica je sistem koji diktira slušaocu šta da sluša. Tu se neprestano vrti jedna uska selekcija koja vas stimuliše da odete u radnju i kupite neki disk.\nImajući mogućnost da istražujem, ja sam se na Studiju B uvek osećao fantastično. Nikada nisam postavljao pitanje mog honorara. Sloboda izbora mi je bila kompenzcija. Ja sam mogao da budem kreativan, mogao sam da uradim šta hoću sa muzičkim programom rukovodeći se jedino sopstvenom procenom da je to što prezentujem kvalitetno. Taj osećaj slobode nema cenu.\nMislim da na ovom našem području ljudi u medijima i dalje mogu da prave izuzetne muzičke programe. Pre svega tu mislim na radio. On je, za razliku od televizije, i dalje jedno idealno, intimno mesto za prezentaciju kvalitetne muzike.\nOno što mi danas vidimo u medijskoj slici Srbije samo je još jedan primer ekstrema nastalog kroz komercijalni diktat nekoliko velikih korporacija koje non-stop infiltriraju isti sadržaj. Poslednjih nekoliko godina dominantan je jedan isti zvučni efekat koji se pojavljuje u 50% svetske pop produkcije. Pa zar to nije podatak koji sam za sebe govori koliko smo zastranili? Danas ima toliko dobre muzike koja može da se nađe na internetu, zaslužuje da bude negde prezentovana i da je ljudi čuju. Ne vidim zašto bi sebi postavljali barijere. Uživajmo u tome što ovde možemo da napravimo autorski koncept. Liste koje su autorske imaju potpuno opravdanje. Diskomer je prvih nekoliko godina rada Studija B poštovao neke opšte principe popularnosti. Stimulisali smo slušaoce da glasaju, da nam pišu. Đaci su na časovima skupljali glasove za neke pesme. Kada mi stigne 200 glasova za jednu pesmu ja to nisam ignorisao, ali sam se uvek rukovodio sopstvenim ukusom. Šta mi se sviđalo to sam puštao i uvek sam to potpisivao. Mislim da je to pravi put.\nRadio je idealan mediji za autorske sadržaje. Radio nikada neće izgubiti na svom značaju. On ostavlja taj neverovatan prostor nadogradnje za slušaoca. Radio neke stvari ostavlja nedorečene za razliku od televizije koja je surova i koja nam ostavlja inprint koga ne možemo da se otresemo. Radio stimuliše individualnost i kreativnost, a izazov je i dalje tu.\nJa sam se na radiju našao spontano i bio sam samouk. U to vreme ovde nigde niste mogli da učite o popularnoj muzici. Mene je lično jako zanimalo kako je došlo do eksplozije rocka 50-tih i koji su to činioci uticali na taj neverovatni preokret koji će obeležiti drugu polovinu 20. veka. Krenuo sam u proučavanje i malo po malo došao do zaključka da je muzika jedno nepregledno polje, jedna livada sa koje treba probrati najmirisnije, najzanimljivije cvetove. 80-te su bile posebno zanimljive. To je bilo vreme izuzetno talentovanih individua. Ja sam krajem 70-tih često putovao u London i išao po koncertima.\nSlušao sam bendove koji će kasnije postati veliki a u to vreme su bili na početku karijere. Bili su potpuno lišeni glamura, bilo kakve ideje o sopstvenoj veličini. To su bili najobičniji klinci sa čoška a svirali su neverovatnom energijom i predavali se muzici na jedan potpuno nov način. Zbog toga sam ja zdušno prionuo na popularizaciju tog talasa ovde kod nas.\nI meni je bilo dosta rock grandomanije i pretencioznosti. Rock je počeo da gubi tu sposobnost jednostave komunikacije sa publikom i bilo je logično da prihvatimo nešto novo, nešto što se svodilo na tri akorda, veliku buku ali u isto vreme i na veliku istinu koja je iz te muzike isijavala. Bilo je otpora da se to prihvati ovde kod nas ali svako novo vreme nosi neki rizik. Ponekad čovek mora da krene ramenom, da ostavi nogu u vratima ali se na kraju ispostavilo da je za to bilo opravdanja.\nNOVO MUZIČKO DOBA\nDanas su za talentovane ljude mogućnosti ogromne. U vreme dok sam svirao u bendu Kozmetika, mi smo sanjali o tom trenutku kada ćemo biti u stanju da napravimo nešto manipulativno, nešto što će našu muziku vinuti do neslućenih sfera. Sanjali smo o ovom digitalnom vremenu. I profesionalno, na radiju, bilo nam je dosta seckanja traka, lepnjenja. Početkom devedesetih svi smo namirisali da stiže novo doba, da će komijuteri promeniti svet. Tako je i bilo, svi smo mi deo te promene. Zahvaljujući digitualizaciji svi smo se zbližili, došli smo u situaciju da mnogo brže i lakše razmenjujemo ideje. To nam je obogatilo znanje ali nas je u isto vreme učinilo ravnodušnijim, manje osetljivim. Ne znam da li je to dobro, da li je to taj pravac u kojem bi ljudska zajednica trebalo da ide.\nJa sam svoj posao uvek smatrao kompilatorskim a ovo vreme to samo potvrđuje. Provodim užasno mnogo vremena skidajući muziku, praveći selekciju. Mnogo više stvari otpada ali ono što uvrstimo u program i odlučimo da predstavimo ljudima, vredno je tog truda.\nSvake nedelje na ovom našem malom području, pojave se tri, četiri odlična benda koja su u stanju da proizvedu stimulativnu, inteligentnu muziku. Toga ima i meni je to dovoljno. Ako mogu da prezentiram jedan snimak iza koga mogu da stanem, ja sam te nedelje srećan i znam da sam uradio pravu stvar.\nRazgovarala: Jelena Janković\nFoto: Moma Rajin, Sloba Konjović i Velja Pavlović


Golijada u Bijeljini: Pršeš pogodio za izjednačenje protiv Radnika na 2:2 | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 5.10.2019. u 16:26\nUtakmica 12. kola BH Premijer lige na Gradskom stadionu u Bijeljini donijela je po dva gola na obje strane…\nNakon odličnog otvaranja utakmice, prvi su poveli crveno-crni preko Smajića u 9. minuti. Ekipa Radnika u 21. postiže pogodak za izjednačenje, nakon centaršuta lopta je pogodila Beganovića koji je loptu greškom ubacio u svoju mrežu , a u 36. minuti nakon sjajne akcije plavo bijeli postižu pogodak za preokret na 2:1.\nVezano | Sloboda golom Smajića povela u Bijeljini protiv Radnika\nPred sam kraj prvog poluvremena u 42. minuti meča, igrač domaćih Damir Peco u svom šesnaestercu pravi faul nad Pršešom, nakon čega je glavni arbitar dosudio penal za goste. Pršeš je sa bijele tačke bio siguran, te tako donio izjednačenje svom timu. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: BH Premijer liga, fk sloboda, izdvojeno, radnik bijeljina


Siniša dr Mutić-predsjednik istraživačkog klastera u oblasti medicine i zdravstvenih nauka – RTD HEALTH CLUSTER\nHomeVIJESTIVijesti klasterSiniša dr Mutić-predsjednik istraživačkog klastera u oblasti medicine i zdravstvenih nauka\nSiniša dr Mutić-predsjednik istraživačkog klastera u oblasti medicine i zdravstvenih nauka\nMožete li nam reći kako je do osnivanja klastera došlo?\nKlaster je formiran kao rezultat projekta finansiranog sredstvima Sedmog okvirnog programa za finansiranje nauke i istraživanja u Evropskoj uniji i njegovog specifičnog potprograma Regioni znanja. Projekat AMI-4EUROPE je implementiran tokom tri godine i okupio je više od 20 institucija iz Španije, Italije, Njemačke, Mađarske, Rumunije i BiH.\nPrikupljajući iskustva od iskusnijih institucija iz Evropske unije koji su učestvovali u tom projektu, pripremili smo osnivačka dokumenta i pokrenuli proceduru osnivanja prvog istraživački orijentisanog klastera u Bosni i Hercegovini. Danas klaster sačinjavaju Agencija za ekonomski razvoj grada Prijedora PREDA-PD, Europrojekt centar s.p. Banja Luka, Opšta bolnica Prijedor, Medicinski fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu, Medicinski fakultet Univerziteta u Banjoj Luci, Klinički Centar Banja Luka, Elektrotehnički fakultet Univerziteta u Banjoj Luci, Prirodno-matematički fakultet u Banjoj Luci i Paroco B Banja Luka.\nKao i svako slično organizovano udruženje, i HEALTH RTD klaster je sačinio svoju upravljačku strukturu koja treba da osigura kvalitetno upravljanje klasterom i njegovim aktivnostima. Upravljačka struktura ima zadatak da vodi klaster na takav način da zastupa interese svih članova klastera, a koji dolaze iz različitih sektora. Klaster menadžment se bavi svakodnevnim aktivnostima kao što su planiranje, definisanje resursa i njihova alokacija prema projektnim potrebama, nadzor nad aktivnositma u klasteru, ocjenjivanje uspješnosti, uspostavljanje strateških dokumenata i njihova revizija po potrebi.\nMeđu sobom, članice klastera su upravljanje na nižim nivoima podijelili u dva segmenta: naučni i nenaučni dio. Sjedište naučnog dijela klastera je na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci, dok je administrativno sjedište i nenaučni dio postavljen u Agenciju za ekonomski razvoj grada Prijedora. Na ovaj način je omogućeno da upravljačka struktura bude adekvatno raspoređena među partnerima i da se omogući kvalitetna distribucija informacija i dokumenata. Tako npr. sjedište klastera u Prijedoru upravlja administrativnim poslovima klastera, dok sjedište u Banjoj Luci upravlja naučnim aspektima. Iz banjalučkog sjedišta se proslijeđuju akademske i strukovne informacije, dok iz sjedišta u Prijedoru dolaze informacije o mogućnostima učešća u različitim programima finansiranja aktivnosti, upravlja se radom Upravnog odbora i Skupštine, održava se Web prezentacija klastera i sl.\nPrijedor online magazin: Na koji način se Klaster finansira?\nKlaster je projektno opredjeljen. Za sada izgrađujemo kapacitet i radimo na umrežavanju sa institucijama iz Evropske unije. Najvažniji zadatak klastera je da uspostavi što kvalitetnija partnerstva kroz H2020 konzorcijume. Za sada na tom putu koristimo sredstva Ministarstva civilnih poslova BiH kroz grant podršku organizacijama koje apliciraju za ovaj program. Ta sredstva su nam puno pomoglo da posjećujemo manifestacije od interesa i da uspostavljamo međunarodnu saradnju. Vjerujemo da su takvi programi podrške jako dobri, i pored limitiranih sredstva, te da ih treba imati više.\nKoji su problemi na koje nailazite u svom radu?\nProblemi su veliki, nećemo pričati o finansijskim problemima jer njih ima veći broj sličnih organizacija, ali ćemo pomenuti nekoliko koji su se pokazali u dosadašnjem radu.\nKada pronađemo partnera, u većini slučajeva, istraživačkom opremom ne možemo da odgovorimo njihovim upitima, u nekim projektima u kojima bi učestvovali kao partner ne možemo da obezbjedimo potrebno sufinansiranje, spora komunikacija prilikom donošenja odluka.Evropska inicijativa izvrsnosti klastera pokrenuta je od strane Evropske komisije i njenog Generalnog direktorata za preduzeća i industriju. Ovom inicijativom su razvijene metodologije i alati za podršku klaster organizacijama s ciljem poboljšanja njihovih kapaciteta i sposobnosti za upravljanje klasterima i mrežama. Članice su kreirale jedinstven set indikatora kvaliteta upravljanja klasterom i razvili sistem za označavanje kvaliteta s ciljem da ove metodologije i indikatori budu prepoznati i prihvaćeni širom Evrope. Često dobijamo upit da li imamo ovaj standard kvaliteta klastera, što mi nemamo, ali se nadamo da ćemo u narednom periodu pokrenuti proceduru za dobijanje bronzanog standarda kvaliteta. Ustvari, bronzani ne predstavlja oznaku kvaliteta u užem smislu te riječi, već samo pokazuje da je naš klaster menadžment zainteresovan za poboljšanje uspješnosti upravljanja. Sistem označavanja kvaliteta je trostepeni: Bronzani,Srebreni i Zlatni. Do zlatnog, ako ga želimo dobiti, imamo puno posla.\nKoje su glavne aktivnosti Klastera i koji su vaši planovi?\nIstraživački klasteri imaju ponešto drugačije karakteristike od klasičnih, ekonomskih klastera. Glavna različitost počiva na činjenici da se ekonomski klasteri koncentrišu na izgradnji vertikalnih i horizontalnih ekonomskih partnerstava u određenom sektoru industrije, dok je fokus istraživačkih klastera na istraživanju i tehnološkom razvoju. Veoma česta greška je poistovjetiti istraživački klaster sa inovativnim centrima ili naučnim parkovima . Oni mogu nastati kao posljedica rada klastera ili pak kao komplementarna aktivnost osnovnoj aktivnosti istraživačkog klastera jer njihovo prisustvo predstavlja dodatni potencijal razvoja klastera s ciljem razmjene znanja i održivosti.\nRadi ostvarenja svojih ciljeva, Klaster ima za cilj u ovoj fazi razvoja da povezuje svoje članove međusobno, uspostavlja kontakte i saradnju sa svim zainteresovanim organizacijama/institucijama i pojedincima koji su aktivni u oblasti medicine i zdravstvenih nauka, te drugim privrednim i neprivrednim subjektima iz zemlje i inostranstva u cilju unaprijeđenja poslovanja svojih članova, promocijom i popularizacijom nauke i tehnologije te obavlja praćenje međunarodnih tendera za dodjelu finansijskih i materijalnih sredstava u vidu kreditnih linija, donacija i grantova te inicira učešće na zajedničkim projektima i kooperaciju između članica klastera.\nDa bi smo intezivnije radili na razvoju nauke i istraživanja u sektor medicine i zdravstvenih nauka i realizovali svoju misiju, moramo se uključiti u međunarodne konzorcijume, to nam je to prioritet. Ako do 2018. godine uspjemo da se uključimo u jedan istraživački projekat finansiran kroz fondove Evropske unije, to bi bio veliki uspeh.


Collins Hill Golf Club : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\n> North America > Сједињене Државе > Buford > Collins Hill Golf Club Collins Hill Golf Club, Buford infos Collins Hill Golf Club >\nCollins Hill Golf Club (Сједињене Државе)\nAdresa: 585 Camp Perrin Road, ga\nPoštanski kod: 30043-2410\nTelefon 1: 1770822540\nNaziv terena: Collins Hill Golf Club, Collins Hill Golf Club\n4,1 km - Comfort Suites, Sugarloaf-Suwanee, GA\nNalazi se u ulici 2945-A Lawrenceville-Suwanee, pozicija mu je severozapad za grad Lawrenceville, a od centra je udaljen samo 20 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Porodičan za Nastavakgrad Lawrenceville. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Sa kapacitetom od 80 soba/e svih kategorija (od soba tipa 1 King size bed+sofabed do soba tipa Suite 2 Doubles Non Smoking sofabed), Comfort Suites, Sugarloaf-Suwanee, GA nudi cene koje se kreću od 8 028 dinar - Srbija .Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer masaža. Sakrijte\nNalazi se u ulici 2945-A Lawrenceville-Suwanee, Hwy 317, pozicija mu je severozapad za grad Lawrenceville, a od centra je udaljen samo 20 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je PovoNastavakljan za grad Lawrenceville. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar. Sakrijte\n4,2 km - Wingate by Wyndham Atlanta / Buford\nU hotelu Wingate by Wyndham Atlanta / Buford pronaći ćete sve usluge, a posebno: Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gosNastavaktiju, Klimatizovano. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Na 14 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 1355 Mall of Georgia Blvd HWY 85 Exit 115 West Buford sa pozicijom jug za grad Buford, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Pripada hotelskom lancu Wingate by Wyndham.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer masaža. Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\n4,2 km - Comfort Suites Suwanee\nNalazi se u ulici 2945-A Lawrenceville-Suwanee Road, pozicija mu je severozapad za grad Lawrenceville, a od centra je udaljen samo 20 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Lawrenceville je Povoljan, Nastavaka kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Besplatan parking.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer spoljni bazen. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Deo je lanca CI.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\n4,3 km - Comfort Suites Suwanee\nNa 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 2945-A Lawrenceville-, a pozicija mu je jugoistok za grad Suwanee. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.StNastavakil ovog hotela za grad Suwanee je Luksuzan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Poslovni centar, Besplatan parking.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Ima brzu internet konekciju.Deo je lanca CZ.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer unutrašnji bazen. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\n2,5 km Coolray Field:\nCoolray Field, Buford infos\n5,2 km Mall of Georgia:\n8,1 km Discover Mills:\nDiscover Mills, Lawrenceville infos\n6,8 km Orange Skye Body and Beauty Bar:\nOrange Skye Body and Beauty Bar, Suwanee infos\n6,8 km LA Fitness - Sugarloaf:\nLA Fitness - Sugarloaf, Springfield infos\n1,5 km Collins Hill Aquatic Center:\nCollins Hill Aquatic Center, Suwanee infos\n5,3 km Slender Spa:\nSlender Spa, Lawrenceville infos\n7,4 km Spa On The Square, The:\nSpa On The Square, The, Lawrenceville infos


SAM JE SEBI LIČIO NA CRNOG GAVRANA: Potresna ispovest čoveka koji je prevozio vojnike i policajce poginule na Kosovu MISLIO JE DA MOŽE DA ZABORAVI ALI LELEK MAJKI U DUŠI MU JE OSTAO\n24.08.2019. 18:39h 24.08.2019. 18:48h\n- Poslednji se zvao Vladimir Tatar. Njegovo telo preuzeo sam iz mrtvačnice Kliničkog centra u Prištini, istog dana kada je Vojska SRJ trebalo da okonča povlačenje s Kosmeta, a Albanci su tada već divljali po bolnici. Pre nego što sam sa telom palog vojnika pošao iz Prištine ka Brusu, u komandi sam čuo da su Šiptari u bolnici oteli doktora Tomanovića.\n(Kurir.rs/Večernje novosti, D.Vujčić)\nVojska JugoslavijeSRJNATO agresijaKosovoratMIlan DimićprevoztelavojnicipolicajciKosmet tursvozačsmrt


2017 septembar | Tempo Radio\nTeška saobraćajna nesreća, dvoje poginulih\n30. septembra 2017. Vesti Nema Komentara\nNа držаvnom putu Zаječаr-Pаrаćin, sinoć oko 21 sаt, dogodilа se sаobrаćаjnа nezgodа u kojoj su dve osobe smrtno strаdаle, а dve osobe su povređene. Do nezgode je došlo tаko što su se direktno sudаrili putnički аutomobil i kombi vozilo. Povređeni su zbrinuti u Pаrаćinskom zdrаvstvenom centru.\n6. Međunarodni sajam „Zdravo-domaće-prirodno“\n6. Međunarodni sajam „Zdravo-domaće-prirodno“ započeo je nastupom članova Centra za tradicionalnu umetnost „Koreni“ iz Zaječara, a nakon toga prisutnima su se obratili Dejan Tošić – predsednik Regionalne privredne komore Zaječar, Vesna Stanković – gradski većnik a potom i Episkop timočki gospodin Ilarion.\nFer plej liga Timočke Krajine startuje ovog vikenda\n28. septembra 2017. Sport, Vesti Nema Komentara\nFer plej liga Timočke Krajine startuje ovog vikenda utakmicama 1.i 2. kola jesenjeg dela prvenstva. Organizator je Sportski savez grada Zaječara, a utakmice su na programu u subotu 30. septembra i nedelju 1. oktobra na pomoćnim terenima gradskog stadiona na Kraljevici. Učestvuju fudbaleri iz mlađih kategorija klubova iz Zaječara, Bora, Knjaževca i Negotina. Prvog dana na programu su mečevi dečaka rođenih 2007. i 2009. godine, dok će u nedelju snage odmeriti fudbaleri rođeni 2008. i 2010. godine. Utakmice oba takmičarska dana počinju od 9 sati.\n6. sednicа Skupštine grаdа Zаječаrа\n28. septembra 2017. Vesti Nema Komentara\nSutra, 29. septembrа, biće održana 6. sednicа Skupštine grаdа Zаječаrа, po hitnom postupku. Početаk sednice zаkаzаn je zа 10 sаti. Na dnevnom redu sednice je Odluka o trećem dopunskom budžetu grada Zaječara za 2017. godinu i Predlog izmene Kadrovskog plana za 2017. godinu, kao i izmena Rešenja o imenovanju stručnog tima za davanje koncesije za linijski prevoz putnika u gradskom i prigradskom saobraćaju na teritoriji grada Zaječara i usvajanje početnog likvidacionog bilansa JP „Direkcije za izgradnju“ Zaječar – u likvidaciji.\nZaječar: Sajam „Zdravo-domaće-prirodno“\n6. Međunarodni sajam „Zdravo-domaće-prirodno“, 3. Sajam finansiranja i 2. Sajam turizma biće organizovani u Zaječaru predstojećeg vikenda – Svečano otvaranje zakazano je za 11 sati, 29. septembra, na Trgu oslobođenja u Zaječaru – Ove godine, po prvi put, u organizaciju sajma uključio se i grad Zaječar. 6. Međunarodni sajam „Zdravo-domaće-prirodno“ i ove godine privlači ogromnu pažnju.\nZbog kvаrа nа vodovodnoj mreži deo Zaječara bez vode\n27. septembra 2017. Vesti Nema Komentara\nZbog kvаrа nа vodovodnoj mreži u zaječarskom nаselju Kraljevica (Avnoj) bez vode su : nаselje Kraljevica (Avnoj) i ulice: Lole Ribаrа, Krаjinskа i Borskа. Vode neće biti do 17 časova. Mole se korisnici dа po dobijаnju vode otvore slаvine dа bi se otklonilа eventuаlnа mutnoćа.\n26. septembra 2017. Vesti Nema Komentara\nNa danas održanoj sednici Gradskog veća u Zaječaru, većinom glasova usvojen je Nacrt rešenja o usvajanju početnog likvidacionog bilansa Javnog preduzeća „Direkcija za izgradnju“ Zaječar – u likvidaciji. Ukupan gubitak do današnjeg dana je 272 020 961, 10 dinara, a taj dug je mnogo veći zbog kamata. Mi nemamo podatke ko je tužio preduzeće od momenta izrade bilansa pa na dalje, nemamo tu evidenciju jer još nismo dobili te tužbe, nije obračunata kamata a znate da su sudski troškovi i kamate ogromne i da taj dug, iz dana u dan raste sve više. Naša procena je da će sledeći izveštaj dati jedno pravo stanje ovog problema rekao je Radislav Stančulović, likvidacioni upravnik Direkcije za izgradnju grada Zaječara.\nZaječar: Neovlаšćenа proizvodnjа i stаvljаnje u promet opojnih drogа\nPripаdnici Ministаrstvа unutrаšnjih poslovа u Zаječаru podneće krivičnu prijаvu nаdležnom tužilаštvu protiv tridesetčetvorogodišnjeg muškаrcа iz Zаječаrа, zbog postojаnjа osnovа sumnje dа je izvršio krivično delo neovlаšćenа proizvodnjа i stаvljаnje u promet opojnih drogа. Policijа je pretresom njegove kuće u okolini Zаječаrа pronаšlа oko 450 grаmа mаrihuаne i digitаlnu vаgicu zа precizno merenje.\nPrevara u Knjaževcu: Dogovаrаo prodаju ogrevnog drveta koje nije isporučivаo\nPripаdnici Ministаrstvа unutrаšnjih poslovа u Knjаževcu uhаpsili su sugrаđаninа D. V. (37), zbog postojаnjа osnovа sumnje dа je izvršio više krivičnih delа prevаrа. Sumnjа se dа je D. V. u prethodnom periodu sа oštećenimа dogovаrаo prodаju ogrevnog drvetа i od njih unаpred uzimаo deo novcа, а ogrevno drvo nije isporučivаo. Po nаlogu osnovnog jаvnog tužiocа, osumnjičenom je određeno zаdržаvаnje do 48 sаti i on će u zаkonskom roku, uz krivičnu prijаvu, biti priveden tužilаštvu.\nFestival hrišćanske kulture: „Srpsko pismo i jezik kroz isotirju“\nU četvrtak, 28. septembra, u čitalištu Matične biblioteke „Svetozar Marković“ u Zaječaru biće održano predavanje „Srpsko pismo i jezik kroz isotirju“. Predavač je Suzana Marinković. Ovom priliko biće obeleženo i 230 godina od rođenja Vuka Stefanovića Karadžića i 170 godina od pobede jezičkih principa Vuka Karadžića. Početak predavanja je u 18 časova.


Statistički bilten Sarajevske berze: Indexi SASE u aprilu zabilježili porast vrijednosti - Akta.ba\nStatistički bilten Sarajevske berze: Indexi SASE u aprilu zabilježili porast vrijednosti\n06.05.2009. 10:22 / Izvor: Sarajevska berza\nU aprilu 2009. godine na Sarajevskoj berzi-burzi ostvaren je ukupan promet od 6.028.486,68 KM, što čini 58,98 % od ukupnog prometa koji je ostvaren na BH berzama. U sklopu 1.891 transakcije prometovano je 681.524 dionice.\nNa Kotaciji kompanija je ostvaren promet u iznosu od 522.428,50 KM ili 9,24% od ukupno ostvarenog redovnog prometa. Na ovom segmentu tržišta prometovano je ukupno 41.804 dionice. Najveći promet na Kotaciji kompanija ostvaren je dionicama emitenta "Bosnalijek" d.d. Sarajevo u iznosu od 482.143,67 KM, uz mjesečni porast kursa od 18,35%. Na drugom mjestu po prometu nalazi se emitent "Sarajevo osiguranje" d.d. Sarajevo sa ostvarenim prometom od 40.284,83 KM i porastom vrijednosti dionica od 13,07%. Dionicama emitenta "Klas" d.d. Sarajevo, nije bilo trgovano u aprilu 2009. godine.\nNa Kotaciji fondova, promet ostvaren u aprilu iznosio je 1.198.105,43 KM ili 21,19% od ukupno ostvarenog redovnog prometa. Najveći promet na Kotaciji ostvaren je dionicama emitenta IF "BIG Invest. gr." d.d. Sarajevo u iznosu od 503.070,95 KM, uz mjesečni porast kursa od 17,73%. Na drugom mjestu po prometu nalazi se emitent IF "Bosfin" d.d. Sarajevo sa ostvarenim prometom od 292.000,00 KM i padom vrijednosti dionica od 4,89%. Dionicama emitenta IF "Herbos fond" d.d. Mostar, koje su u aprilu doživjele pad vrijednosti od 7,04%, trgovano je u obimu od 146.308,85 KM. Na ovom segmentu tržišta prometovano je ukupno 350.168 dionica.\nPromet na Primarnom Slobodnom tržištu iznosio je 3.244.275,41 KM ili 57,37% od ukupno ostvarenog redovnog prometa. Najveći promet na Primarnom Slobodnom tržištu u aprilu ostvaren je sa dionicama emitenta "BH Telecom" d.d. Sarajevo u iznosu od 1.285.487,58 KM. Na drugom mjestu po ostvarenom prometu nalazi se emitent "IK Banka d.d. Zenica" sa iznosom od 746.630,90 KM. Treće i četvrto mjesto zauzimaju "Fabrika duhana Sarajevo" d.d. Sarajevo sa prometom od 373.630,88 KM, te "Univerzalpromet "d.d. Tuzla sa ostvarenim prometom u iznosu od 258.066,61 KM. Veliko interesovanje investitora vladalo je i za dionicama emitenta "JP Elektroprivreda BIH " d.d. Sarajevo, čijim se dionicama trgovalo u iznosu od 198.871,70 KM.\nPromet na Sekundarnom Slobodnom tržištu iznosio je 689.937,72 KM ili 12,20% od ukupno ostvarenog redovnog prometa. Najveći promet na Sekundarnom Slobodnom tržištu u aprilu ostvaren je sa dionicama emitenta "Triglav BH osiguranje" d.d. Sarajevo u iznosu od 135.517,52 KM. Na drugom mjestu po ostvarenom prometu nalazi se emitent "Elektro Grupa" d.d. Jajce sa iznosom od 129.064,00 KM. Treće i četvrto mjesto zauzimaju "Tvornica cementa Kakanj" d.d. Kakanj sa prometom od 50.478,36 KM, te "GP Bosna" d.d. Sarajevo sa ostvarenim prometom u iznosu od 41.390,00 KM. Veliko interesovanje investitora vladalo je i za dionicama emitenta "Pobjeda rudet" d.d. Goražde, čijim se dionicama trgovalo u iznosu od 34.562,00 KM.\nU mjesecu aprilu na Tržištu za emitente u stečaju ostvaren je promet od 75,00 KM.\nU aprilu 2009. godine na Sarajevskoj berzi-burzi bilo je prijavljeno 25 vanberzanskih transakcija u ukupnoj vrijednosti od 45.769,42 KM.\nIndeksi Sarajevske berze-burze su u aprilu doživjeli porast, tako da je kod indeksa investicijskih fondova BIFX-a zabilježen porast vrijednosti od 5,88 %. Porast je zabilježen i kod glavnog indeksa Sarajevske berze-burze – SASX-10, čija je vrijednost porasla za 9,67% u odnosu na prethodni mjesec. Vrijednost indeksa Primarnog Slobodnog tržišta SASX-30 je također zabilježio porast vrijednosti od 6,55%\nU aprilu 2009. godine najveći promet ostvaren je od strane brokerske kuće "VGT Broker" d.d. Visoko u iznosu od 1.565.975,66 KM. Slijede "Asa Brokers" d.o.o. Sarajevo sa 1.470.785,34 KM i "AW Broker" d.o.o. Sarajevo sa 1.226.988,26 KM. Prvo mjesto po broju zaključenih transakcija na tržištu SASE zauzima "Eurohaus" d.o.o. Sarajevo, sa 509 zaključenih transakcija, nakon čega slijede "AW Broker" d.o.o. Sarajevo sa 486 sklopljenih transakcija i "VGT Broker" d.d. Visoko sa 436 transakcija.\nKompletan statistički bilten pogledajte u pdf - u\nUNIVERZALPROMET d.o.o. Tuzla\nMitra Trifunovića Uče 7 71000 Sarajevo


BRISEL (MOREL/FoNet) - Predstavnici pokreta Ne davimo Beograd i Zajedno za Srbiju Dobrica Veselinović i Nebojša Zelenović danas su u Briselu počeli ...\n07.09.2021 ob 22:02\n06.09.2021 ob 11:25\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je u intervjuu austrijskoj državnoj televiziji ORF da Srbija želi da postane ...\n06.09.2021 ob 09:48\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić razgovarao je danas sa delegacijom slovenačkog parlamenta na čelu sa predsednikom ...\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa predsednikom Državnog zbora Slovenije Igorom Zorčičem, sa kojim se ...\nBEOGRAD, 27. avgust 2021.(FoNet) - Ministar finansija Siniša Mali sastao se danas sa predsednikom Izvršnog odbora NLB grupe Blažom Brodnjakom, a na ...\n27.08.2021 ob 14:49\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - U Beogradu je danas, na Vojnomedicinskoj akademiji, u 75. godini preminuo naš poznati glumac Milan Lane Gutović, preneli su ...\n25.08.2021 ob 22:38\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Dežurno krivično vanpretresno veće Višeg suda u Beogradu - Posebno odeljenje za organizovani kriminal donelo je odluku da ...\n02.08.2021 ob 11:13\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da su on i ministar Aleksandar Vulin odlučili da neko od njihovih ...\n01.08.2021 ob 21:20\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Olujno nevreme zahvatilo je nešto posle 17 sati valjevski kraj i izazvalo kratkotrajne prekide u napajanju električnom ...\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Rio Tinto je opredelio 2,4 milijarde dolara za izgradnju rudnika i postrojenja za preradu litijum-borata za projekat "Jadar" ...\nPRETE DA ĆE PADATI GLAVE\nBEOGRAD (MORE/FoNet) - Svaki naš rezultat je kao da ste im opalili šamar, ocenila je danas predsednica Vlade Ana Brnabić komentarišući izjave ...\n24.06.2021 ob 22:48\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Normalizacija odnosa Beograda i Prištine po modelu koji bi bio najsličniji nekadašnjim "relacijama" dve Nemačke ponovo je u ...\nAUTONOMIJA ZA SEVER KOSOVA\nBEOGRAD (MOREL/FoNet) - Portal "Albanijan post" objavio je novi "non pejper" u kome se navodi da će se predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski ...\n23.05.2021 ob 21:12\nVULIN I HOJS O MIGRANTIMA\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Srbija nije i ne može biti parking za migrante i nikada tako nešto neće ni biti, jer ako Srbija postane parking za ...\n19.05.2021 ob 23:42\nZABRINUT ZBOG STAVOVA PRIŠTINE\nBRISEL (MOREL/FoNet) - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je večeras da je nastavak dijaloga s Prištinom "važno i teško pitanje" i poručio da ...\n17.05.2021 ob 19:52\nOPOZICIJA VODI U ZAGREBU\nZAGREB (MOREL/FoNet) - Državna izborna komisija Hrvatske saopštila je večeras da na lokalnim izborima u četiri najveća grada vode Tomislav Tomašević ...\n16.05.2021 ob 22:09\nREŠENJE JE VETO RUSIJE I KINE\nMOSKVA (MOREL/FoNet) - Povlačenje Kfora i Unmika sa Kosova i Metohije nije moguće bez saglasnosti Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, jer bi to ...\n14.05.2021 ob 20:15\nTUŽNE OCENE EU O MEDIJIMA\nBRISEL (MOREL/FoNet) - Pad medijske slobode na Balkanu nagriza evropske vrednosti demokratije i vladavine zakona i stvara klimu zrelu za ...\n12.05.2021 ob 20:04\nREGION GUBI VERU U EU\nPODGORICA, 12. maj 2021.(FoNet) - Evropska unija (EU) mora da shvati da balkanske zemlje, koje teže članstvu, gube veru u dugotrajnu strategiju ...\n12.05.2021 ob 19:22


Devet sela u sredu bez struje - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Devet sela u sredu bez struje\nDevet sela u sredu bez struje\nS. Zdravković 08/10/2018\tDRUŠTVO, Lebane Ostavi komentar\nOperator distributivnog sistema „EPS Distribucija“, Ogranak „Elektrodistribucija Leskovac“, pogon Lebane, obaveštava svoje korisnike sa područja Opštine Lebane da je u sredu 10.10. 2018. godine u vremenu od 0800 do 1600 sati zbog zamene drvenih stubova na 10 kV dalekovodu Gornje Vranovce – Popovce primorana da isključi napon svim korisnicima u naseljima Popovce, Grgurovce, Klajić, Radevce, Lipovica, Buvce, Drvodelj, Rafuna i Poroštica.\nPrethodni Očišćen i uređen prostor u dve gradske mesne zajednice\nSledeći ”Susreti prijateljstva – Radost Evrope” u Nišu


VRŠAC: Podrška razvoju seoskog turizma | Zemlja\nVRŠAC: Podrška razvoju seoskog turizma 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nVRŠAC: Podrška razvoju seoskog turizma\n02.11.2020 17:45 15.12.2020 19:15\n"Želimo da pomognemo svima onima, koji žele da se aktivno uključe u razvoj i legalizaciju ruralnog turizma, sa ciljem da potencijalnim turistima prikažu prednosti i čari seoskog turizma kao grane u povoju."\nPartnerstvo "Selo Plus" uz podršku Grada Vršca realizuje posete soeksim i poljoprivrednim gazdinstvima koja imaju nameru da se bave turizmom na selu tokom kojih sprovodi radionice u svim naseljenim mestima na temu kategorizacije objekata koje su usmerene prema stanovnicima sela koji žele da se bave ovom vrstom turizma.\n"Želimo da pomognemo svima onima, koji žele da se aktivno uključe u razvoj i legalizaciju ruralnog turizma, sa ciljem da potencijalnim turistima prikažu prednosti i čari seoskog turizma kao grane u povoju. Osim ovih, sprovešćemo i radionice na kojima će se prezentovati način na koji zainteresovana gazdinstva mogu da podignu nivo svojih usluga i unaprede poslovanje. U planu nam je putno povezivanje između manastira Mesić i manastira Središte, koji predstavljaju značajan potencijal za pozicioniranje kao destinacije verskog turizma. Кrenuli smo i u rekonstrukciju vidikovca na najvišem vrhu Vojvodine, a to je Gudurički vrh. U toku je postupak javne nabavke koju sprovodi JКP Drugi Oktobar kao upravljač zaštićenog predela izvanrednih odlika - Vršačkih planina", izjavio je Slaviša Maksimović, član Gradskog veća zadužen za ruralni razvoj, prilikom posete domaćinstvu Marije Skerlak u Malom Središtu.


Kolumne: SVETISLAV BASARA - Jaja Marjanova\nSVETISLAV BASARA - Jaja Marjanova\nNakon što sam našu jučerašnju kolumnu uredno prosledio redakciji, pade mi na pamet da stari dobri Hegel nije baš uvek u pravu i da ponekad nije „tim gore po realnost“ ako se stvarnost ne poklopi sa njegovim teorijama.\nEvo o čemu se radi. Umesto da novinarki CIA televizije N1 na pitanje zašto su joj jaja tako skupa, odgovori po Hegelovom receptu – ti da me pitaš zašto su mi jaja skupa, ti čiji je deda bio lopov, a majka kurva – onomađašnja pijačna snaša se zadovoljila da novindžiki objasni da su jaja samo prividno skupa i da su – ako se uzme u obzir da su kuvana na smederevcu – u stvari prava bagatela.\nNe bih, međutim, rekao da se tu radi o dijalektičkom razvoju pijačnih snaša, skloniji sam da pomislim da je TV kamera značajno doprinela blagočestivosti snašinog jezika i da bi – da je isto pitanje postavila, kako se to stručno kaže, off the air – novindžika prošla gore od drevne nemačke kauneterpartice, što bi naravno, budući da radi za izdajničku televiziju debelo i zaslužila i što bi, pretpostavljam, naišlo na sveopšte odobravanje patriotske javnosti.\nKako već rekoh, pretprazničke sam dane proveo u medijskoj apstinenciji, sledstveno čemu mi je promakla poprilična furtutma koju su izazvali netom publicirani rezultati Gradske komisije za finansiranje projekta u kulturi – ako se to tako kaže – o kojima sam se obavestio tek preksinoć. I to upravo na TV N1.\nI – šta sam doznao? Ništa novo iako je među srećnim dobitnicima lepih suma državnih para bilo poprilično „glanc“ novih amaterskih družina i diletantskih udruženja, od kojih su neka registrovana dva-tri dana pre komisionog većanja. Ali upravo ta „novina“ i jeste ono što je staro u čitavoj toj ujdurmi, nadam se da pogađate šta hoću da kažem. Bilo kako bilo, pažnju mi je – u oštroj konkurenciji – zaplenio srećni dobitnik po imenu „Radionica za bojenje jaja“ kome je stručna komisija dodelila, dal 350 dal 450 RSD, ne upamtih, iz čega sam ja – zloslutan kakav sam – izvukao zaključak da se tu radi o rađanju novog srpskog zanata (možda i umetnosti) koji je u stvari stari vrlo srpski zanat, u ranijim vremenima poznat pod imenom zanošenje muda Marjanovih.\nHtedoh da odem i korak dalje, da bacim pogled u kristalnu kuglu i da u kugli, među rezultatima sledećeg gradskog kulturnog konkursa ugledam podatak da je pola miliona RSD – budimo široke ruke – dodeljeno „Radionici za sečenje badnjaka i klanje božićnih pečenica“, ali odustadoh, ne zato što bi to bilo preterano fantastično, nego zato što je vrlo verovatno i što – kao i radionica za bojenje jaja – neće, kad „zaživi“, biti ništa novo, jer je sve to, još dok je bilo u fazi ekspres lonca, Kornelijus Kastorijadis do u detalja predvideo u knjizi „Uspon beznačajnosti“.