Безистан - Strana 4 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Uto Dec 18, 2018 9:06 pm\nPostod incidente » Čet Jul 14, 2011 2:46 pm\nkakvo je stanje zakljucno sa danasnjim danom?Da li je neko skoro prolazio tuda?\nPostod JohnnyLee » Čet Jul 14, 2011 3:21 pm\nја сам пролазио пре неки дан, фонтана је окружена оградом, али нисам видео раднике\nPostod Henry_Chinasky » Čet Jul 14, 2011 3:36 pm\nMenjaju behaton oko fontane i promenili su ga, prolazio prekjuce.\nPostod alexa_ndar » Čet Jul 14, 2011 5:18 pm\npretpostavljam da je isti kao i na trgu N.Pasica?\nPostod incidente » Pet Jul 15, 2011 11:56 am\nNadajmo se da jeste inace koji je rok za zavrsetak svih radova? Nadam se da ce se neko setiti da bar opere staklo na biletarnici i izlaznim vratima bioskopa u koji smo svi nekad isli da ne izgledaju onako odvrtano\nPostod direktor » Sub Jul 16, 2011 12:40 pm\nZnaci u bezistanu gdje je nekad bio mermer stavice behaton divno\nPostod JohnnyLee » Sub Jul 16, 2011 4:06 pm\nбехатон мање клиза када је мокар\nбаш ме занима ко прави бехатон, тј. како се зове директор, и да ли је члан ДС-а\nPostod boca-ica » Sub Jul 16, 2011 4:23 pm\nJohnnyLee wrote; ,,........ баш ме занима ko . . . ,,\nmožda ovo pomogne ( 27 sek. traje ) :lool:\nPoslednja izmena od boca-ica u Sub Jul 16, 2011 4:25 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod vucko » Sub Jul 16, 2011 4:29 pm\nMN Loznica.Lik je dobar ortak sa ministrom poljoprivrede,kao i ovi Interkop i.t.d.\nPostod RockerSVK » Sub Jul 16, 2011 4:31 pm\nСада нешто размишљам да ли бехатон испред једне зграде у мом насељу није из МН Лознице\nPostod Homer Jay » Sub Jul 16, 2011 5:57 pm\nIskereno, ja ne videh da stavljaju behaton u Bezistan. Cak nisam video nijednog radnika od kada je skinuta skulptura iz fontane. Nemam pojma po kom scenariju oni to misle da zavrse do septembra.\nPostod Kokili » Sub Jul 16, 2011 9:22 pm\nvucko napisao: @Johnyy Lee\nSa rastom DS-a rasla je i firma....\nPostod incidente » Pet Jul 22, 2011 11:30 am\nJuce sam posle duzeg vremena prosao bezistanom i nisam video nijednog radnika niti bilo kakav istovareni materijal na toj lokaciji.da li je mozda MN na kolektivnom godisnjem odmoru :laugh:\nPostod vucko » Pet Jul 22, 2011 2:05 pm\nMora da stancuju nove ture za septembar i jesen\nPostod JohnnyLee » Pet Jul 22, 2011 4:54 pm\nincidente napisao: Juce sam posle duzeg vremena prosao bezistanom i nisam video nijednog radnika niti bilo kakav istovareni materijal na toj lokaciji.da li je mozda MN na kolektivnom godisnjem odmoru :laugh:\nбио сам ја данас око 1230, 1300, није било ни живе душе\nPostod Homer Jay » Sub Jul 23, 2011 10:06 am\nNe razumete ljudi, u pitanju je magija\nTeme :: Beograd\n"Žena sa školjkom" vraća Bezistan u život »\n22. Jul. 2011, Autor : Jelena Glušac, Komentari: 0 komentari\nNa idealnoj gradskoj lokaciji, u centru, a skriven, čeka beogradski Bezistan realizaciju kreativnih ideja svog budućeg života.\nČuveni beogradski Bezistan uskoro će, bar jednim svojim delom(!?), zablistati u punom sjaju. Fontana „Žena sa školjkom", kao i još četiri fontane u gradu, upravo se rekonstruiše. Kada krajem leta bude završena, možda ponovo vrati u život nekada poznato gradsko trgovište.\nOsamdesetu godinu gura deda Žika. Mnoge ih je proveo baš ovde, donoseći kući koji dinar za kafu i ponekad babi frizuru. Pamti Bezistan onako kako mlađi ne mogu ni da ga zamisle.\n"To je bilo divno mesto. Bašta, podijum, bioskopi su radili, tu je vrilo kao u košnici", kaže Živadin Milutinović, prodavac u Bezistanu.\nZa atmosferu je sada zadužen Goran. Da i po lošim danima, raspoloženje ne opadne.\n"Kad sam počeo da radim, radio sam to da preživim, a sad sam već postao deo ovog kolorita", kaže Goran Šašić, ulični svirač u Bezistanu.\nSve manje kolege, sve više prijatelji postajali su vremenom prodavci u Bezistanu. I kao što žele da prostor u kom provode dan bude lep njima, stalo im je da se dopadnu i onima koje će tek upoznati.\n"Da tu imaju lepe tezge, stranci kad dođu da imaju šta da vide, onda ova fontana da radi kako treba i eto toliko ", kaže Kosa Rodić, prodavac u Bezistanu.\nKosa ni ne zna, ali njenu želju već u ovim trenucima vredni radnici beogradskog vodovoda pretvaraju u stvarnost. Magija je tim veća, što su radnici - nevidljivi.\n"Trenutno su na redu radovi koji podrazumevaju izradu mermernih kamenih ploča :kk: , tako da iz tog razloga trenutno ne vidimo radnike na terenu, oni su u kamenorezačkoj radionici ", objašnjava Zdenka Anđelković predstavnik JKP Vodovod i kanalizacija.\nA kada se mermerne ploče izrade i postave, sledi i novo osvetljenje - fontana koju ćemo tada videti, iza svoje fasade čuvaće potpuno obnovljenu vodovodnu i elektro mrežu. I možda baš to bude onaj preko potrebni podstrek da oživi ponovo košnica Bezistana kakvog se deda Žika seća.\n"Zavod beleži nekoliko, 5-6 projekata potpune rekonstrukcije ovog prostora koji se pretvorio u jednu kraticu između Trga Nikole Pašića i Terazija, a treba da bude mesto gde će se ljudi okupljati, i sastajati. Većina Beograđana, starijih, pamti ovo kao jedan zanimljiv prostor, pre svega okupljanje oko bioskopa koji je bio veoma aktivan i veliki broj Beograđana je dolazio ovde ", kaže Nenad Žarković iz Zavoda za zaštitu spomenika\nNa idealnoj gradskoj lokaciji, u centru, a skriven, čeka beogradski Bezistan realizaciju kreativnih ideja svog budućeg života. Da očuva nekadašnji gradski duh, i unese talas novog entuzijazma, upakovan u mesto koje ćemo doštampavati na turističke brošure.\nPoslednja izmena od Homer Jay u Sub Jul 23, 2011 10:06 am, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod HoRuS » Ned Sep 04, 2011 9:35 pm\nДанашње сличице. Квалитет није сјајан, био је полумрак, а при руци ми је био само мобилни.\nPostod direktor » Pon Sep 05, 2011 10:15 am\nNemo da vjeruje da jos stoji reklama za kafe bezistan koje odavno nema tu :kafa: Inace bravo za fotku ljepo su sredili samo da nebude kic rasvjete\nPostod boca-ica » Pon Sep 05, 2011 10:42 am\n+1 izgleda lepo\nove fotografije neposredno pre rekonstrukcije, sam sačuvao , upravo radi upoređivanja ,\npa da se potsetimo kako je izgledalo\nPoslednja izmena od boca-ica u Pon Sep 05, 2011 10:47 am, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod Homer Jay » Pon Sep 05, 2011 3:05 pm\nFontana je bljesnula ali mi je nekako ogoljeno sve to bez rekonstrukcije celog Bezistana. I slazem se sa direktorom za reklamu, i meni je to prvo upalo u oci.\nPostod Felix55 » Pon Sep 05, 2011 3:25 pm\nMoj predlog je da jednostavno odseku onaj deo table gde piše CAFE, i eto dobismo istaknut naziv lokacije za neupućene prolaznike i turiste...\nPostod jlaki » Pet Sep 09, 2011 6:37 am\nMa daj bre koja je to nezainteresovanost i površnost to je strašno.\nŠta je sa tim kablovima, i znakom i ovom klimom? Da su nešto rešili da rekonstruišu, sve bi to sredili\nZar nisu najavljivali rekonstrukciju celog bezistana? Meni ovo izgleda kao da samo fontanu i plato oko nje sređuju. A šta će biti sa onim čitavim zidom naspram onog kafića knjižare sa polomljenim izlozima bivšeg bioskopa? Ruglo i gadost beogradska, i oni kontejneri od kioska, sve bih to počistio\nPostod Homer Jay » Ned Sep 11, 2011 1:30 pm\nObicno se suzdrzavam od ovakvih komentara, ali osvetljenje fontane u Bezistanu je grozno. Fontana je lepa, ali te male sijalice deluju kao jeftini kineski novogodisnji ukrasi. Inace, samo dekorativno osvetljenje fontane je besmisleno jer je prostor Bezistana isuvise osvetljen, tako da dekorativne lampice gube fonkciju i vide se samo kao sijalice u vodi.\nTu je npr. primetan propust sto je rekonstruisana samo fontana, a ne ceo Bezistan jer bi tada projekat dekorativnog osvetljenja zahtevao obracanje paznje i na okolne stubove i kupolu iznad fontane, cime bi se dobila prilika da se napravi jedan sarmantni urbani kutak. Naravno, greske se mogu ispraviti, ali nasi dzepovi nisu bas toliko duboki da sve radimo iz bezbroj pokusaja.\nPostod jlaki » Sre Sep 21, 2011 1:00 am\nNajlošiji deo bezistana nije bila ta fontana.\nNajlošiji deo bio je zid bioskopa. Zatim oni id***** kiosci koji bi mnogo proširili prostor kada bi se sklonili. Pa tek onda fontana.\nPompezna najava a rezultat jedva primetan\nPostod boca-ica » Sre Sep 21, 2011 8:18 am\nJoš gore od Bioskopskog zida su limene stare barake\nPoslednja izmena od boca-ica u Sre Sep 21, 2011 8:20 am, izmenjeno 1 put ukupno.\nKorisnika u ovom forumu: dunavski i 7 gosta


Članica NATO koja nam je PRUŽILA RUKU dok su po nama PADALI URANIJUM i BOMBE! JEDNA ZEMLJA NAS JE ZAUVEK ZADUŽILA! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tČlanica NATO koja nam je PRUŽILA RUKU dok su po nama PADALI URANIJUM i BOMBE! JEDNA ZEMLJA NAS JE ZAUVEK ZADUŽILA!\nČlanica NATO koja nam je PRUŽILA RUKU dok su po nama PADALI URANIJUM i BOMBE! JEDNA ZEMLJA NAS JE ZAUVEK ZADUŽILA!\nProšlo je 20 godina od početka bombardovanja SRJ a koje je trajalo punih 78 dana.\nIpak istinski heroj za Srbe i Srbiju, mora da bude Mađarska!\nAmerika i Holandija ipak pripremaju napad na Venecuelu! RUSI RAZOTKRILI PAKLENI PLAN ZAPADA!\nVavilonska kultura bila je naprednija nego što se mislilo! – VIDEO


e-CigInfo.net - Galerija - Amaterske fotografije naših članova -\nAmaterske fotografije naših članova\nStranice: 1 ... 8 9  11 12 ... 35 Idi dole\nAutor Tema: Amaterske fotografije naših članova (Pročitano 57892 puta)\nOdg: Amaterske fotografije naših članova\n« Odgovor #135 poslato: Jun 10, 2017, 23:31:32 »\nI ako smo znali da nece da nas puste za sverkom, svratismo i do Resavske pecine, kad smo vec tu. Malo prosetali, jos malo uzivali u prirodi... Ali prvo ufotkali cirinu pecinu\n« Odgovor #136 poslato: Jun 10, 2017, 23:39:07 »\nNa kraju obisli Manasiju, napravili par fotkica tvrdjave...\n« Odgovor #137 poslato: Jun 10, 2017, 23:49:17 »\n... i u sumrak bacili noge pod astal u sasavcu. Izuzetno simpaticno mesto! Na cudan nacim, naizgled nespojivi detalji, spojeni u fantasticnu celinu. Sve je ovde lepo. Neobican i zanimljiv enterijer i basta, dobra i jeftina klopa... A tu je i magare koje je umiljato i pitomo kao mace. Naziv u potpunosti odgovara i mesto stvarno vredi posetiti.\nGrci su imali trojanskog konja, a mi imamo trojanskog magarca\n« Odgovor #138 poslato: Jun 11, 2017, 14:22:45 »\n« Odgovor #139 poslato: Jun 13, 2017, 17:14:29 »\nKako nastaju oblaci?\n« Odgovor #140 poslato: Jun 19, 2017, 21:51:12 »\n« Odgovor #141 poslato: Jun 19, 2017, 21:55:55 »\na ova fotka se zove - Pronadji cica macu\nda li je sad lakse... ?\n« Odgovor #142 poslato: Jun 20, 2017, 14:31:06 »\nEvo ako se neko lozi na izlazak sunca Ja sam posle dugo vremena jutros imao priliku da ''uzivam'' u njemu, i nista tu lepo ni romanticno nisam video. Pospan si, u voznji bije u oci gore nego zalazak jer mu je prethodila noc... Fuj!\n« Odgovor #143 poslato: Jun 21, 2017, 16:30:07 »\nU nedelju ujutru, oblacno, malo pada kisa malo ne pada, temperatura oko 20 stepeni... Pijemo kafu MZ, kuce i ja i razmisljamo kako da potrosimo dan. Za putovanje izmisljeno, ali za duze setnje bas i nije, jer kisa preti. Kao najlogicnije mesto nam se nametnuo Viminacijum jer je deo sadrzaja pokriven, pa ako vreme posluzi da skoknemo i do tvrdjave Ram.\nViminacium - zanimljivo parce istorije... Moze se dosta toga videti, i cuti zanimljiva prica od dobrih vodica. Obilasci krecu kada se skupi doviljno turista, i obicno je to na oko pola sata. Cak i kad ima jako malo ljudi vodici ne prave pitanje, i jako su korektni i izuzetno strpljivi. Toliko strpljivi da pazljivo odgovaraju i na najgluplja moguca pitanja. Kada smo bili u muzoleju, jedan lik je pitao za podzemnu grobnicu: da li je to bilo tu u doba rimljana ili su ovi nasi to nekim cudom to spustili tu Obilazak kosta 500 dinara po osobi, i traje gotovo 2 sata. Za to vreme se obilaze: mauzolej, rimske terme, rekonstrukcija rimske palate, arena koja je delimicno izvorna a delimicno rekonstrukcija i skeleti mamuta. U okviru palate je i ugostiteljski objekat gde se moze doziveti pravo iskustvo zivota u starom Rimu. Ovo ukljucuje smestaj, iznajmljivanje rimske odece(toga), hranu po Rimakim receptima... Kosta 17000 dinara, sto je po meni malo preskupo, ali 500 dinara za obilazak je jako lepo iskustvo i vredi svaki dinar.\nPrvo mesto koje se obilazi je mauzolej cara Vestilijana. Radi se o sinu cara Trajana koji je ubijen u zasedi, koji je jako mlad seo na presto. Medjutim, nije bas imao srece da dugo vlada jer se razboleo od kuge. Kremiran je da se zaraza ne bi sirila, i to je upakovano u neko uvrnuto obrazlozenje. Okolo ima jos nekoliko grobova obicnog naroda iz visokog drustva i njihovih robova. Zatim se silazi u podzemni svet, prilicno duboko pod zemljom, gde se nalazi jos nekoliko grobnica i gde je prilicno klaustofobicno i jako mracno, tako da iz tog dela nemam fotografija.\n« Odgovor #144 poslato: Jun 21, 2017, 16:40:10 »\nSledeca stanica su terme, ili bar ono sto je od njih ostalo pod zamljom posle Atilinog rusenja. Zanimljiva je procedura kako se ulazilo u bazene. Prvo se ulazi u bazen sa hladnom vodom da se telo aklimatizuje, zatim u bazen sa mlakom i na kraju u bazen sa dosta toplom gotovo vrucom vodom. Oko bazena su lozista gde se lozila vatra radi zagrevanja. Posle brckanja u vodi, odlazilo se u prostorije na spratu (koje sad ne postoje), gde su bile prostorije za masazu, saune i ostali zabavni sadrzaj.\n« Odgovor #145 poslato: Jun 21, 2017, 16:50:02 »\nPosle termi se odlazi u obilazak arene, odnosno njene rekonstrukcije i originalnih podzemnih prostorija u kojima su boraavile zivotinje za borbe. Iza arene su se nalazile prostoije za gladijatore. Ovaj prostor se leti iznajmljuje za odrzavanje koncerata.\n« Odgovor #146 poslato: Jun 21, 2017, 17:09:13 »\nPred kraj ove ture stizemo i do vizuelno najlepseg dela, ali bez narocitog istorijskog znacaja - rekonstrukcije rimske palate, bar onako kako su nasi strucnjaci zamislili. Jesu Rimljani bili napredna civilizacija, ali ne verujem da su imali ove klime i venecijanere U podrumu su skulpture svih 18 imperatora koji su bili poreklom sa ovih prostora.\n« Odgovor #147 poslato: Jun 22, 2017, 11:25:53 »\nZadnja stanica u Viminacijumu nam je bila mamutova pecina. Tu je jedan ceo mamut i vise komada u delovima. Kazu da je taj ceo imao srecu da je potonuo u blato, pa je ostao sacuvan u jednom komadu. Ja se nesto ne bih slozio da je bio srecnik Svi, i onaj ceo i ovi u komadima imaju imena\n« Odgovor #148 poslato: Jun 22, 2017, 11:54:12 »\nPosto nas vreme lepo posluzilo, a tu smo vec blizu, resimo da skocimo i do Rama. Kad tamo, kapija i katanac Radovi na renoviranju traju 580 dana, pocev od aprila 2017. Radove izvodi neko Tursko preduzece, u zemlji zidara. Oni su valjda svoje stare gradove sredili pa imaju iskustva, pa neka ih nek rade i tih 580 dana, samo nek urade kako treba. Gledam onaj katanac i kontam: katance sam mogao da gledam i kod kuce, nisam morao da prelazim 150km. Moram da udjem unutra pa makar razvalio katanac, al' daj prvo da pogledam je l' ima neki alternativni put? Sidjemo do obale, odozdo se nazire tvrdjava, ali nije to - to. Ja hocu unutra. Sve ogradjeno nekom zitom mrezom, i tako idem ja uz mrezu i nadjem rupu Malo pentranja uz stenu, i eto nekoliko fotografija tvrdjave u izgradnji, sa sve skelama. Prizor nije bas impresivan, ali deluje da ga Turci rade profi i uliva nadu da ce lepo izgledati za tih 580 dana. Inace, kretanje po tvrdjavi u ovom stanju je stvarno rizinco, i nikom ne bih preporucio. Pogled sa tvrdjave na Dunav je fantastican, a u blizini je i simpatican restoran ''kod tvrdjave'' iz cije baste bukvalno mozes da bucnes prste u Dunav. Tu smo za kraj popili kafu i bacili nesto u kljun, pa ajd' kuci\n« Odgovor #149 poslato: Jun 25, 2017, 22:23:03 »\nStranice: 1 ... 8 9  11 12 ... 35 Idi gore


Sportske.net - Radnički promovisao "kvartet" pojačanja\nRadnički promovisao "kvartet" pojačanja\nSuperligaš iz Kragujevca dugo je radio na dovođenju prvih pojačanja u letnjem prelaznom roku ali je zato u jednom danu uspeo da obezbedi potpise četvorice fudbalera među kojima se nalazi i doskorašnji golman Crvene zvezde.\nRadnički iz Kragujevca konačno je dočekao pojačanja u letnjem prelaznom roku pošto su na "Čika Daču" u petak stigla četvorica novih fudbalera.\nPored iskusnog Vladimira Jašića koji je prethodne dve godine igrao u Voždovcu, u klub su stigli još Savo Kovačević (Sent Galen) i Stefan Stojanović (Smederevo), a konkurenciju na golu pojačao je doskorašnji član Crvene zvezde Miloš Vesić.\n"Ovo nije kraj pojačanjima našeg kluba. Bez obzira na probleme, verujem da ćemo neke od pregovora da realizujemo novim ugovorima i tako jači dočekamo predstojeću sezonu" izjavio je za "Novosti" novi predsednik kluba Aleksandar Mitrović.\nU danu kada je Radnički dogovorio saradnju sa četvoricom pomenutih igrača klub je kao slobodan igrač napustio iskusni Miloš Tintor koji će karijeru najverovatnije nastaviti u nekom od grčkih klubova.\nPodsećamo da su Radnički do sada već napustili Darko Spalević i Bojan Beljić koji su se preselili u Pećince kao i Stefan Nedović koji je kao slobodan igrač otišao sa "Čika Dače".


MTEL SIM - Tvoj prepaid svet - MTEL Austria\nTVOJ PREPAID SVET!\nPrepaid kartica. Fleksibilna, jednostavna, pristupačna.\nSve što poželiš od prepaid-a!\nUz MTEL prepaid SIM karticu uvek si na dobitku. Našu SIM karticu možeš kupiti online, u MTEL shop-ovima ili u prodajnim objektima naših partnera.\nKažu da je svaki početak težak, ali mi smo se potrudili da MTEL prepaid početak bude brz, lak i jednostavan. Na raspolaganju ti je MTEL HANDYWERTKARTE sa već uključenim minutima, porukama i mobilnim internetom!\nAustrija, Srbija, BiH\ntrajanje 28 dana\nMin/SMS/MB u Austriji, Srbiji, BiH i Crnoj Gori\nBez dodatnih roaming troškova u SRB, BiH i CG\nTrajanje: 28 dana\nBez Servicepauschale troškova\nFleksibilna mogućnost dopune\nUz svaku dopunu 1.000 min/SMS/MB u Austriji, Srbiji, BiH, Crnoj Gori!\nMinuti i SMS važe prema svim mrežama u Austriji, prema mrežama Telekom Srbija grupe (mts Srbija, m:tel BiH, m:tel Crna Gora) kao i u Srbiji, BiH i Crnoj Gori za pozive prema svim mrežama u Austriji i mrežama Telekom Srbija grupe.\nNavedena količina jedinica (min, SMS, MB) važi 28 dana od dana kupovine.\nMobilni internet važi u Austriji, Srbiji, BiH i Crnoj Gori.\nObračunska jedinica za prenos podataka je 50 kB.\nZa minute u EU roaming-u naplaćuje se nadoknada od 0,0384€ po min, za SMS 0,012€ po SMS-u a za mobilni internet 0,0041€ po MB.\nPeriod važenja tarifnih paketa je 28 dana od dana aktivacije. Po isteku perioda važenja tarifnih paketa neiskorišćene minute, SMS i mobilnog interneta dobijenih u okviru istog, automatski se poništava.\nUkoliko korisnik prethodno nije izvršio deaktivaciju aktiviranog tarifnog paketa, isti će se automatski obnoviti, pod uslovom da korisnik ima dovolјan iznos na računu potreban za obnovu odabranog tarifnog paketa. Ukoliko korisnik, nakon isteka perioda važenja tarifnog paketa, nema dovolјan iznos na računu potreban za obnovu istog, odabrani paket mu se neće obnoviti, a saobraćaj koji korisnik bude ostvarivao naplaćivaće se po cenama definisanim važećim cenovnikom MTEL Austria za prepaid usluge.\nU samo 5 koraka do savršenog prepaid iskustva\nKupi MTEL FREE prepaid karticu\nMTEL HANDYWERTKARTE, prepaid pakovanje sa SIM karticom, možes da kupiš online, u MTEL shop-ovima ili u prodajnim objektima naših partnera.\nObaveznu registraciju svoje SIM kartice izvrši u samo par koraka. Saznaj više.\nAktiviraj svoju SIM karticu\nAktiviraj svoju SIM karticu pozivom Korisničkog servisa na 0800 667 667. Nakon aktivacije SIM kartice možeš da koristiš jedinice iz MTEL FREE tarife.\nNakon 28 dana tvoja tarifa „Free“ će ti se obnoviti automatski, nakon što dopunš svoj prepaid račun. Dopuniti se možeš: online, putem vaučer koda ili putem MEIN MTEL aplikacije.\nDownload-uj MEIN MTEL App\nRegistruje se kroz self care portal „MEIN MTEL App“ i upravljaj svojom prepaid karticom brzo, lako i jednostavno.\nAktiviraj tarifni paket MTEL FREE\nŽeliš da koristiš MTEL FREE? Poseti self care portal ili MEIN MTEL aplikaciju i aktiviraj MTEL FREE tarifu!\nPronađi dopunu po svojoj meri i uplati je odmah preko portala\nJednostavna dopuna – Sam biraš kad, kako i koliko.\nDopuni karticu online, putem vaučer-koda ili putem MEIN MTEL self care aplikacije.\nIskoristi sve prednosti MEIN MTEL aplikacije i upravljaj svojim uslugama u pokretu. Bilo da želiš da promeniš tarifu ili aktiviraš neki od naših tarifnih dodataka MEIN MTEL aplikacija je pravo mesto da to učiniš.\nSRB, BIH, CG roaming\nRazgovaraj bez troškova roaminga kao da si u Austriji. Ukoliko izabereš mts mrežu u Srbiji ili m:tel u BiH i Crnoj Gori možeš da koristiš minute u okviru svoje tarife bez dodatnih roaming troškova.\nZa naše korisnike u Srbiji, BiH i Crnoj Gori ukoliko odaberu MTS odnosno MTEL mrežu za internet saobraćaj u okviru tarife nema dodatnih troškova.\nAktivacija tarifnog dodatka pozivom na


source.ba | Twitter blokirao profile iranskim novinskim agencijama\nTwitter je suspendovao nekoliko iranskih novinskih naloga zbog navodnog uznemiravanja pripadnika vjere Bahai.\nKlub mladih novinara (YJC), koji vodi državna televizija IRIB, državna agencija IRNA i Mehr bili su među nalozima na farsiju koji su suspendovani u subotu.\nNeke agencije, uključujući agenciju Fars i Press TV na engleskom jeziku, ostale su aktivne na sajtu.\nAgencije koje su se našle na udaru spekulisale su da su suspenzije povezane s pokrivanjem tenzija u regionu, prenosi BBC.\nKonkretno, oni vjeruju da su kažnjeni za izvještavanje o iranskoj zapljeni tankera sa britanskom zastavom u petak u Persijskom zalivu.\nJedan izvor iz Tvitera potvrdio je za nekoliko medija, uključujući i BBC, da su nalozi suspendovani zbog koordiniranog i ciljanog uznemiravanja ljudi povezanih s Bahai, manjinskom verom u Iranu.\nIako postoji više od 300.000 pripadnika Bahai zajednice u Iranu, ta zemlja ne priznaje ovu religiju. Umjesto toga, sljedbenici su uznemiravani, procesuirani i zatvarani, prenose Nezavisne.


Jokić dobio novog saigrača na ol-staru | Košarka | Direktno\n13. 02. 2020. 18:58 0\nJokić dobio novog saigrača na ol-staru\nKošarkaš Finiksa Devin Buker zameniće igrača Portlanda Demijana Lilarda na predstojećem ol-staru u Čikagu.\nLilard se povredio, pa je odlučeno da Buker postane član tima Lebrona Džejmsa. Bek Sansa će tako biti saigrač našem Nikoli Jokiću u duelu sa ekipom koju će predvoditi zvezda Milvokija Janis Adetoumbo. On je prvi igrač Finiksa na Ol-staru od 2012.\nBuker će zameniti Lilarda i u takmičenju u šutiranju trojki.\nDa podsetimo, ol-star meč počeće u noći između nedelje i ponedeljka u dva sata po srednjeevropskom vremenu.\nNikola Jokić Ol-star Devin Buker Demijen Lilard\nJokić pozitivan na koronavirus!\nJokićev trener imao koronavirus!\n(FOTO) Jokić stigao u Beograd, društvo mu pravi Nole\nNBA na pauzi, a Jokić zaradio skoro pola miliona dolara!


Stanković: Metina poseta Medveđi privatna i odobrena - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Stanković: Metina poseta Medveđi privatna i odobrena\nStanković: Metina poseta Medveđi privatna i odobrena\nBujanovačke23. nov 2017.NASLOVNA, POLITIKA0\nOd Djeme je Stanković saznao i da se tokom boravka predsednika Albanije ne očekuje organizovan dolazak u Medvedju Albanaca iz Preševa i Bujanovca, „niti sa bilo koje strane“\nBujanovac, Medveđa, Beograd, 23. novembar 2017. (Izvor: Agencija Beta)- Državni organi Srbije odobrili su dvodnevnu posetu predsednika Albanije Ilira Mete opštini Medvedja, koja je najavljena za 26. i 27. novembar kao privatna, izjavio jepredsednik Koordinacionog tela Vlade Srbije za jug Srbije Zoran Stanković.\n„Predsednik Albanije dolazi u privatnu posetu o kojoj su obavešteni i koji su je odobrili državni organi. Ja i predsednik Opštine Medvedja Nebojša Arsić sačekaćemo ga na administrativnom prelazu na Mutivodama“, kazao je za Betu predsednik Koordinacionog tela Zoran Stanković.\nStanković je dodao da ga je pomoćnica predsednika Opštine Medvedja Ljema Djema obavstila da je predsednik Albanije zatražio neformalni razgovor samo sa albanskim i srpskim odbornicima u Medvedji „u cilju pokazivanja da Srbi i Albanci mogu da žive u zajedništvu“.\nTAGIlir Meta koordinaciono telo Medveđa zoran stanković\nPrevious PostIvan Vejvoda o razmeni teritorija: Jug Srbije za sever Kosova je realno rešenje Next PostI privrednici s juga Srbije na Sajmu u Tirani


Koja je tajna najvećeg uspeha vantelesne oplodnje na našoj klinici UNICA? | UNICA Prag i Brno, Republika Češka\nMnogi parovi koji se bore protiv neplodnosti posećuju klinike Unica svake godine. Brojni su razlozi zašto nas biraju; vrhunska medicinska nega, iskusno osoblje koje govori sedam jezika i pogodna lokacija u centralnoj Evropi. Ali glavni razlog je uvek isti za sve naše pacijente, a to je dugoročno najviša stopa uspeha VTO tretmana.\nGlavna razlika između nas i drugih VTO klinika je visoko individualizovan tretman koji nudimo našim pacijentima. Zahvaljujući najsavremenijoj klinici i visokotehnološkoj VTO laboratoriji, imamo priliku da obezbedimo najnovije metode vantelesne nege. Naši medicinski stručnjaci, stručnjaci za vantelesnu oplodnju i embriolozi su ti koji su sastavili uspešan plan lečenja. Oni svakog pacijenta vide kao pojedinca, svaki par kao jedinstven slučaj i tretiraju ih u skladu sa tim.\nKao prva klinika u Češkoj smo implementirali holistički pristup u lečenje neplodnosti. Sastavili smo izbor prirodnih terapija koje pomažu pri začeću ili podržavaju VTO ciklus kako bi se postigli još bolji rezultati. Zbog toga su mnogi specijalisti holističke medicine postali deo našeg tima. Danas se u klinikama Unica možete sresti sa psihologom, akupunkturistom, nutricionistom, fizioterapeutom ili profesorom reproduktivne joge. Zahvaljujući jedinstvenoj povezanosti savremenih tehnika vantelesne oplodnje i holističke nege, klinike Unica su specijalizovane za lečenje komplikovanih slučajeva neplodnosti. Svakodnevno se trudimo da parovima ispunimo želje i donesemo željenu bebu. Naš sofisticirani tretman funkcioniše čak i za parove koji su završili nekoliko neuspešnih ciklusa na drugim klinikama sa minimalnom nadom u budući uspeh.\nDa li konačno želite da prestanete da se borite protiv neplodnosti i pobedite jednom i zauvek? Ne ustručavajte se da kontaktirate Unica koordinatore tretmana. Zajedno ćemo napraviti plan lečenja koji će ostavariti vaše želje.\nHajde da pričamo o jajima. I ne samo o tim Uskršnjim\nMožete li uopšte zamisliti Uskrs bez jaja? Ovaj tradicionalni simbol je sastavni deo prolećnih praznika, ne samo u vidu farbanog uskršnjeg jajeta. Sama jaja oduvek…


Spektakl u gradskom parku 3.maja - Svrljiške novine\nSpektakl u gradskom parku 3.maja\nNaslovna » Svrljig vesti » Zabava » Spektakl u gradskom parku 3.maja\nVeliki spektakl koncert ‚‚Srbija u ritmu Evrope‚‚ održaće se 03. maja 2012. godine, sa početkom u 20 časova, kod gradskog parka u Svrljig.\nOpština Svrljig poziva sve sugrađane da u četvrtak 3.maja podrže najmlađe sugrađane izvođače koji će se predstaviti u okviru projekta ‚‚Srbija u ritmu Evrope‚‚. U okviru programa manifestacije, organizovan je i edukacija za decu kosa su sastavni deo manifestacije u vidu 4 različitih sekcija: Hor, moderan ples, folklor, solo pevanje.\nMladi talenti iz Svrljiga imaće podršku svojih budućih kolega iz Prvog glasa Srbije.\nManifestacija “Triglav Osiguranje Srbija u ritmu Evrope” namenjena je deci u osnovnim i srednjim školama i osmišljen u skladu sa Evropskom poveljom o učešću mladih u životu na opštinskom i regionalnom nivou, Belom knjigom EU o mladima, Nacionalnom strategijom za mlade Republike Srbije i Akcionim planom politike za mlade u Vojvodini.\nDođite i podržite naše najmlađe sugrađane, neka u četvrtak Svrljig bude u ritmu Evrope.


Pravila za Mau Mau\nPočetna / Pravila Igara / Pravila za Mau Mau\nIgra Mau Mau\nIgra se sa jednim ili dva standardna špila od po 52 karte. Igra se u smeru kazaljke na satu. Delilac prvo daje igraču iza sebe da preseče. Ako je presečena karta "jaka" igrač koji je sekao ima pravo da je zadrži za sebe i da stavi na talon sledeću. Ukoliko su nakon sečenja dve ili tri karte u nizu "jake" igrač koji je presekao ima pravo da ih zadrži dok ukoliko je i četvrta jaka ona se stavlja na talon licem na gore. Igrač koji seče ne mora da uzme karte za sebe, to je samo njegova odluka. Ostatak špila se stavlja pored presečene karte. Potom se svakom igraču deli po 6 karata i to po dve u tri kruga. Špil koji se delilo se ostavlja na drugu polovinu špila koji stoji pored presečene karte sa kog će igrači kasnije uzimati karte. U ovoj igri je jako važno da znate da postoji jako mnogo varijacija pravila i da svako ima neka svoja, stim rečeno dogovorite se sa svojim suigračima kakva ćete pravila koristiti.\nIgrači izbacuju karte na talon licem na gore i to, ili istu kartu (isti broj) ili kartu u istom znaku, u odnosu na onu koja je poslednja izbačena na talon - to su odgovarajuće karte za izbacivanje. Ukoliko nemaju odgovarajuću kartu dužni su da uzmu jednu kartu sa špila. Ako ta karta odgovara kriterijumu od malopre igrač može da je izbaci i red prelazi na sledećeg igrača. Ukoliko ni ona ne odgovara, igrač samo kaže "Dalje" i red prelazi na sledećeg. Međutim igrač može i namerno da uzme kartu sa špila iako ima kod sebe odgovarajuću kartu za izbacivanje ukoliko želi da taktizira. Pobednik partije je onaj koji prvi izbaci sve karte. Kada igrač ostane sa jednom kartom u ruci mora da kaže "poslednja karte", ako je međutim poslednja karta žandar mora naglas da kaže 'Mau Mau'. Ukoliko to ne učini a neko od protivnika mu to sugeriše dužan je da po kazni uzme još dve karte sa špila.\nSa ubacivanjem (po dogovoru) - u tom slučaju mora da se igra sa dva špila. Ako niste na redu, a u ruci imate kartu koja se nalazi na talonu možete se ubaciti pre sledećeg igrača ako ste dovoljno brzi, uslov je da karta mora da bude identična (i znak i broj) npr. ako je na talonu 9 možete se ubaciti samo sa 9\n2 (po dogovoru)\nD (po dogovoru)\nA(Kec) - kada igač izbaci A mora da izbaci još jednu kartu na tog A istog znaka. Ako je ta karta opet A postupak je isti (A ne mora da bude isti npr. na A može da se baci i A ). Ukoliko igrač po izbacivanju A kod sebe nema odgovarajuću kartu kojom bi opet odigrao mora da povuče jednu sa špila i ukoliko je ona odgovarajuća može (ne mora ako taktizira) da je baci. Ukoliko ni ona nije odgovarajuća (ili jeste ali igrač taktizira) dužan je da vuče sve dok ne izvuče odgovarajuću kartu.\nSa ubacivanjem - može da se ubaci igrač sa identičnom kartom ali onda on mora da poklopi keca.\n2 - ukoliko igrač izbaci 2 igrač pre njega je dužan da povuče 4 karte sa špila.\nSa ubacivanjem - ako drugi igrač baci 2 i četvrti igrač se ubaci prvi igrač vuče 4 karte i treći igrač isto vuče 4 karte, u ovom slučaju karte se ne sabiraju.\n2 (po dogovoru) - ukoliko igrač izbaci 2 , igrač koji je na potezu posle njega mora da vuče 4 karte sa špila. Igrač koji bi trebalo da vuče 4 karte ne može da se "odbrani" ako baci 2 , i dalje je dužan da vuče 4 karte.\nSa ubacivanjem - isto kao i za 2\n7 - ukoliko igrač izbaci 7, sledeći koji je na potezu je dužan da vuče 3 karte sa špila ukoliko pre toga kod sebe i on nema 7. Ukoliko je ima, može (ne mora) da je izbaci pa onda igrač posle njega mora da vuče 6 karata. Ako i taj igrač izbaci 7 onda sledeći vuče 9, svaki put kad se baci 7 dodaju se jos 3 karte sve dok jedan od igrača nema 7 kod sebe da odgovri i on vuče sa špila. Napomena: Ako igrač koji vuče 3,6,9.. karata jer kod sebe nema sedmicu i u tom povlačenju sa špila izvuče 7 i baci je, sledeći igrač vuče samo 3 karte (prvo kolo je završeno, počinje drugo).\nSa ubacivanjem - igrač mora da baci identičnu 7 (znači na 7 može da se ubaci samo sa 7 ). Može da se ubaci bilo koji igrač, nakon ubacivanja igra sledeći igrač po redu, ima opciju da nastavi sa bacanjem 7 ili da vuče karata koliko je potrebno u zavisnosti koliko je 7-ca bačeno. Npr. prvi igrač je bacio 7 četvrti igrač se ubacio sa 7 na redu je peti igrač.\n8 - 8-om se preskače sledeći igrač, odnosno ukoliko igrač koji je na potezu baci 8, preskače igrača koji je sledeći na potezu (na redu je drugi igrač od njega). Taj drugi igrač naravno takođe može baciti 8 jer je to odgovarajuća karta i time preskočiti sledećeg igrača.\nSa ubacivanjem - igrač mora da baci identičnu kartu na talon (znači na 8 može da se ubaci samo sa 8 ). Igrač koji biva preskočen ne može da se ubaci, znaci ako prvi igrač baci 8 drugi igrač biva preskočen i on nema prava da se ubaci ali peti igrač može da se ubaci i onda se preskače šesti igrač.\n9 - 9-ka menja smer igre i na redu je igrač iza onog koji je bacio 9-ku. Npr. ako se trenutno igra u smeru kazaljke na satu i igrač baci 9, smer igre se menja u smer suprotan od kazaljke na satu i red prelazi na sledećeg igrača. Naravno na 9 se može odgovoriti sa 9 i time ponovo promeniti smer.\nSa ubacivanjem - igrač mora da se ubaci sa identičnom kartom i time ponovo okreće krug (znači na 9 može da se ubaci samo sa 9 ).\nJ(Žandar) - J menja znak. Jedino za J ne važi pravilo odgovarajuće karte za izbacivanje, jer se on može baciti na bilo koju kartu u bilo kom znaku (iako on nije u tom znaku) i time promeniti znak u neki drugi (ukoliko igrač želi može zadržati postojeći znak). Jedino pravilo koje važi za J je da se jedan J ne može poklopiti drugim, znači ne može J na J. To je izuzetak od ostalih karata, za sve ostale važe osnovna pravila.\nSa ubacivanjem - sa J se NE MOŽEŠ ubaciti.\nD(Dama) (po dogovoru) - D predstavlja isto što i 7-ca. Koristi se po istom principu i ako hoćete da vam igra bude zanimljivija možete je ubaciti. Ako se koristi i D, D možete odgovoriti na 7-cu i 7-om na D, pod uslovom da su 7 i D istog znaka (znači na 7 može da se ubaci samo sa D ).\nSa ubacivanjem - isti princip kao i kod 7-ce.\nJ se boduje sa 20 poena. Ostale 'jake' karte se boduju sa po 10 poena. Sve druge karte se boduju sa onoliko poena koliko na njima piše. K i D se boduju sa 10 poena. Pobednik partije dobija -40 poena.\nUmesto 9-ke za okretanje kruga koristiti Damu.\nNakon bacanja A ako nemaš čime da poklopiš vučeš samo jednu kartu.\nAko je neko bacio 7 i ti moraš da vučeš 3,6,9... karata, ako je prva karta koju izvučeš 7 ne moraš da vučeš dalje.\nPravilo deljenja: ako uzmeš karte pre nego što delilac podeli karte dobijaš još 4 karte od delilaca što čini ukupan zbir karata u tvojoj ruci 10.\nKad se neko ubaci sa 2 onaj koji je pre tog drugog što se ubacio nosi 8 karata, tj. sabiraju se dve 2 . Isto važi i za 2


Savetovalište u 12. mesecu\nNa pregledu sa 12 meseci možete očekivati od pedijatra da:\nIzmeri težinu i visinu bebe kako bi bio siguran/a da dete zdravo napreduje. Ako se dinamika napredovanja promenila od uobičajene, ne brinite, napredak se menja u odnosu na porast težine, dužine, a sada i na psihički razvoj.\nBeba će dobiti vakcinu protiv malih boginja, zauški i rubeole (MMR).\nPosavetovaće roditelje kako da najbolje vaspitaju dete.\nPitanja koja vam može šedijatar postaviti:\nKako beba spava? Vaša jednogodišnja beba može se sada češće buditi nego ranije. Možda će joj nedostajati aktivnost koju ima tokom dana pa će odbijati da ide na spavanje. Buđenje će se javljati, ako bebu uspavljujete, umesto da je naučite da sama zaspi. Pedijatar će verovatno imati dobre savete posebno, ako ima detaljan uvid u to kako beba spava. Većina dvanaestomesečnih beba spava oko 11 sati tokom noći i ispod tri sata tokom dana.\nKako beba jede? Dvanaestomesečne bebe mogu da se same hrane i da piju iz šolje, iako mnogima manje hrane završi u ustima, a više na podu. Većina dece je teško triput više nego na rođenju. Ne brinite, ako je vaša beba malo više napredovala.\nKoliko zuba ima beba? Mnoge dvanaestomesečne bebe imaju oko 8 zubića. Međutim ima beba kojima još zubići nisu ni krenuli. Simptomi izlazaka zubića su otoci desni, crvene i osetljive na dodir desni, blage temperature itd. Pedijatar će vam objasniti sve simptome i kako da najbolje rešite nelagodnost koju beba osećaju prilikom izbijanja zuba. Čim zubići izbiju, počnite sa pranjem zuba jednom dnevno.\nDa li se vaše dete pridiže na noge? Da li stoji samostalno? Šeta uz nameštaj? Do sada se vaše dete verovatno pridiglo na noge i uspelo da stoji neko vreme, a verovatno može da šeta pridržavajući se uz nameštaj. Ako ipak vaša beba nije napravila prve korake, ne brinite, mnoga deca ne prohodaju do 14., 15. meseca. Ipak, ako vaše dete ne može da podnese svoju težinu kada stane na noge, obavestite pedijatra. Puzanje bi trebalo da bude normalna pojava kretanja vaše bebe, ali ako nije i o tome razgovarajte sa pedijatrom.\nDa li vaša beba ukazuje na predmete? Između 9 do 12 meseci mnoge bebe počinju da upiru prstiće u predmete koje žele i koje im privlače pažnju, kao što je kuca, ili neka šarena igračka. Ovo je pokušaj bez reči komunikacije sa vama i okolinom, jedan vrlo važan korak ka razvoju govora.\nŠta vaša beba govori? Vaša beba će verovatno moći da pevuši i da podržava određene zvuke. Možda će moći da kaže “mama” ili “baba”. Možda će moći da izgovori nekoliko nerazgovetnih reči. Takođe obavestite pedijatra šta to vaša beba može i šta razume. Beba u ovom uzrastu počinje da se odaziva na svoje ime i interesuje je konverzacija u porodici kojoj prisustvuje. Ako vaša beba ne ispušta nikakve zvuke ili mnogo manje nego pre, posavetujte se sa pedijatrom.\nKakve su društvene veštine kod vaše bebe? Većina jednogodišnjaka obožava da se igra sa drugima igara kao što su skrivalice. Vaše dete će imitirati svakodnevne radnje kao što je brisanje poda ili će imitirati pranje kose. Bebe u ovom uzrastu su većinu vremena vesele i radoznale. Verovatno će tražiti interakciju sa poznatim ljudima iz okruženja, ali mogu imati strah od nepoznatih i strah od odvajanja.\nKako se razvija fina motorika? Dvanaestogodišnjaci vole da upiru prste u stvari koje ih interesuju i mogu koristiti obe ruke kada se igraju sa igračkama. Ako vaše dete ne koristi obe ruke tokom igre obavestite pedijatra o tome.\nDa li ste primetili nešto neobično na bebinim očima ili na način na koji posmatra okolinu? Na svakom pregledu u savetovalištu pedijatar će proveravati da li su okice u istoj ravni i da li se dobro pomeraju.


InfoBrcko.com - Reakcija na optužnice protiv pripadnika Armije RBiH za navode ratne zločine počinjene na području Boderišta\nReakcija na optužnice protiv pripadnika Armije RBiH za navode ratne zločine počinjene na području Boderišta\tIstaknuto\nViše je nego očita namjera da se postigne balans u brojkama optuženih i osuđenih pripadnika agresorskih vojnih formacija sa brojem optuženih pripadnika formacija odbrane, koji su u vremenu agresije bili u ulozi žrtve, koja se, na veliku žalost agresora uspjela oduprijeti i opstati, te zaštititi narod i civilno stanovništvo izbjeglo na slobodne dijelove teritorije.\nOno što je posebno zanimljivo da se optužnice dižu tek danas, dvadeset pet godina od okončanja ratnih dejstava, u vremenu kada je većina pripadnika vojnih formacija odbrane u poznim godinama, načetog ili izrazito lošeg zdravstvenog stanja, i u nevjerici da je moguće ići ovoliko daleko da se unište narodi, da se unište pojedinci i liše dostojanstva starenja i da se izlože poniženju i trpljenju slušanja neistina, poluistina i sirovih laži, tek otkrivenih „profesionalih“ svjedoka, čiji se iskazi mahom znatno razlikuju danas nego u vrijeme kada su prvobitno uzimani, a po okončanju ratnih dejstava, što je po mišljenju mnogih pojava kojom bi se trebali pozabaviti svjetski stručnjaci koji proučavaju stanje ljudske psihe.\nUmjesto da se Tužilaštvo Bosne i Hercegovine bavi procesuiranjem predmeta koje je Haški Tribulnal označio oznakom “A”, oni se bave ovakvim slučajevima, i time svjesno blokiraju kapacitete sudova. Napominjemo da je u Tužilaštvu Bosne i Hercegovine predmeta sa oznakom “A” blizu 600.\nNa kraju, još uvijek se nadamo da će nadležne institucije, a prije svega Tužilaštvo Bosne i Hercegovine i Tužilaštvo Brčko distrikta Bosne i Hercegovine, napokon, dvadeset pet godina poslije okončanja ratnih dejstava, eliminacijom i sankcionisanjem nevjerodostojnih, serijskih i profesionalnih svjedoka koji, očito je služe za podmirivanje dugova u brojkama, vratiti u procese za ratne zločine vladavinu prava i zakona, koja je neophodna da bi se napokon iznijela istina, ko je stvarna žrtva a ko agresor i nosilac velikodržavnih ideologija temeljenih na nestanku drugih naroda.\nKoordinacija boračkih Udruženja Armije Republike Bosne i Hercegovine


Oni su pas i patka i šta god da rade, RADE ZAJEDNO\n27.08.2018. 19:35 > 19:46\nU životinjskom svetu svi mogu da postanu prijatelji. Pas i mačka, mačka i miš, ali kako se druže pas i patka još niste videli. Ovako izgleda njihovo druženje, a priča o tome kako su se zbližili pomalo je tužna.\nKako su psi nastali OD VUKOVA\nMici Koliko su zivotinje divna bica za razliku od ljudi. Pas je cini mi se vec star, kako ce patkica bez njega jednog dana. Divna i tuzna prica u isto vreme!\nDjoka Za razliku od političara i rijalitija,ovako nešto da vidim baš mi prija!\njaca kako lepa priča. mnogo je lepo\nDacaa Patka ide za psom\nrot Divna priča... Preslatki su!\nSandwich Joj živote DIVNO\nJedan od najgorih trenutaka je onaj kad shvatite da ste izgubili svoj novčanik, i to sa dokumentima, a 20-godišnjem Hanteru Šamatu iz Teksasa dogodilo se upravo to.


Nikola Kalinić otvorio dušu Turcima: Pokušavam što više da se udaljim! - Telegraf.rs\nDan posle utakmice u Areni turski portal objavio je intervju sa srpskim košarkašem, koji je bio u centru pažnje zbog vređanja od strane Delija\nPrintscreen: Youtube/Eurohoops TV\nTurski portal "Trend basket" objavio je intervju s Nikolom Kalinićem u kojem su se dotakli mnogih tema, kao što su Svetsko prvenstvo na kojem ga nije bilo odlukom selektora Aleksandra Đorđevića, aktivnosti na društvenim mrežama i zašto želi da se udalji od svega toga, šta radi u slobodno vreme, ciljevima u narednom periodu...\nPošto je razgovor obavljen još u septembru, nije bilo prostora za pitanja o uvredama koje je doživeo u Areni od strane Delija na utakmici Zvezda - Fenerbahče.\nSrbija i SAD su već sebe videli u finalu na Mundobasketu, verovatno je to razlog neuspeha\nTurski novinar je prvo pitao Kalinića kako je proveo leto.\n- Bilo je sjajno - odgovorio je Kalinić, a onda se osvrnuo na poraze Srbije i Amerike na Mundobasketu, koji su ga iznenadili.\n- Da, bio sam iznenađen, kao i svi drugi. Te dve reprezentacije su bile najveći favoriti. Ali njihovi porazi omogućili su nam da uvidimo i koliko su dobri ostali timovi. Takođe, treba reći i da je nekada momentum važniji od kvaliteta, da li imaš samopozdanja, da li se osećaš dobro.\nAleksandar Đorđević nije zvao Kalinića u reprezentaciju za Mundobasket; Foto: FIBA\n- Igra Argentine protiv Srbije podsetila me je na našu igru na Mundobasketu 2014. Samo smo igrali svoju igru, šutirali sa samopouzdanjem, bez mnogo briga i bez mnogo razmišljanja. Isto to važi i za Španiju, još jednom su pokazali koliko su kvalitetni - rekao je Kalinić, a onda dodao šta misli da je bio uzrok neuspeha Srbije i SAD.\n- Jeste to bilo veliko iznenađenje, ne znam uzrok. Možda su i SAD i Srbija mislili da će im put do finala biti lak, možda su previše mislili o tom finalu - rekao je Kalinić.\nKošarkaš Fenerbahčea je u proteklom periodu bio izuzetno aktivan na društvenim mrežama, a neke takve aktivnosti dovele su ga i u problem, jer su upravo neki sporni tvitovi o tenku ispred Marakane bili jedni od uzroka žestokog vređanja od strane Delija u Areni.\nŽelim što više da se udaljim od društvenih mreža, da čitam, razgovaram s prijateljima, šetam...\nKalinić je trenutno deaktivirao tviter, a i na Instagramu dugo nije ništa objavljivao. Kako je u intervjuu rekao, želi da se što više udalji od društvenih mreža.\n- Pokušavam da se udaljim što više. Nastojim da više razgovaram sa prijateljima više, čitam knjige, šetam, gledam serije i filmove, idem na večere, treniram. To je sve mnogo bolje nego društvene mreže - rekao je bivši košarkaš Crvene zvezde, Radničkog, Vojvodine, Novog Sada i Spartaka.\n- Kao što sam i ranije govorio, one mogu da budu moćne kada se ispravno koriste, ali i da uzrokuju mnogo loših stvari ako se koriste neadekvatno. To bi stručni ljudi bolje objasnili nego ja, ali traćimo vreme, dolazi do depresije, nervoze… Vreme je najvažnija stvar koju imamo, a traćimo ga.\n- Čini mi se da svake sezone želim iste stvari.\n- Da, želim da osvojim sve što je moguće sa ekipom. Ali, i da nastavim da unapređujem igru stepen po stepen. Pokušaću da budem bolji u svakom aspektu, u razumevanju same igre, u veštinama sa loptom, procentu šuta... Sve su to ciljevi koje postavljam pred sebe svake sezone, male stvari koje čine život svakog igrača - rekao je Kalinić na kraju intervjua za popularni turski sajt.\nFaca Kalinića posle uvreda, aplauz Žocu, ćaskanje Čovića i Grbe: 5 stvari koje niste videli na TV-u!\n(UŽIVO) Strašna rola Dobrića i Čovića u poslednjoj četvrtini, Zvezda na svega minus pet!\n11. oktobar 2019 | 23:05\nSređen život. Uspešan, radi ono što voli. Putuje, kupuje šta god poželi.. Ničim izazvan napravio sebi pakao od života. Nebitno što je iz zvezde. Bilo kojoj javnoj ličnosti koja se ovako ponaša, nepromišljeno, glupo, nezrelo.. Ne treba je žaliti..\n11. oktobar 2019 | 15:24\nTreba da se pokrijes usima i cutis. Sram te bilo duoeta kada obraza nemas


Mural beogradskog umetnika u srcu Madrida – artkvart.rs\nPoziv je najpre stigao od Galo Art galerije iz Torina u kojoj je izlagao prošle godine da sa nekoliko akrila na platnu u okviru njihovog izložbenog štanda učestvuje na umetničkom sajmu Urvanity Art Fair u Madridu. A onda je dobio i predlog da oslika jednu fasadu u Calle de Fuencarral – najprometnijoj madridskoj ulici.\n„Imao sam ludu sreću da dobijem lokaciju o kojoj sam do tada mogao samo da sanjam“, kaže umetnik. U najužem centru španske prestonice, pored Artezovog, trenutno se nalazi još samo mural madridskog kolektiva Boa Mištura.\nElementi na muralu su prepoznatljivi, moglo bi se već reći „artezovski“: nežni ženski lik, sobne biljke, kućica za ptice, knjige… Ovog puta oni predstavljaju poziv putnicima da dođu u Madrid. U zvaničnom opisu murala Artez nam objašnjava:\n„Mural priča o Madridu, mestu gde posetioci iz celog sveta mogu da dođu i uživaju u živopisnim umetničkim i kulturnim sadržajima koje ovaj grad nudi. Devojka prikazana na muralu drži gomilu knjiga važnih za istoriju i kulturu grada, kao i malu kućicu za ptice koja poziva sve ptice-selice da dolete ovde i osećaju se kao kod kuće!“\nPotvrda da je opravdao čast koja mu je poverena došla je pre svega od građana. Kad god bi sa dizalice bacio pogled na ulicu, bar petnaest posmatrača je pratilo njegov rad. „U jednom trenutku sam se okrenuo i dočekale su me ovacije – oslikavanje je posmatralo više od pedeset ljudi koji su mi aplaudirali!“, priseća se Artez. A podrška je potom stigla i od Manuele Karmena, gradonačelnice Madrida, koja je organizatorima festivala tražila fotografije murala kako bi mogla da ih prosledi medijima.\nAndrej Žikić Artez Calle de Fuencarral Madrid Mural


REZZIME DANA (subota): Herta i Bajern sigurice na tiketu\nPogledajte ko vam je 30. maja doneo novac, a ko vas je prodao...\nHERTA - AUGZBURG (tip 1, kvota 1,95) - 2:0\nHerta se opasno zalaufala. Otkako je sezona nastavljena osvojila je 10 od mogućih 12 bodova, samo je Bajern tu bolji, i sustigla Frajburg na osmom mestu. U 29. kolu stradao je Augzburg prvenstvo zahvaljujući...


Hoteli u gradu: Cape May 64 smeštajna objekta\nThe Star Inn, Cape May (SAD) - ponude\n29 Perry Street, Cape May, NJ 08204, Sjedinjene Američke Države – Odlična lokacija - prikaži mapu\nOdlična lokacija - ocena 9,4/10! (na osnovu 85 recenzija)\nOcenili gosti posle boravka u objektu The Star Inn.\nUgrabite ovu odličnu cenu za objekat The Star Inn - skorašnji gosti su mu dali ocenu 8,6\nSjajan 8,6 85 recenzija\nBruno, Sjedinjene Američke Države\nOvaj objekat je udaljen 2 min hoda od plaže. Located in Cape May, this inn is steps from Steger’s Beach and The Cove is 10 minutes’ walk away. The hotel provides free Wi-Fi and access to amenities like the spa and pool at The Congress.\nThe Star Inn toplo dočekuje Booking.com goste od 17. jan 2013.\nU kom periodu želite da boravite u objektu The Star Inn?\nSadržaji sobe: TV, klima-uređaj, fen za kosu, pegla, bade-mantil, pribor za peglanje, toaletni pribor, toalet, kupatilo, grejanje, kablovski kanali, tuš ili kada, tepih, usluga buđenja, pogled na grad\nSadržaji sobe: TV, klima-uređaj, fen za kosu, pegla, bade-mantil, pribor za peglanje, toaletni pribor, toalet, kupatilo, grejanje, kablovski kanali, tuš ili kada, tepih, usluga buđenja, pogled na more\nSadržaji sobe: TV, klima-uređaj, fen za kosu, pegla, bade-mantil, pribor za peglanje, deo za sedenje, toaletni pribor, toalet, kupatilo, grejanje, kablovski kanali, tuš ili kada, tepih, kauč, usluga buđenja, pogled na more\nThis room has a kitchenette and a seating area with a sofa bed.\nSadržaji sobe: TV, klima-uređaj, fen za kosu, pegla, čajna kuhinja, balkon, bade-mantil, frižider, pribor za peglanje, toaletni pribor, toalet, mikrotalasna pećnica, kupatilo, grejanje, kablovski kanali, tuš ili kada, tepih, zaseban ulaz, kauč, usluga buđenja, trpezarija, posuđe, garderober/orman, ploča za kuvanje, aparat za kafu, pogled na grad\nNe propustite: Objekat The Star Inn je danas rezervisan 2 puta. Rezervišite svoje mesto sada.\n4 razloga da izaberete objekat The Star Inn\nSadržaji smeštajnog objekta: The Star Inn Odlični sadržaji! Ocena gostiju, 8,1\nKorisne informacije Objekat The Star Inn je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nObjekat The Star Inn prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nGosti su objektu Congress Hall dali ocenu 9,2\nPogledajte 15 najboljih hotela na destinaciji Cape May, na osnovu 9 860 verifikovanih recenzija hotela na Booking.com.\nPrikaži recenzije iz grupe: Recenzije svih gostiju Porodice (10) Parovi (63) Grupe prijatelja (4) Individualni putnici (11) Poslovni putnici (4) Prikaži recenzije iz grupe: Sve ocene gostiju Izvanredan: 9+ (45) Dobar: 7 – 9 (33) Ok: 5 – 7 (9) Loš: 3 – 5 (0) Veoma loš: 1 – 3 (1)\nHotel sa 4 zvezdice 9,2 Izvanredan 307 recenzija\n2 zvezdice 8,5 Veoma dobar 294 recenzije\nHotel sa 2 zvezdice 8,6 Sjajan 182 recenzije\n3 zvezdice 9,0 Izvanredan 229 recenzija\nKako stići do objekta The Star Inn od aerodroma Međunarodni aerodrom Atlantik Siti\n„the bed and sheets pillows comforter staff was great”\n„Very nice bathroom. The bed was very comfortable. Loved the charm!”\n„The food was amazing, I loved the view and had a restful night of sleep! Thank You”\n„Location couldn't be better and staff was very nice.”\n„Had an issue and they really went out of their way to make our stay the best experience we have had in cape may nj”\nPronašli smo još objekata kao što je The Star Inn koji su se svideli drugim putnicima\nNajskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je danas u 13:32\nNajskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je juče u 02:33\nJoš uvek tragate? Istražite druge hotele slične objektu The Star Inn\nGostionice u gradu Cape May


Resuscitacioni savet Srbije od 2004 godine vodi aktivnost na promociji nove oblasti u medicinskim naukama - Resuscitacione medicine. Resuscitacioni savet je partner Evropskog Resuscitacionog saveta i u skladu sa Ugovorom sa Evropskim resuscitacionim savetom, formiran je Journal Resuscitatio Balcanica. Časopis je formiran sa idejom da bude časopis za područje Balkana odnosno Jugoistočne Evrope. Podaci ukazuju da u zemljama regije nema časopisa koji se bavi specijalizovano Resuscitacionom medicinom.\nAutora iz Srbije, u ovoj oblasti medicine koji objavljuju radove u domaćim ili stranim časopisima, a posebno radove u časopisima na SCI listi ima vrlo malo. Svi vidljivi radovi potiču od članova saveta. Razlog nepostojanja radova leži u ne poznavanju postupaka koji propisuje UTSTEIN Protokol o izveštavanju o srčanom zastoju. UTSTEIN Protokol ustanovljen je 1991 godine a kasnije dopunjavan. Prvi put je objavljen u časopisu Cirkulation. 1991.godine.\nDopunjen je 1995. god i 1997. god dok konačnu formu poprima 2004. godine.1,2,3,4 Od 1996. godine Evropski resuscitacioni savet radi na uspostavljanju Evropskog registra srčanog zastoja, sa ciljem da se sistematski izučava ovo oboljenje i prema navedenim protokolima sačinjavaju izveštaji koji se mogu porediti u različitim centrima. Resuscitacioni savet Srbije se programu EURECA priključio 2013. godine. Prvo organizovano\nprikupljanje podataka izvršeno je u periodu oktobar – decembar 2014. godine u okviru Evropskog programa EURECA One 2014- Clinical Trials ID: NCT02236819 Ovaj program u Srbiji je realizovao Upravni odbor programa EURECA One 2014 – Srbija u saradnji sa nizom ustanova. Kao rezultat tih napora nastala je potreba za obradom i prezentovanjem po prvi put u Srbiji kvalitetno prikupljenih podataka o srčanom zastoju. Ovaj broj časopisa ima za cilj da publikuju predhodna saopštenja o rezultatima Programa EURECA One 2014 – Srbija. Kompletne rezultate saopštićemo u narednom broju časopisa, nakon objavljivanja rezultata Programa na Evropskom nivou.\nKornelija Jakšić Horvat,Mihaela Budimski, Milena Momirović Stojković, Nikola Gavrilović, Zlatko Fišer\nKornelija Jakšić Horvat,Mihaela Budimski, Milena Momirović Stojković, Snežana Holcer Vukelić\nEURECA ONE 2014. Jednomesečni izveštaj – Kanjiža\nMargit Pajor, Deže Babinski, Izabela Nađ\nDom zdravlja “Temerin” naše učešće u programu EuReCA One 2014 - Srbija\nMirko Vidović, Milena Momirović Stojković, Kornelija Jakšić Horvat


Obeležen peti rođendan Žabac bowling kluba – Tračara\nPovodom obeležavanja petog rođendana Žabac bowling kluba u sportskoj hali Pinki u Zemunu, održan je turnir u kuglanju pod nazivom Poziv koji se ne odbija, namenjen predstavnicima medija.\nOvom prilikom, menadžer Žabac bowling kluba Viktor Jovanović istakao je: “Žabac bowling pruža jedinstvenu zabavu u gradu. Kuglanje je zabava za sve ljude, od 7 do 77 godina. Sa nama se druže deca i odrasli, firme i porodice, mladi i stari. Naša misija je da kuglanje približimo svima i dokažemo da u ovom vidu sporta i rekreacije ne postoje ograničenja.”\nŽabac Bowling, za sada, možete posetiti na dve lokacije u Beogradu, u Zemunu i Vidikovcu. Ostavite predrasude kod kuće, ponesite dobro raspoloženje i dopustite da vas tim Žabac bowling kluba povede na put jedinstvene zabave u Beogradu.\nTags: PR tekstRođendani


7285 je pozivni broj telefonskog okruga za Hofkirchen im Mühlkreis. Za fiktivni broj telefona 9995541 i pozivni broj grada 7285, broj za pozivanje je 7285 9995541. A Hofkirchen im Mühlkreis se nalazi u Austrija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9995541, pozivni broj grada 7285 (Hofkirchen im Mühlkreis) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 7285 9995541. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 7285, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Austrija i želite da pozovete osobu u Hofkirchen im Mühlkreis, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Austrija je +43 (0043), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Hofkirchen im Mühlkreis, morate da dodate +43 7285 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9995541, pozivni broj grada 7285 (Hofkirchen im Mühlkreis) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 7285 9995541.


YAG Laser | Perfect Vision - Kuca zdravlja - Subotica\nOptimis II Nd:YAG laser je još jedan laserski aparat koji nam dolazi iz prestižne francuske kompanije Quantel Medical. Ova kompanija je već decenijama na čelu kada je u pitanju razvoj laserskih tehnologija za medicinsku, kao i industrijsku upotrebu. Sam laser je postavljen na dijagnostički mikroskop koji pomoću konvergentnog optičkog puta omogućava oftalmologu kvalitetno LED osvetljenje i odličan stereoskopski pregled prednjeg i zadnjeg segmenta oka. Napredni softver i precizna aparatura omogućava korigovanje fokusa po želji oftalmologa. Nd:YAG laser tehnologija je veoma pouzdana i efikasna kada je u pitanju besprekorna aplikacija laserskog zraka Gausovog profila, što se postiže sistemom za ciljanje sa dve tačke. Čak i kod fotodisrupcije najgušćih membrana ovaj sistem ne zahteva upotrebu velikih količina energije, čime se smanjuje mogućnost oštećenja strukura oka ili upalnih procesa. Intervencije Optimis II laserom nakon operacije katarakte su potpuno bezbedne i za veštačka sočiva ugrađena u oči. Laser emituje kratke impulse infracrvenog elektromagnetnog zračenja koje je nevidljivo za ljudsko oko. Veličina „spot-a“ na kome deluje laser je 10 mikrometara. Optimis II spada u grupu Nd:YAG lasera talasne dužine 1064nm koja se koristi u lečenju specifičnih patoloških stanja oka, kakva su akutni napad glaukoma zatvorenog ugla (i druge vrste glaukoma zatvorenog ugla) i sekundarno zamućenje kapsule nakon operacije katarakte i ugradnje intraokularnog sočiva (sekundarna katarakta). Nd:YAG laser tehnologija funkcioniše po principu fotodisrupcije, tj. uzrokuje rupturu (pucanje) tkiva pod uticajem infracrvenog lasera. Pomoću Optimis II lasera vrši se fotodisrupcija tkiva tokom procedura periferne iridotomije i kapsulotomije. Nd:YAG laser iridotomija podrazumeva lasersko odstranjivanje dela irisa (dužice), što je intervencija izbora kada je u pitanju nagli skok očnog pritiska kod glaukoma zatvorenog ugla. Za razliku od tradicionalne hirurške iridektomije, upotreba Optimis II Nd:YAG lasera smanjuje mogućnost obimnih intraokularnih krvarenja kod pacijenata sa povišenim očnim pritiskom. Laserom se pravi mali otvor na dužici, čime se postiže protok očne vodice iz zadnje u prednju očnu komoru, a time i smanjenje očnog pritiska bez potrebe za većim rezovima na oku. Nd:YAG laser iridotomija se koristi i u sklopu pripreme za operaciju katarakte kod pacijenata koji boluju od glaukoma, kako bi se smanjio rizik od potencijalnog skoka očnog pritiska prilikom širenja zenice. Nd:YAG laser kapsulotomija predstavlja lasersku intervenciju kojom se pravi rupa u zamućenoj kapsuli intraokularnog sočiva, kako bi se obezbedio nesmetan prolaz svetlosti do fotoreceptora na retini. Kapsula je deo prirodnog intraokularnog sočiva, i ostaje u oku nakon operacije katarakte (vađenja zamućenog prirodnog sočiva), kako bi se u nju pozicioniralo veštačko sočivo. Kod oko 30% slučajeva ova kapsula se nakon nekoliko meseci ili godina „zamuti“ tj. nastaje sekundarna katarakta. Pre tretmana na Optimis II Nd:YAG laseru u oko se ukapava anestetik što uklanja bilo kakvu eventualnu neprijatnost koju bi pacijent mogao osećati. Na oko se prislanja odgovarajuća lupa koja oftalmologu pruža adekvatno uvećanje i omogućava fokusiranje laserskog zraka na mesto aplikacije. Vršenje intervencija je bezbolno za pacijenta. I periferna iridotomija i kapsulotomija zahtevaju svega 5-10 minuta pacijentove saradnje. Nakon izvršene kapsulotomije pacijent može neko vreme primećivati zamućenje koje lebdi ispred oka, ali se i ta smetnja brzo povlači i vraća se bolji vid, kakav je bio pre zamućenja kapsule. Nakon iridotomije pacijenti u najvećem broju slučajeva ne osete nikakvu promenu, ili pak u slučaju da je pre intervencije oko bilo bolno zbog povišenog očnog pritiska mogu osetiti olakšanje i povlačenje bolova. Nakon obe intervencije potrebna je kontrola nakon 7 dana, u slučaju kapsulotomije da bi se proverio vid a u slučaju periferne iridotomije da bi se proverio intraokularni pritisak.\nNebojsa 04/04/2016 at 19:49\tOdgovori\nPerfect Vision 04/04/2016 at 22:53\tOdgovori\nsindeles sándor 11/11/2014 at 00:22\tOdgovori\nsindeles sándor 05/11/2014 at 23:40\tOdgovori\nPerfect Vision 06/11/2014 at 11:05\tOdgovori


Zdravstvo, obrazovanje, kultura, sport - samo su neke od oblasti društveno odgovornog rada kompanije Meridianbet. Ipak, u trenucima velikih iskušenja čovečnost je naša obaveza ne samo prema drugim ljudima, već i životinjama, naročito onima na ulici.\nUčiniti život boljim možemo na različite načine, ali spasiti i usrećiti odbačeno krzneno stvorenje – više je od dobrog dela. Reč je o najboljoj emotivnoj investiciji i životnoj odluci.\nUdruženje građana za zaštitu životinja "Nada za životinje - Riska", jedno je od veterana u borbi za dobrobit napuštenih pasa. Postoji od 2000. i opstaje zahvaljući humanom radu nekolicine entuzijasta i skromnom broju donacija u novcu i stvarima. Ovi ljudi spašavaju povređene pse, leče ih i udomljavaju. Kod njih se trenutno nalazi oko 200 umiljatih životinja, izbačenih iz svojih domova. Udomljavanje ne ide baš željenim tempom, naročito odraslih životinja, ali su zaposleni tu da psima pruže najbolju negu dok ne pronađu novi, ovoga puta stalni dom.\n- Domaće kompanije do sada uglavnom nisu imale sluha za ovo čime se mi bavimo, naročito ne veliki sistemi kao što je Meridianbet, koji je samoinicijativno odlučio da se javi i finansijski nam pomogne da nastavimo sa radom na čemu im se u ime celog Udruženja zahvaljujem. Ono što je podjednako važno kao i svaka donacija da bismo nastavili da funkcionišemo jeste da naši sugrađani izgrade svest o važnosti i prednostima udomljavanja odraslih životinja u odnosu na kupovinu. Time spašavate jedan život, dobijate originalnog i psa sa već izgrađenim navikama života u zatvorenom prostoru, da ne govorim o neizmernoj ljubavi koju su samo ova stvorenja u stanju da pruže - naglašava Milan Ćalić, predsednik Udruženja "Nada za životnje - Riska".\nVremena krize i pandemije pogodila su i životinje, zato je pomoć u vidu donacije potrebna i njima, naročito sada sa hladnim vremenom:\nSvrha uplate: Pomoć životinjama\nPrimalac: Nada za životinje-Riska, Beograd\nBroj tekućeg računa: 325-9500700030639-40\nMeseci za nama puni su iskušenja – kompanija Meridianbet podseća da je solidarnost jedina održiva vrednost u vremenu neizvesnosti. Napuštenim životinjama naša humanost je jedina šansa za opstanak.\nVIŠE OD DVA MILIONA EVRA DONIRANO ZDRAVSTVU, SPORTU, KULTURI I NAUCI\nMeridianbet, najveće ime regiona u industriji zabave i igara na sreću, redefinisao je pojam društvene odgovornosti i brige prema zajednici od početka pandemije, doniravši više od dva miliona evra kroz direktnu novčanu pomoć. Najviše sredstava usmereno je tamo gde je bilo najpotrebnije – u zdravstveni sistem i donacije u vidu respiratora i druge medicinske opreme, kreveta za intenzivnu negu, tehničke uređaje za bolničke sobe...\nTokom epidemije, ova kompanija je nastavila i druge redovne akcije pomoći zdravstvenom sistemu zemlje – donacije u vidu potrepština organizacijama Crvenog krsta, centrima za transfuziju krvi, gerontološkim centrima i drugih zdravstvenim centrima – od Instituta za majku i dete, kliničkog centra "Dragiša Mišović", Klinike za infektivne bolesti, preko Centra za palijativnu negu „BELHospice“\nGlobalna kriza nije bila razlog i da se stane sa redovnim aktivnostima podrške sportskim, kulturnim i naučnim udruženjima – donacija sportske opreme amaterskim klubovima, savezima i sportskim udruženjima, pomoć kulturnim ustanovama i stipendije najboljim studentima i darovitim pojedincima, udruženjima za zaštitu životinja, kampanja za podizanje svesti o nasilju nad ženama…\nMERIDIANBET U SAO PAOLU I LAS VEGASU U EPICENTRU SVETSKE JAVNOSTI\nDa jedan od najvećih priređivača igara na sreću pomaže lokalne zajednice širom sveta, uverila se i svetska javnost na nedavno održanim sajmovima igara na sreću – u Las Vegasu (G2E) i Sao Paolu (Brazil iGaming Summit). Domaća kompanija se tako predstavila na američkom kontinentu i podsetila na sve globalne donatorske projekte za zdravstvene sisteme širom sveta u borbi sa virusom Covid-19. Pomoć je stigla u preko 300 gradova Evrope, Južne Amerike i Afrike, što ukupno čini više od 30 zemalja.\nPosebnu pažnju najvećih svetskih priređivača privukao je društveno odgovorni koncept poslovanja ove kompanije, koja već mesecima desetine svojih poslovnica širom sveta pretvara u kovid vakcinalne punktove, dostupne za imunizaciju kako zaposlenih, tako i svih odgovornih građana.\nViše od 18 meseci, novčana i pomoć u vidu tehničkih donacija neprestano stiže u bolnice i domove zdravlja, centre za transfuziju, gerontološke centre, nevladine organizacije koje se bave projektima socijalne zaštite, kao i zdravstvene fondacije na četiri kontinenta sveta.\nTakođe, Meridianbet grupacija zaključila je partnerstvo za Svetskom zdravstvenom organizacijom (SZO) i sarađuje u implementaciji programa širenja vakcinacije i solidarne podrške zdravstvenim sistemima najranjivijih država i regiona sveta.\nMeseci za nama puni su iskušenja – zato i primer Meridiana podseća da je solidarnost jedina održiva vrednost u vremenu neizvesnosti.\nkompanija meridian azil za pse pomoć životinjama udruženje za zaštitu životinja meridianbet humanitarni rad društvena odgovornost kladionica meridian


U poslednja 24 sata u Srbiji je registrovano još 207 slučajeva zaraze virusom korona, preminulo je još pet osoba, a ukupno je izlečeno još 1.094 osoba, saopštila je zamenica direktora Insituta Batut Darija Kisić Tepavčević.\nU poslednja 24 sata testirano 3.563 osoba, a kod 207 registrovan je Kovid 19, dok je hospitalizovano 3.164 pacijenta, a na respiratoru je njih 95.\nU poslednja 24 sata preminulo je još pet osoba kao posledica infekcije Kovid 19, a ukupan broj preminulih je 144. Ukupan broj izlečenih je 1.094 osobe, navela je Kisić Tepavčević.\nPosle vikenda, olakšavanje nekih mera\nZabrana kretanja počinje danas od 18 sati i traje do ponedeljka u pet sati ujutru, izjavio je epidemiolog Predrag Kon.\n“Penzioneri će moći danas i u nedelju, od 18 sati do jedan sat ujutru da iskoriste svojih pola sata za šetnju, ne dalje od 600 metara od mesta stanovanja”, rekao je Kon, navodeći da je to odlučeno na današnjoj sednici Vlade Srbije.\nPenzioneri od sledeće nedelje, od 27. aprila, za šetnju imati jedan sat od 18 do jedan sat ujutru. Kako je dodao, od 27. aprila počeće i međugradski saobraćaj, kao i da je Vlada Srbije usvojila ublažavanje još nekih mera.\nNe očekuje se da će do leta apsolutno sve mere biti ukinute, rekao je Kon, i objasnio da ovaj rizik koji sada postoji je više desetina puta manji nego što je bio u svom maksimumu i dalje se spušta.\nKada se skinu mere, onda će se davati preporuke, ali će ostati zabrane javnog okupljanja, rekao je Kon.\nZa koga važi zabrana javnog okupljanja\nNa pitanje novinara šta će biti sa predizbornim aktivnostima koje će uskoro uslediti, s obzirom da to podrazumeva i predizborne skupove, skupljanje potpisa i da li će sve to biti moguće zbog aktuelne epidemiološe situacije, zamenica direktora Instituta Batut rekla je da će se praviti da to pitanje nije čula pošto lekari nisu ni pozvani ni kompetentni da to komentarišu, a da preventivne mere koje daju važe za sve.\n"Kada pričamo o preventivnim merama, pričamo uopšteno i one važe za sve, isto kada govorimo o okupljanima to važi za sva okupljanja".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je u toku vanrednog stanja, koje je proglašeno zbog Kovida 19, u Novom Pazaru boravio da bi podelio respiratore u prisustvu lokalnih vlasti i okupljenih građana, a takođe je i organizovao obilazak i konferenciju za štampu u Čortanovcima povodom probijanja tunela na izgradnji pruge Beograd -Novi Sad -Budimpešta pre nekoliko dana.\nJedna od mera i zabrana koja je uvedena u vreme vanrednog stanja je zabrana okupljanja više od dve osobe na javnom mestu, da se "zajedno kreću ili zadržavaju na javnom mestu na otvorenom prostoru“.\nVakcinacija neće biti obavezna?\nVakcinacija protiv korona virusa neće biti obavezna za sve, a prioritet će imati stariji građani i hronični bolesnici, izjavio je Kon i dodao da će vakcina protiv Kovida 19 u Srbiji najverovatnije biti dostupna za oko godinu dana.\nOn je rekao da će se procena u vezi sa vakcinacijom doneti na osnovu situacije u trenutku kada vakcina bude dostupna, kao i na osnovu procene imuniteta, sprovedenih istraživanja i niza drugih okolnosti.\n''Verovatno će tu biti nekih obaveza, ali na međunarodnom nivou. Mi ćemo kao zemlja moći da tražimo da i oni koji dolaze kod nas budu vakcinisani ili da imaju odgovarajuće testove'''', naveo je epidemiolog.\nVlada Srbije odlučila je da od ponedeljka, 27. aprila popusti neke mere, tako da će biti dozvoljen je rad pijacama u zatvorenom prostoru, frizerskim i kozmetičkim salonima, salonima za negu lepote, kao i fitnes centrima i teretanama.\nSvi objekti moraju obavljati svoje delatnosti uz korišćenje zaštitne opreme, maske, rukavice, dezinfekciona sredstva, navodi se u saopštenju.


BLIŽIMO SE TITULI 'NAJSTARIJIH'\nBLIŽIMO SE TITULI 'NAJSTARIJIH'\nSrbija po starosti stanovnika TREĆA U EVROPI\nOvo je poslednji, prošlogodišnji podatak Republičkog zavoda za statistiku (RZS) koji od 1998. godine ne raspolaže brojkama za Kosovo i Metohiju. Prosečna starost stanovnika u Srbiji konstantno, nažalost, raste pa su u poslednjih deceniju i po građani u proseku stariji za skoro tri godine.\n- Prema procenama, sredinom 2017. godine, broj stanovnika u Srbiji je 7.020.858, od čega 51,3 odsto čine žene, a 48,7 procenata muškarci. Nastavljen je trend depopulacije, te je i koeficijent rasta stanovništva u odnosu na prethodnu godinu negativan i iznosi -5,3‰ - ističu u ovom zavodu.\nStatistika pokazuje da u Srbiji 50 odsto stanovništva živi u samo šest oblasti - najviše u Beogradskoj (1.687.132 ili 24 odsto) i u Južnobačkoj oblasti (617.949 ili 8,8%), dok najmanje stanovnika imaju Toplička (85.287 ili 1,2%) i Pirotska oblast (85.964 ili 1,2%).


25.03.2019. 16:36h 25.03.2019. 17:45h\nSvi smo bili uplašeni, ceo grad je bio napadnut, ispričao je Novak Đoković pre par godina u intervjuu za američki CBS svoje sećanje na NATO bombardovanje SR Jugoslavije.\nCela porodica se sklonila kod Novakovog dede u stanu. Novak, njegovi roditelji, dva mlađa brata, stric, deda - svi su oni bili u tom stanu.\nZgrada je imala podrum, i kad se začuje sirena cela porodica je odlazila tu.\n"Bilo nas je mnogo u podrumu. Svako ko je mogao da se ugura je došao...\nPrve dve nedelje bombardovanja cela porodica je svaku noć provela u podrumu."\nIstiče kako je i pored svega u tim danima nastavio da igra tenis.\n"Prvih par nedelja sam izgubio malo fokus. Svake noći oko 2-3 ujutru smo se budili zbog bombi. Pokušavam da se setim tih dana sa neke pozitivnije strane - nisam morao da idem u školu i igrao sam više tenis. Rat me je učinio čvršćim i gladnijim za uspehom."


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: ''Postupićemo brzo i u skladu sa zakonom''\n03. 01. 2021. 20:04 >> 20:12 4\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranja će, nakon što je predsjednik Milo Đukanović vratio Skupštini zakone koji su usvojeni 29. decembra među kojima i set ekonomskih, postupiti brzo i u skladu sa zakonom, kazao je resorni ministar Milojko Spajić.\nOn je danas razgovarao sa guvernerom Centralne banke (CBCG) Radojem Žugićem.\n“Žugiću sam prenio očekivanja da će u novonastaloj situaciji, izazvanoj vraćanjem seta zakona postupati brzo i u skladu sa zakonom, kako bi spriječio štete koje mogu nastupiti usljed odluka šefa države”, naveo je Spajić na Twitteru.\nRadoje Žugić Ministarstvo finansija Milojko Spajić


Updated: 2 min 20 sek od tega\nPapa uporedio abortus sa ubistvom u mafijaškom stilu\nSre, 10/10/2018 - 16:10\nVATIKAN - Papa Franja je danas uporedio abortus sa ubistvom u mafijaškom stilu, navodeći da je to isto kao da se unajmi ubica da "oduzme ljudski život da se riješi problem".\nSre, 10/10/2018 - 16:08\nDržavljani Belgije i Srbije, među kojima su trener fudbalskog kluba Briž, dvojica belgijskih fudbalskih sudija i nekoliko fudbalskih menadžera najpoznatijih klubova prve lige Belgije, uhapšeni su u vezi sa malverzacijama povodom transfera igrača u fudbalskim klubovima Briž, Anderleht ...\nMakron odložio rekonstrukciju vlade\nSre, 10/10/2018 - 16:01\nPARIZ - Predsjednik Francuske Emanuel Makron odložio je danas rekonstrukciju vlade, pokrenuvši nova pitanja o političkom iskustvu vladajuće partije i o sopstvenoj mogućnosti da drži svoju administraciju na okupu poslije nekoliko podnijetih ostavki ministara, javlja Rojters.\nSre, 10/10/2018 - 15:57\nBRČKO - Na području Brčkog u toku su pretresi na dvije lokacije u okviru policijske akcije usmjerene na dokumentovanje krivičnih djela neovlašćenog bavljenja bankarskim poslovima i pranjem novca, rekao je portparol Policije distrikta Halid Emkić.\nSre, 10/10/2018 - 15:52\nPredsjednik Upravnog odbora Andrićeve zadužbine akademik Miro Vuksanović uručio je danas nagradu koja nosi ime jedinog srpskog nobelovca Vladimiru Kecmanoviću za priču "Ratne igre" iz knjige "Kao u sobi sa ogledalima" (Laguna).\nSre, 10/10/2018 - 15:51\nUtakmica treće norveške lige između Selbaka i Vestfosena na kratko je prekinuta u 85. minutu nakon što je igrač domaćeg tima uništio strujni vod koji je prolazio kraj igrališta.\nČubrilović uputio saučešće kolektivu Rafinerije i porodici nastradalog\nBANJALUKA - Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović uputio je danas telegrame saučešća kolektivu Rafinerije nafte u Brodu i porodici radnika LJube Patkovića koji je nastradao u nesreći koja se dogodila u Rafineriji.\nSre, 10/10/2018 - 15:40\nBRISEL/ZAGREB - U sjedištu EU u Briselu poručuju da će Pelješki most biti sagrađen bez obzira da li se to sviđa Željku Komšiću, novoizabranom hrvatskom članu Predsjedništva BiH.\nCrnogorski premijer: Kaznićemo svakog ko ne ustane na himnu\nSre, 10/10/2018 - 15:35\nČavić: Savez za promjene i dalje funkcioniše\nSre, 10/10/2018 - 15:32\nBANJALUKA - Dragan Čavić, lider NDP-a, rekao je da koalicija koja je izašla na izbore i dalje funkcioniše.\nSre, 10/10/2018 - 15:23\nBANJALUKA - Klub novinara Banjaluka pozvao je novu većinu u Narodnoj skupštini RS da na prvoj redovnoj sjednici, po hitnom postupku, na dnevni red uvrsti i usvoji izmjene Krivičnog zakona RS kojima će se napad na novinare tretirati kao napad na službeno lice.\nSre, 10/10/2018 - 15:17\nBANJALUKA - Vukota Govedarica, predsjednik SDS-a, je komentarišući poziv predsjednika SNSD-a Milorada Dodika na kafu, kazao da nema namjeru da sjedi i pije kafu sa njim.\nGovedarica: Nemam namjeru da sjedim i pijem kafu sa Dodikom\nOdbojkašice Srbije nakon preokreta poražene od Japana\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije doživjela je prvi poraz na Svjetskom prvenstvu, pošto je izgubila od domaćina Japana 3:1 (15:25, 25:23, 25:23, 25:23) u 3. kolu druge faze šampionata.\nU Frakfurtu počeo najveći svjetski sajam knjiga\nSre, 10/10/2018 - 15:16\nNajveći svjetski sajam izdavačke djelatnosti, Frankfurtski sajam knjiga, otvoren je uz učešće 7.000 izlagača iz 110 zemalja.\nSre, 10/10/2018 - 15:11\nTREBINJE - U selu Kočela, nadomak Trebinja, pokrivena je crkva svete Varvare iz 15. vijeka, jedna od najstarijih bogomolja trebinjskoga kraja.\nČavara: Moguća kriza funkcionisanja političkog sistema\nSre, 10/10/2018 - 15:06\nSARAJEVO - Predsjednik Federacije BiH (FBiH) Marinko Čavara ocijenio je da je nakon opštih izbora moguća kriza funkcionisanja političkog sistema FBiH i BiH.\nDodik posjetio povrijeđene radnike\nSre, 10/10/2018 - 15:04\nDOBOJ - Povrijeđene radnike Rafinerije u Brodu, koji su zbrinuti u dobojskoj bolnici, danas je posjetio predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik.\nBiciklom bez kočnica "pokupio" djevojčicu\nSre, 10/10/2018 - 14:56\nBROD - Četrnaestogodišnjak iz Broda udario je u utorak biciklom vršnjakinju dok je pješačila.


Novo otkrivanje bicikla u borbi za bolji grad » CDT\nU okviru projekta „Evropski horizonti 1917, značaj i naučene lekcije“ objavljujemo eseje iz istorije, likovne umjetnosti i filma kojim ćemo dati pregled najznačajnijih momenata u posljednjih 100 godina koji su se desili u ovim oblastima u Evropi. Esej koji objavljujemo napisala je civilna aktivistkinja i urbanistkinja Sonja Dragović.\nSavremene debate o biciklu kao zelenom vozilu budućnosti često ne posvećuju dovoljno pažnje slavnoj biciklističkoj prošlosti evropskih gradova.\nKrajem XIX vijeka, pred sami početak razdoblja društvenih i političkih promjena koje će preokrenuti svjetski poredak, u široku upotrebu ušao je jednostavan izum koji će ubrzati čovjekovo kretanje, ali i nastupajuće promjene.\nBicikl je učinio dostupnim nova prava, prostranstva i prilike za ogroman broj ljudi – prvenstveno žena i radnika – koji su do tada bili osuđeni na unaprijed određen prostor i jasno definisane uloge u sistemu koji je početkom XX vijeka konačno počeo da se urušava.\nTokom većeg dijela XX vijeka bicikl je bio najpopularnije prevozno sredstvo u evropskom urbanom saobraćaju.\nMada je u prvim decenijama postojanja, nakon početnih usavršavanja modela velociped, važio za opasnu igračku bogatih mladića koji su na ovoj visokoj nestabilnoj spravi dokazivali hrabrost i vještinu, bicikl je ubrzo prilagođen raznovrsnijoj upotrebi.\nSa pojavom i usavršavanjem „bezbjednog bicikla“ (safety bike) oko 1880. godine, koji je imao osnovne odlike modela koji danas koristimo (točkovi iste visine, kočnice, gume napumpane vazduhom), bicikl su počeli da koriste stariji muškarci i, što je naročito značajno, žene.\nPojava ovog bicikla koincidirala je sa prvim talasom feminizma, a novo prevozno sredstvo uskoro je postalo zaštitni znak „nove žene“ koja je na biciklu konačno mogla da ode u šetnju bez pratioca, da se slobodnije kreće gradom, da unapređuje sopstevnu izdržljivost i snagu – gimnastika za žene u ovom razdoblju inače nije bila preporučivana – i da odbaci neudobnu odjeću: korsetu je glave došla upravo ženska posvećenost biciklističkoj vožnji.\nOvaj neočekivani uticaj bicikla nije, međutim, dočekan sa opštim odobravanjem.\nZabrinutost protivnika sezala je od suda da žene na biciklu ne izgledaju lijepo i pristojno, preko uvjerenja da će napor usled usredsređenosti na saobraćajne prilike prouzrokovati bore i prerano starenje ženskog lica, do bojazni da bi sjedište bicikla moglo da izazove neželjeno seksualno uzbuđenje i zadovoljstvo. Nadolazeće promjene bilo je, međutim, nemoguće zaustaviti:\nfeministkinje su bicikl prigrlile kao sredstvo za osvajanje slobode kakvu žene do tog trenutka nijesu imale, i stari poredak stvari bio je zauvijek promijenjen.\nSve do početka XX vijeka bicikl je služio mahom za šetnju i razonodu, istraživanje prigradskih predjela i uživanje u prirodi.\nPotencijal za upotrebu novog prevoznog sredstva u obavljanju posla prvi su uvidjeli činovnici poput poštara, zatim doktori koji su na biciklu obilazili pacijente, a uskoro i prodavci i zanatlije.\nIntenzivni procesi industrijalizacije i urbanizacije značili su širenje grada i povećavanje razdaljina koje su radnici svakodnevno morali da pređu, pa su i oni počeli da se u sve većem broju priklanjaju biciklističkom rješenju.\nTome je doprinijelo i usavršavanje procesa proizvodnje koji je bicikle učinio jeftinijim, pa tako i pristupačnijim siromašnijim slojevima stanovništva.\nTokom perioda između dva svjetska rata, ulice evropskih gradova bile su preplavljene biciklistima.\nMada su prvi automobili na motorni pogon izmišljeni još krajem XIX vijeka, a već 1900. u Parizu predstavljeni kao vozila budućnosti, mjesto koje danas zauzimaju u urbanom prostoru nijesu osvojili ni brzo ni lako.\nKako navode Oldenziel i Bruhèze, sam broj bicikala koje su Evropljeni koristili bilo je skoro nemoguće nadmašiti i zamijeniti bilo kakvom alternativom: do sredine 1930-ih, taj broj je dostigao 15 miliona u Njemačkoj, 9 miliona u Britaniji, 7 miliona u Francuskoj, 4 miliona u Italiji i 2 miliona u Belgiji.\nU Holandiji je u ovom periodu korišćeno oko 3 miliona bicikala, što znači da je svaki drugi stanovnik ove zemlje posjedovao po jedno.\nRastuća popularnost automobila je u ovom periodu zapravo karakterisala američke gradove, i brojne onovremene novinske analize ukazivale su na razlike u dominantnom urbanom vozilu među ovim sredinama: američki mediji su procjenjivali da, ako se u Sjedinjenim Američkim Državama tokom 1930-ih za svako biciklo ulicama kotrljalo po 17 automobila, u Evropi je na svakih sedam bicikala dolazilo po jedno auto.\nU poređenju sa automobilima i javnim transportom, bicikla su sve do sredine vijeka bila najpopularnije prevozno sredstvo.\nNajpopularnije, međutim, nikako ne znači i najpoželjnije. Pripadnici više srednje klase okrenuli su se automobilu kao simbolu bolje budućnosti, i svoju političku moć investirali u pripremu urbanog prostora za tu budućnost.\nUspon motorizovanog privatnog transporta stoga je planiran pažljivo i ohrabrivan zvaničnim saobraćajnim politikama.\nBicikl je postao problematičan, kao i siromašni radnici koji su se njime sada najviše služili, i čiji su se politički interesi i na polju saobraćaja sukobljavali sa interesima elite.\nMada su – i dalje malobrojni, ali sve prisutniji – automobili bili teži i brži od bicikla, biciklisti su redovno optuživani za saobraćajne gužve i nezgode.\nRješenje za nastupajući konflikt iza kog su stali urbani planeri bila je izgradnja odvojenih biciklističkih staza i onemogućavanje korišćenja bicikala na glavnim gradskim saobraćajnicama, gdje bi mogli da uspore automobile.\nUslijedili su protesti biciklista protiv nastupajuće segregacije: u Velikoj Britaniji, na primjer, Klub biciklističkih putnika se tokom 1930ih godina protivio izgradnji odvojenih biciklističkih staza, plašeći se da bi takvo rješenje oduzelo biciklistima pravo da ravnopravno učestvuju u saobraćaju u zapravo ugrozilo njihovu bezbjednost.\nUkazivali su na to da će odvojene biciklističke trake samo dodatno ohrabriti nemarno ponašanje vozača: „U principu je pogrešno da biciklista ima obavezu da se izloži dodatnim naporima i troškovima ne bi li sačuvao sebe od sudara koji će vozač automobila uzrokovati time što ne poštuje engleski zakon.“ (Oldenziel i Bruhèze, str. 37).\nMada su biciklistička udruženja u ovom periodu bila brojna i dobro organizovana, protesti nijesu urodili plodom; štaviše, doprinosili su tome da vladajuća elita još jednom poistovjeti bicikliste sa radničkom klasom i proglasi ih neposlušnim i neprosvećenim.\nRezultat su bila dodatna ograničenja za njih, prednost za motorizovana vozila, i postepeno gušenje masovnog biciklističkog saobraćaja.\nAutomobil je u vrijeme između dva svjetska rata bio inspirativan simbol brzine, snage, sigurnosti i raskoši, ali i nove, moderne urbane budućnosti.\nOvo je period u kom modernizam kao pravac u arhitekturi dobija stabilne temelje, kroz rad Međunardonog kongresa moderne arhitekture i pokušaje sistematičnog osmišljavanja grada kao funkcionalne cjeline u kojoj treba odvojeno regulisati prostore za stanovanje, rad, rekreaciju i transport.\nDva najuticajnija arhitekta rane moderne ere, Frenk Lojd Rajt u Americi i Le Korbizje u Francuskoj, imali su sasvim različite poglede na to kako treba da izgleda i funkcioniše grad, ali su se za ostvarenje svojih vizija jednako oslanjali na automobil.\nFrenk Lojd Rajt je želio da ljude vrati prirodi, i idealan grad zamišljao kao neprekidno prostranstvo sačinjeno od porodičnih kuća okruženih dvorištima, među kojima bi bile raspoređene druge gradske funkcije do kojih se dolazi automobilom.\nLe Korbizije je planirao daleko centralizovaniji grad, čiji stanovnici obitavaju u ogromnim zgradama koje bi trebalo da budu „mašine za stanovanje“, baš kao što su automobili „mašine za kretanje“ kojima bi se po širokim avenijama lako dolazilo do jasno odvojenih i dovoljno udaljenih industrijskih i rekreativnih zona.\nOve ideje imale su dalekosežne posljedice: urbanisti širom Evrope radili su na planiranju i izgradnji funkcionalnih rješenja, dajući na svakom koraku prioritet budućem, očekivanom automobilskom saobraćaju u odnosu na tada prisutni biciklistički.\nSaniranje razaranja nastalih tokom Drugog svjetskog rata takođe je bilo prilika za urbanu transformaciju, baziranu na modernim idejama: mnogi evropski gradovi – među njima i Podgorica – svoje savremeno obličje dobili su u ovom procesu.\nNove urbane politike koje su regulisale posleratni rast i razvoj grada, u kombinaciji sa sve većom popularnošću i dostupnošću automobilskog prevoza, gotovo da su u potpunosti sklonile bicikle sa evropskih ulica.\nBiciklistička udruženja izgubila su ne samo političku moć koju im je brojnost biciklističke zajednice donosila u prvom dijelu XX vijeka, nego i pravo da njihovo korisničko iskustvo i znanje bude priznato u procesu planiranja budućih saobraćajnica.\nProstor za automobile nezaustavljivo se širio, time zauvijek mijenjajući gradove.\nNa primjer, u Birmingemu u Velikoj Britaniji centralno gradsko zelenilo žrtvovano je zarad izgradnje saobraćajnog prstena; u Štokholmu u Švedskoj izgrađen je autoput koji povezuje gradska ostrva, i koji je i pored kasnijih proširenja do danas najzakrčenija saobraćajnica u gradu.\nU Kopenhagenu je planirano rušenje čitavih naselja u zapadnom dijelu grada i prekrivanje čuvenih gradskih jezera autoputem sa 12 saobraćajnih traka; do toga, na sreću, nije došlo, jer grad u periodu nakon Drugog svjetskog rata nije imao dovoljno sredstava za ove transformativne projekte. Nekoliko decenija kasnije, ispostaviće se da je to bila izuzetno povoljna okolnost.\nSredinom XX vijeka, čak je i prostor koji je do tada bio rezervisan za biciklističke staze postepeno pretvaran u parking za automobile, dok su gradovi ulagali u motorizovani javni prevoz kako bi on preuzeo ulogu koju je nekada imao individualni biciklistički.\nMeđutim, nedovoljno regulisan automobilski saobraćaj nije funkcionisao bez strašnih posledica: saobraćajne nesreće bile su česte, i u mnogima od njih stradali su pješaci – naročito djeca.\nTokom 1960-ih godina, zabrinutost javnosti zbog načina na koji masovna upotreba automobila utiče na uslove života u gradu počela je da dobija obrise pokreta, koji je pitanje saobraćaja vratio na političku agendu.\nU Amsterdamu je početkom decenije formirana grupa Provos, čiji su članovi bicikl uzeli kao simbol za rad usmjeren protiv konzumerističke kulture, materijalizma i zagađenja; kako bi ohrabrili ljude na akciju, 1963. godine pokrenuli su besplatan sistem za zajedničko korišćenje prepoznatljivih bijelih bicikala.\nJedan takav bicikl zauzeno je centralno mjesto u „Krevetu mira“, preformansu koji su tokom svog medenog mjeseca u Amsterdamu izveli Džon Lenon i Joko Ono 1969. godine. Snimci su obišli svijet, a bicikl je postao trajan simbol kontrakulture šesdesetih.\nProtesti kojima su zahtijevana strožija saobraćajna ograničenja i alternative automobilskom prevozu u Ervopi su nastavljeni tokom sledeće dekade, od kampanje „Zaustavite ubistva djece“ u Holandiji 1972. do Svjetskog biciklističkog dana koji su u junu 1977. koordinirano organizovali aktivisti u nekoliko metropola – Amsterdamu, Parizu, Montrealu – zahtijevajući čistiji vazduh, bolji javni prevoz i bolje uslove za pješake i bicikliste u saobraćaju.\nVjetar u leđa aktivističkim naporima dala je i naftna kriza iz 1973, kada su u nedostatku goriva za automobile mnogi vozači posegli za svojim starim biciklima.\nKopenhagenski urbanisti ovakvom razvoju događaja pripisuju značajne zasluge za današnji biciklistički status njihovog grada.\nAktivistički napori nijesu bili uzaludni. Tokom osamdesetih, međunarodni biciklistički pokret je nastavio da jača kroz zajedničke akcije.\nNakon prve Velo-City konferenciji u Bremenu 1980. godine, dvanaest nacionalnih biciklističkih organizacija su 1983. formirale Evropsku biciklističku federaciju, kroz koju su mogle efikasnije da se zalažu za bolje uslove za urbani biciklizam u Evropskoj uniji.\nKroz saradnju i istraživanje, aktivisti su gradili ekspetrizu i osmišljavali rješenja za izazove urbanog saobraćaja, spremni da ih podijele sa javnim upravama koje su tražile način da svoje gradove učine čistijim i bezbjednijim – ali i da odgovore na izazove urbane mobilnosti u periodu ekonomske krize osamdesetih.\nTokom devedestih godina, u Holandiji su pokrenute prve promotivne akcije „Biciklom na posao“ i osmišljene poreske olakšice za sve one koji za svoja dnevna putovanja odaberu bicikl.\nPitanja biciklističke infrastrukture, integracije javnog prevoza i bicikla i promocije bicikliranja kao zdravog načina kretanja kroz grad ponovo su bila aktuelna.\nHolandija svoja biciklistička rješenja izvozi od 1996. godine; Biciklistička ambasada Danske osnovana je 2009.\nU međuvremenu, gotovo svi veći evropski gradovi prošli su kroz neku vrstu biciklističkog preobražaja, koji traje i danas.\nMjere poput stanica za iznajmljivanje bicikala i prostora za bicikle u vozovima i metroima postaju sve prisutnije.\nEksperimenti sa biciklističkim stazama – bilo odvojenim „biciklističkim magistralama“ ili ujedinjenim sa glavnim putevima kako bi smirivale i usporavale automobilski saobraćaj – doveli su napredne biciklističke gradove do novih rješenja i rezultata.\nSvjetska zdravstvena organizacija je skoro objavila istraživanje u kom je analiziran uticaj biciklizma na zaposlenost i zdravlje stanovništva u 57 evropskih gradova.\nZaključak: kada bi ovi gradovi uspjeli da dostignu kopenhagenski procenat putovanja na biciklu (24% svih dnevnih putovanja u gradskoj regiji), u tom procesu bi kreirali oko 76.600 novih radnih mjesta i izbjegli 10.000 smrtnih ishoda.\nNivo razvijenosti biciklističke kulture i infrastrukture danas u Evropi neujednačen je.\nU knjizi „Biciklistički gradovi: evropsko iskustvo“ autori opisuju pet faktora koje treba posmatrati ako želimo da razumijemo zbog čega je to tako: urbana geografija, dostupnost alternativnih vidova javnog prevoza, dominantna politika razvoja saobraćaja, efikasnost društvenih pokreta koji promovišu biciklizam, i status koji upotreba bicikla ima u jednoj kulturi.\nNije teško uočiti na koji način su ovi faktori oblikovali poslednjih 100 godina razvoja urbanog biciklizma, niti predvidjeti kako će odrediti pravac njegovog razvoja u periodu koji dolazi, a koji će zasigurno biti obilježen posledicama globalnih klimatskih promjena i ekonomskih nejednakosti.\nVrijedi sjetiti se da je bicikl svoju emancipatorsku vrijednost već dokazao, i da je sasvim očekivano da ćemo do pravednijeg korišćenja javnog gradskog prostora stići na dva točka.\nBiciklistička istorija Podgorice dovoljno je slična pričama drugih evropskih gradova.\nBicikl su Crnoj Gori predstavili pustolovi, plemići i princeze, društvo ga je rado prihvatilo kao zgodno i jeftino prevozno sredstvo, a onda je stigao automobil.\nZanimljivo je, međutim, da nije lako doći do pisanih svjedočanstava o velikoj popularnosti bicikla u Podgorici u periodu nakon Drugog svjetskog rata.\nZato je dobro da imamo fotografije, na kojima se vidi da je biciklistički parking ispred hotela Crna Gora bio popularan tokom pedesetih godina, i da su biciklisti i biciklistkinje tokom šezdesetih na ulicama bili brojniji od svojih sugrađana u automobilima\nList Pobjeda iz 1965. donosi vijest o tome da „pješaci i biciklisti predstavljaju stalnu opasnost za bezbjednost saobraćaja na našim putevima. (…)\nDa bi se bar donekle upoznali sa pravima i dužnostima, odnosno pravilnim ponašanjem u saobraćaju, Savjet za bezbjednost saobraćaja Jugoslavije organizuje akciju Za veću bezbjednost pješaka i biciklista…“\nEvidentno je, dakle, da su i u Jugoslaviji sprovođene mjere koje su, mada dobronamjerne, teret odgovornog ponašanja na ulici prebacivale na pješake i bicikliste – baš kao i na zapadu Evrope.\nVelika biciklistička revolucija sedamdesetih ovdje se, ipak, nije dogodila.\nMada Podgorica ima geografske i klimatske uslove u kojima bi urbani biciklizam trebalo da cvjeta, nedostatak dobre saobraćajne politike i predrasude o biciklu kao prevoznom sredstvu za siromašne učinili su svoje.\nTo je na početku 2000-ih pokušao da promijeni tadašnji ministar za urbani razvoj i zaštitu životne sredine u crnogorskoj vladi, čuveni arhitekta i urbanista Ranko Radović, koji je po sopstvenom priznanju želio da pokaže sugrađanima da je bicikl dovoljno dobar da bude čak i službeno ministarsko vozilo.\nZa novine je 2003. godine rekao da je biciklo kupio za 85€, kao najprostiji model bez menjača i kočnica, koji „zbog jednostavnosti manje interesuje kradljivce bicikala.“\nOd tada još čekamo da na poziciju odlučivanja o urbanističkim i saobraćajnim politikama dođe neko da sličnom posvećenošću i razumijevanjem.\nUslovi za redovno korišćenje bicikla u podgoričkom gradskom saobraćaju popravili su se u poslednjih nekoliko godina.\nVeliki dio zasluga za to pripada biciklističkim inicijativama nevladinog udruženja Biciklo.me, kroz koje je brojnost i raznolikost biciklističke zajednice u Podgorici konačno postala vidljiva.\nPrve biciklističke staze, mada nesavršene, ohrabrile su i građane koji ranije nijesu redovno koristili bicikl da se pridruže pokretu.\nZvanični planovi za dalji razvoj biciklističke strane Podgorice nijesu dovoljno jasni, ali se u ovom trenutku čini da možemo biti optimistični, pod uslovom da nastavimo da radimo na potrebnim promjenama.\nRanko Radović je još 1967. godine precizno definisao saobraćajne probleme u našim gradovima i ponudio konkretna rješenja: „Mi smo nažalost u začaranom krugu: među vozačima malene saobraćajne, pa i druge kulture, skoro je „nobl“ prezirati bicikl, to oličenje sporosti, nespretnosti pa možda i osrednjeg ličnog dohotka. A među vozačima bicikla velika je čast biti gluv za kućni red saobraćajnica. Dakle, umesto uklanjanja jednih, trebalo bi preduzeti ozbiljne napore vaspitanja vozača, uvođenja bicikla u škole, obeležavanje biciklističkih staza (kao Ljubljana) i diferenciranja saobraćaja.“\nOstaje nam da učimo iz njegovih uputstava i da, kroz stvaranje boljih ulica za bicikliste, Podgoricu učinimo boljim mjestom za život.\nFreewheeling to equality: how cycling helped women on the road to rights, The Guardian, http://www.theguardian.com/lifeandstyle/womens-blog/2015/jun/18/freewheeling-equality-cycling-women-rights-yemen-bicycle-liberation (pristup: 14.11.2017.)\nStory of cities #36: how Copenhagen rejected 1960s modernist ‘utopia’, The Guardian, http://www.theguardian.com/cities/2016/may/05/story-cities-copenhagen-denmark-modernist-utopia (pristup: 14.11.2017)


“Vama i Vašoj instituciji želim da izrazim najiskreniju zahvalnost na svemu što ste uradili za moju porodicu. Naime, moj roditelj, Budimir Đukanović, tretiran je na Klinici za bolesti srca u prethodnih duže od mjesec, gdje su mu ugrađeni dva stenta i tri bajpasa. U toku trajanja cjelokupnog tretmana, kompletna ekipa osoblja i menadžmenta u Kliničkom centru zadovoljila je najviše standarde, kako ljudskog, tako i profesionalnog odnosa prema pacijentu”, istakao je Đukanović u svojoj zahvalnici.\nPosebnu zahvalnost, kako je naglasio, ova porodica duguje ljekarima na Kardiologiji Vuloviću i Šćepanović, koji su uradili prvi zahvat (koronarografiju), kao i kardiohirurgu Saši Radoviću, “čiji odnos prema pacijentu može biti primjer ljekarima na svim klinikama u svijetu”.\n“Takođe, kompletna postava medicinskog osoblja u Klinici za bolesti srca, na čelu sa Nebojšom Bulatovićem, može biti ponosna na svoj rad, uprkos svim izazovima sa kojima se susrijećete u svakodnevnom radu. Ovo posebno naglašavam jer sam svjestan svih negativnih pojava u našem društvu i spremnosti da kritikujemo bilo čiji rad, ne uzimajući u obzir teške (objektivne) okolnosti koje bitno utiču na ishod svakog posla. Pritom često zaboravljamo da iskažemo zahvalnost profesionalcima koji, časno i odgovorno izvršavaju svoje zadatke i dužnosti. Vama lično i kompletnom Kliničkom centru Crne Gore želim puno sreće i zadovoljstva na privatnom i profesionalnom planu uz želju da imate sve manje posla i sve više uspjeha”, naveo je Đukanović.\nŠta bi Đuka drugo rekao osim "hvale"