Vujović: Građanska Crna Gora snažnija od nacionalista raznih boja | Analitika - Informativni Portal\n“CG neće biti talac bilo čijeg nacionalizma”\nCrna Gora je utemeljena kao građanska država, sve vjere i nacije su njeno bogatstvo i zato ne smije dozvoliti bilo kakve i bilo čije nacionalističke performanse kojima se ugrožava njeno građansko biće, ocijenio je generalni sekretar SDP-a Ivan Vujović.\nObjavljeno: 19. 08. 2019 - 15:58 Promjenite veličinu teksta: A A A\n“Građansko biće države je suviše vrijedno obilježje i njena temeljna ustavna, socijalna i politička vrijednost da bi se dozvolilo nacionalistima raznih boja da se prepucavaju preko leđa Crne Gore, čime svjedočimo ovih dana. Emancipatorski, antiratni, suverenistički pokret devedesetih godina prošlog vijeka, čiji je jedan od stubova bio SDP, nastao je upravo na odbrani dominantno od jednog nacionalizma, čuvajući dostojanstvo i pravo svakog građanina ove države da bude svoj na svome. Kako je građanska Crna Gora u tom teškom vremenu uspjela da pobijedi nacional-šovinistiku politiku jasno je da će i danas, kao dio evroatlantske porodice naroda, izaći na kraj sa svima koji namjeravaju da urušavaju građanske temelje promovišući taj ili neki drugi nacionalizam, naveo je Vujović u izjavi dostavljenoj Portalu Analitika.\nIstakao je da je građansko i multietničko biće, koje je građeno vjekovima, snažna garancija odbrane od, kako se izrazio, raznih nacionalističkih orgijanja.\n“Zato je pogrešna kalkulacija nacionalista raznih boja da će kroz delegitimaciju ovakve vlasti, koja širi nepravdu na svakom koraku, obesmisliti i samu suštinu države koju smo obnovili 2006. Crna Gora neće biti talac bilo čijeg nacionalizma. To mora biti jasno kako onima koji su nedavno “oslobađali” naše more tako i onima koji misle da im članstvo u nacionalnoj partiji daje za pravo da ne poštuju zakone ove države ili čak da prave zabrane od djelova teritorije Crne Gore određujući ko jeste a ko nije dobrodošao”, zaključuje Vujović.\n19. 08. 2019 - 16:17\ntako je ,ne treba par ljudi dozvliti da truju ostali narod i zemlju,oštro ptema njima. , nacionaliste-naciste u torove da narod normalni moze da zivi, ako vam ne valja odmah u zemlju koju više volite\n20. 08. 2019 - 13:16\nMisliš na ovaj ČETVERAC Risto, Vojvoda, Pipun i Medeni?\nVazda sam volio crnogorske Albance i smatra ih boljima od nas samih, ali mi se sad čini da su previše u nacionalizam pošli. Zašto im smeta do poštuju zakone ove države? Zašto im smeta crnogorska zastava danas? Ponašanje ovih današnjih čelnika crnogorskih Albanaca je u najmanju ruku drsko, sa traženjem za smjenu Bogdanovića. Da Crna Gora nije podijeljena i da nam ne prijeti opasnost od partija koje su za Veliku Srbiju onda se oko ovoga vjerovatno ne bi ni raspravljalo. Ali, izgleda da je došlo vrijeme da Albanci i Srbi imaju razloga na koaliciju, a to je zbog nepoštovanja crnogorskih zakona i zastave. Ovako se počinje sa rasparčavanjem Crne Gore po nacionalnim šavovima. Prvo se preko kulturnih manifestacija želi pokazati što su njihove nacionalne teritorije, kasnije se traži kulturna autonomija, pa ekonomska, a onda i politička, tako da će za 50 godina Crna Gora bit podijeljena na SAO i AAO (srpske i albanske autonomne oblasti).\n[email protected] mnogo je veci broj Albanaca koji postuju drzavu u kojoj zive.Zakon postoji i oni su ga potpisali zajedno sa svima,ako nam je ovo zajednicka drzava onda se red zna !\n19. 08. 2019 - 17:31\nSa pravom SDP zovu LIBERALE bez organa koja predstavlja osnovnu jedinicu kojom se mjeri crnogorska hrabrost.Bez pravne države i jakog crnogorskog indetitetskog imuniteta nema emacipacije crnogorskog društva.To je stožer crnogorske države koja ukida podjele. Vaše shvatanje građanske države je nakaradno i nijednog trenutka ne smije isključiti crnogorski indetitet i narod zbog koga država postoji.Građansko i nacionalno su dvije šine ne smijemo ih razdvojiti ,a nesmijemo ih ni spojiti govorio je B.Pekić.Prava manjina su regulisana evropskim sdandardima ugrađenim u domaće zakonodavstvo.\n19. 08. 2019 - 23:26\nTako je Janice, Upravo su nas ovakva isprazna fraziranja i tautologija doveli u slijepu ulicu. Misle da sa svojom retoričkom verzijom "gradjanskog koncepta drustva" i upornim potiskivanjem crnogorske samosvijesti da sprijece vec poodmakle procese koji u krajnjem prijete destabilizaciji ovog prostora. CG je evidentno posijeljena po nacionalni. šavovima, dok ovi vajni "vajni gradjanisti"mutirane komunisticke mentalnosti mehanicki ponavljaju svoju spasonosnu mantru, za koju i sami dobro znaju da de facto ne postoji osim u njihovoj uobrazilji. Ipak je samoobmana najopasnija od svi obmana,\n19. 08. 2019 - 19:10\nSDP(naravno posebno ovaj filtrirani sadašnji) je jedin i pravi naslednik veličanstvenog LSCG.Bio je i ostao uz LSCG anti ratna partija iskreno za samostalnu pro-evropsku,pravnu .demokratsku Crnu Gori i slobodu za sve njenene gradane. POSTOJAT ČE CRNA GORA!!!!!!\n20. 08. 2019 - 01:57\nNeka Karo. Vi ste pokazali ko ste. Sa četničinama drzite vlast u Budvi i HN. Kako vas nije sramota. Imate li vi grama obraza . Savrseno znate sta nam misle Pipuni a vi im drzite ledja. I jos se javljate da kazete nesto. Vi ste svoje rekli. I zavrsili za sva vremena. KO POSRNE MUDROVAT MU BRANE !\n20. 08. 2019 - 12:49\nKako ubjasniti vaš HULJA patriotiZam i ljubav prema svojoj državi koju PELJEŠITE nemilosrdnao na svakom koraku-pod motom braneći je od Srba, Rusa,četnika Liberala i nezna ćega još piiiih.Crna Gora i njen narod nikada nije imala okrutnijeg okupatora od vas GLADNICI.Doči če i vaš kraj.


Američki SEAF fond nudi dokapitalizaciju firmama u Srbiji - Domaćim preduzećima do 1,5 mil EUR - Edukaplus\nAmerički SEAF fond nudi dokapitalizaciju firmama u Srbiji – Domaćim preduzećima do 1,5 mil EUR\n„SEAF Opportunity Serbia fond“, sa sedištem u Vašingtonu, ponudio je srpskim firmama u privatnom vlasništvu mogućnost dokapitalizacije, kao alternativni način finansiranja brzog razvoja poslovanja.\nDirektor za investicije „SEAF Opportunity Serbia“ fonda, koji je osnovan u septembru ove godine, Đorđe Bajović izjavio je u Privrednoj komori Beograda da novi fond za Srbiju raspolaže sa 10 mil EUR i da je taj novac predviđen za ulaganja kroz dokapitalizaciju i tzv. mezanin kredite (konvertibilne zajmove).\n– Dokapitalizacije se vrše isključivo kroz manjinska ulaganja, najviše 49% vlasništva. Ideja je da preduzeća sa tim sredstvima i uz pomoć obuke i podrške mandžmentu ostvari rast i u sledećem koraku bude spremno za prodaju strateškom investitoru ili finansijskom partneru, ili da to preduzeća kao većinski vlasnik kasnije otkupi naš vlasnički udeo – rekao je Bajović Tanjugu.\nOn je kazao da tom fondu mogu da se jave preduzeća iz raznih oblasti i napomenuo da su za njih naročito interesanta ona u oblasti poljoprivrede, prerađivačke industrije i usluga.\n– Ulažemo u privatne firme čiji su vlasnici srpskid državljani. Preduzeće može da ima dva do tri vlasnika, ali je za nas idealno da postoji samo jedan – kazao je Bajović, koji je dodao da je cilj „SEAF fonda“ razvoj privatnog preduzetništva u Srbiji.\nBudući da se novac ulaže u kapital firme i da nisu potrebna tradicionalna sredstva obezbedenja koja se traže kod bankarskih kredita ta vrsta kapitala deli sudbinu same firme i ima jak interes da se firma što bolje i brže razvije.\nZbog toga je „private equity“ finansiranje naročito pogodno za preduzeća u razvoju, zbog njihovog ograničenog pristupa izvorima kapitala i zbog same ekspertize koju „private equity“ fondovi mogu da pruže.\nBajović je rekao da jedno preduzeće može maksimalno da dobije 1,5 mil EUR, a treba da ima 10 do 250 zaposlenih, godišnje prihode između 200.000 i 15 mil EUR, kao i da bude izvozno orijentisano.\nOvaj SEAF fond ne ulaže u startapove, a ne podržava ni proizvodnju duvana, alkoholnih pića (osim ako je procenat alkohola ispod 15%), niti oružja, igre na sreću i bilo koju vrstu „nemoralnih aktivnosti ili aktivnosti koje štete prirodnoj sredini“, prenosi Tanjug.\nBajović je podestio da je SEAF fond prisutan u Srbiji od 2006. godine i da je kroz svoj prvi fond u Srbiji uložio oko 10 mil EUR u domaća preduzaća, putem dokapitalizacija. Na primer, taj fond je u zrenjaninskom „Gomex“-u stekao 35% vlasničkog udela.\nVršilac dužnosti generalnog sekretara Privredne komore Beograda Aleksandar Milošević je rekao Tanjugu da ta komora pomaže svojim članovima da poboljšaju poslovanje i da privatni SEAF fond investira u mala i srednja preduzeća koja imaju potencijal brzog rasta, a nedostaju im finansijska sredstva.\nMSP mogu da dobiju sredstva sa određenim kamatama, koje putem SEAF fonda mogu da izbegnu, naveo je Milošević.\nSEAF fond je u SAD osnovan 1989. godine i sada raspolaže sa kapitalom od 600 mil USD, ima aktivnih 25 fondova u 21 zemlji širom sveta, sa investicijama u 400 kompanija. U taj fond ulažu finansijske institucije poput USAID-a, IFC (Međunarodne finansijske korporacije), Evropske banke za obnovu i razvoj i drugih.\n„SEAF Opportunity Serbia“ fond, čije je sedište u Vašingtonu, ima predstavništvo u Beogradu.


Kuća dragulj – EKO KUCA magazin\nART GRAY PHOTOGRAPHY, BRAN ARIFIN PHOTOGRAPHY\nKUĆA DIZAJNIRANA POPUT DRAGULJA, KOJA U SEBI SKRIVA VELIKU KOLEKCIJU SAVREMENIH UMETNIČKIH DELA, DOBITNIK JE NAGRADE ČASOPISA “KALIFORNIJSKA KUĆA + DIZAJN” ZA NAJBOLJI ARHITEKTONSKI DIZAJN MALE PORODIČNE KUĆE ZA 2015. GODINU.\nVlasnici kuće, veliki ljubitelji i kolekcionari savemene umetnosti, poželeli su da svom domu udahnu novu snagu i osveže njegovu lepotu. Rekonstrukcije su uvek veliki izazov. Unaprediti funkciju, konstrukciju i izgled jednog objekta, kao i njegov uticaj na okolinu, ostvariti vizije budućnosti u sadašnjosti, izazov je i dokaz umeća pravih umetnika. Tradicionalna kalifornijska kuća rekonstrukcijom je pretvorena u visoko tehnološku, modernu i održivu porodičnu kuću koja ispunjava sve zahteve za 21. vek. Pokrenuti delovi fasade imitiraju ivice dragulja, po čemu je ova kuća i dobila nadimak Dragulj Monte Karpa. Sam prilaz objektu i neobična ulazna vrata nagoveštavaju da se iza zidova nalazi specifičan enterijer u posebnoj funkciji, a umetničke skulpture postavljene pored ulaza u garažu i na terasu, govore da su vlasnici ljubitelji savremene umetnosti.\nUlazna vrata velike visine urađena su u ramu od čeličnih kutija sa prozirnim staklom kao ispunom, u stilu 21. veka i potpuno neočekivano, trapezoidnog su oblika sa klatnim otvaranjem uz pomoć hidraulike i zatvaranjem uz pomoć magnetne brave. U trenucima kada se želi veći stepen intimnosti ili zaštita od sunca, sa unutrašnje strane lako se može navući klizni panel urađen od perforiranog lima sa laserski sečenom unikatnom šarom različite prozirnosti.\nI pre nego što se uđe u kuću, već po otvaranju ulaznih vrata, posetilac je pod utiskom samog enterijera, konzolnog stepeništa i pogleda na okean. Levo od ulaza je biblioteka sa bogatom kolekcijom umetničkih knjiga, skulptura i slika, a poseban ugođaj tokom boravka u biblioteci stvara krovni prozor. Ulazni deo se proteže kroz dve etaže i ima dosta niša koje su ispunjene umetničkim slikama i skulpturama. Celokupna rasveta je raspoređena tako da naglasi umetnička dela u prostoru i da u kombinaciji sa dnevnim svetlom proizvede osećaj lakoće, otvorenosti prostora i pozitivne energije.Površine zidova i geometrija otvora za vrata i prozore zakošeni su u više pravaca, što naglašava celu priču oko jednostavne, ali efektne ideje o rekonstrukciji ove kuće, tj. pretvaranju jedne klasične kuće sa dvovodnim krovom u geometrijski dragulj.\nSa desne strane su konzolne stepenice koje vode na prvi sprat, a onda se iznenada pojavljuje i skulptura u ljudskom obličju koja lebdi u prostoru diskretno fiksirana na zid, dajući utisak prisustva čuvara celog mesta. Same stepenice bele boje su skoro nevidljive, jer je okolni prostor u potpunosti beo. Gazišta stepeništa su urađena od perforiranog lima laserski sečenog po unikatnoj šari za svako gazište različito, što zajedno sa prozorom u krovu i okolnom rasvetom, bez obzira na doba dana ili količinu spoljnog svetla, uvek daje posebne efekte svetlosti i senki u celom enterijeru.\nTRADICIONALNA KALIFORNIJSKA KUĆA. REKONSTRUKCIJOM JE PRETVORENA U VISOKO TEHNOLOŠKU, MODERNU I ODRŽIVU PORODIČNU KUĆU KOJA ISPUNJAVA SVE ZAHTEVE ZA 21. VEK. REKONSTRUKCIJE SU UVEK VELIKI IZAZOV. UNAPREDITI FUNKCIJU, KONSTRUKCIJU I IZGLED JEDNOG OBJEKTA, KAO I NJEGOV UTICAJ NA OKOLINU, OSTVARITI VIZIJE BUDUĆNOSTI U SADAŠNJOSTI, PREDSTAVLJA UMEĆE PRAVIH UMETNIKA.\nU nastavku je prostran dnevni boravak sa kaminom i velikim kliznim vratima koja vode na terasu. Desno su trpezarija i kuhinja. Prostor je podeljen po funkciji, bez klasičnih pregrada, i minimalistički sređen u belim tonovima sa naglaskom na umetničkim delima iz porodične kolekcije.// ekLJILJANA RADOJČIĆ – Više u EKO KUĆI No16\nBiblioteka se istiće bogatom kolekcijom umetničkih knjiga, skulptura i slika, a poseban ugođaj tokom boravka u njoj daje krovni prozor.\nProstor je projektovan sa idejom da se u njemu na najbolji način prikaže velika kolekcija savremenih umetničkih dela i pruži posebno uživanje u njihovom posmatranju.\nPrethodni članak Hookl und stool wood laboratory\nSledeći članak Klupa za dvoje 2 stools\n24. дец, 2016.\n18. нов, 2019.\n01. јул, 2018.\nDrvena lampa WOODSPOT\n26. нов, 2014.\nU ravnoteži je pola zdravlja\n20. окт, 2016.\n20. дец, 2012.


Opisi : - Treća strana napravio proizvod. - U skladu s za Dualshock 4 kontrolor - Zaštitite svoje kontrolor Poruku! Proizvod slika je samo za pozivanje. Zbog različitih prikaži ekran može donijeti veliku boja razlika u istu sliku, molim te, shvati tamo se može dogoditi boja domet razliku od fizičke proizvod. Ne držati bilo kakvu odgovornost da boja razlika i neće prihvatiti o takvim vezane žalbu. Paket Uključuje : 1 kom slučaju Za sony ps4 kontrolor 2 pc-a ( =1 para )thumbsticks koštac Za dualshock 4 kontrolor


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 27.Feb.2021, 23:26\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja dr Mirsad Derlek objašnjava za ''Kurir'' da i oni građani koji su primili jednu dozu vakcine moraju u desetodnevnu samoizolaciju ako nemaju negativan test na kovid pri ulasku u zemlju, jer jedna doza vakcine ne predstavlja dovoljnu zaštitu.\n“Jasno smo rekli da jedna doza vakcina nije dovoljna i naučno je dokazano da posle nje imamo samo oko 50 odsto imuniteta i zato je potrebna i druga doza ili revakcinacija. Zato i traže PCR testiranje pri prelasku granica. Imali...\nSrbijaDanas.com: PRIMILI STE PRVU DOZU VAKCINE? Doktor Đerlek otkrio šta morate OBAVEZNO URADITI pri ulasku u zemlju\nIzvor: Blic, 28.Feb.2021, 11:24


Građevinski materijal, Donji Dušnik :: Daibau.rs\nAdaptacija Gradjevina Građevinski materijal Drvo Lamelirano drvo Novogradnja Šalovanje Specializirani građevinski radovi Zemljani radovi\nGRAĐEVINSKI MATERIJAL, DONJI DUŠNIK\nTražim dobrog prodavnicu za građevinski materijal: Sakupili i proverili smo prodavnice za građevinski materijal, koji rade u mestu Donji Dušnik i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani prodavnice za građevinski materijal će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan prodavnica za građevinski materijal više\nNAJBOLJE OCENJENI PRODAVNICE ZA GRAĐEVINSKI MATERIJAL U VAŠOJ OKOLINI:\nSALE-PUKOVAC DOO PUKOVAC, Pukovac\nViše od 9 godina smo napravili veliki broj projekata za građevinski materijal. Naša iskusna ekipa ima kapacitete, da izvede srednje i veće narudžbe. Najviše poslujemo sa radovima za građevinski...\nNAJBOLJE OCENJENI PRODAVNICE ZA GRAĐEVINSKI MATERIJAL U ŠIROJ OKOLINI\nMožemo se pohvaliti sa više od 16 godina iskustva za usluge - građevinski materijal. Naša sposobna ekipa može da preuzme manje i srednje objekte. Radimo sve usluge za građevinski materijal....\nPREDUZEĆE AGRUM DOO MEROŠINA, Merošina\nMi smo kvalitetni prodavnice za građevinski materijal, gradimo i renoviramo preko 1 godine. Naša ekipa može da preuzme projekte srednjeg i većeg obsega. Primarno se bavimo sa radovima za građevin...\nArhitekti, arhitektura Donji Dušnik\nKrovopokrivač Donji Dušnik\nElektričar Donji Dušnik\nMoleri, krečenje, farbanje Donji Dušnik\nPopločavanje Donji Dušnik\nDimnjačar Donji Dušnik


Što pokazuje potpuna krvna slika: transkript, normalno - Tahikardija - December\nJedini test krvi koji bi otkrio parazitsku infekciju ne postoji. Neke, ali ne sve, parazitske infekcije mogu se otkriti određenim krvnim testovima, jer prisutnost parazita u ljudskom tijelu uzrokuje odgovor imunološkog sustava u obliku formiranja specifičnih antitijela (u slučaju da su antigeni parazita dostupni za otkrivanje imunološkim sustavom).\nIspitivanja krvi na prisutnost specifičnih protutijela na parazite (serološki testovi) češće služe kao dodatne studije o testovima stolice. Serološki testovi nisu uvijek dovoljno osjetljivi, jer se antitijela ne pojavljuju u svim oblicima i možda nisu prisutna u svim fazama određene parazitske infekcije. Međutim, mogu biti korisni kada se koriste u složenoj dijagnostici kao dodatni testovi, pogotovo ako sumnjate na parazitske infekcije, čija je dijagnoza izravnim metodama u istraživanju fecesa (zbog karakteristika njihovog životnog ciklusa) teška ili nemoguća.\nNeizravni laboratorijski znaci parazitske infekcije mogu biti povećanje broja eozinofila u leukocitnoj formuli krvi, značajno povećanje ukupne koncentracije imunoglobulina u krvi klase IgE i druge nespecifične promjene.\nSamo neki uzročnici parazitskih infekcija mogu se izravno detektirati u krvi u određenom stadiju infekcije.\nLiječnik koji je prikladan za dijagnosticiranje pomoći će vam odabrati liječnika koji se temelji na povijesti i simptomima bolesti.\nSlabost je čisto subjektivni pojam i nema univerzalnu definiciju. Svatko tko se žali na slabost opisuje ga na temelju njihovih individualnih osjećaja. Razlog koji dovodi do takvog simptoma može biti cijeli kompleks fizioloških i psiholoških poremećaja.


Edukacija | Škola bahovih praktičara\nŠkolu mogu pohađati svi zainteresovani. Polaznici naše škole mogu biti i laici. Postoji jedan prirodni preduslov, a to je da polaznik ima (što više) životnog iskustva. Stečeno znanje polaznici mogu uspešno da koriste za lično zdravlje i zdravlje svojih ukućana i prijatelja. Izučavanje metode dr Baha podrazumeva spoznavanje emotivnih i mentalnih karakteristika i stanja ljudskog bića. Za sve one koji su uvek imali afinitet prema temama iz psihologije ličnosti i mentalne higijene, ovo je prava poslastica.\nMetod dr Baha je “Psihologija na dlanu”. Obuka je divna prilika da upoznate sebe i svoje bliske osobe. Da sa lakoćom prepoznate svoja negativna emotivna stanja i da imate rešenja kako da ih eliminišete. Uz Bahove kapi rastemo i razvijamo se kao ličnosti. Cilj ovih promena je da budemo autentični, spontani i vešti u komunikaciji sa samim sobom i sa drugima koji nas okružuju. Da se dobro osećamo u svojoj koži.\nŠkola će omogućiti polaznicima da obuku iskoriste obilato za sebe, menjajuci sebe, stičući lično iskustvo. Tada će biti potrebno samo malo reći kojima ce moći da inspirišu na promenu i druge oko sebe (svoje partnere, decu, roditelje, prijatelje...). Živimo u vrlo zahtevno vreme, kada nam je potrebno dosta veština da ostanemo otvoreni i ležerni i u komunikaciji sa svojima i u kontaktu sa nepoznatima. Promene koje pominjem planirane su u tom pravcu – da se osećamo dobro u kontaktu sa sobom i sa raznolikim okruženjem i zahtevima koji dolaze iz tog okruženja. I Savetovalište JAZZ (koje organizuje Školu) će na razne načine podržavati polaznike obuke u sticanju ličnog iskustva i negovanju sopstvenog emotivnog stanja. Jedan od načina je da će za sve polaznike koji to budu hteli biti obezbedjene kvalitetne individualne konsultacije po značajno umanjenoj redovnoj ceni tokom cele obuke. Polaznici će, takođe, tokom obuke, na raspolaganju imati komplet bahovih esencija. Kombinacije kapi koje budu pravili za sebe lično biće besplatne, a za članove njihove porodice biće 300 dinara, sto je takodje umanjena redovna cena.\nda je polaznik tokom obuke radio na negovanju sopstvene ravnoteže i tako postao sposoban da bude dobar oslonac sebi i drugome\nŠkola počinje svakog oktobra. Nastava se odvija jednom mesečno. Nova generacija polaznika (oktobar 2018) ići će drugog petka u mesecu. Ove godine to je 12.oktobar.\nBazični nivo obuke (L1) traje 5 meseci. Polaznici koriste 2 udžbenika. Nastava se odvija na srpskom jeziku, jednom mesečno. Posle svakog sastanka, koji traje 4 do 5 sati u zavisnosti od veličine grupe, dobija se „domaći zadatak“ sastavljen od niza pitanja i situacija. Svaki domaći zadatak usmeren je na utvrđivanje znanja koje ste stekli tokom prethodnog susreta i motiviše vas da procenite svoje emotivno ili mentalno stanje u nizu konkretnih svakodnevnih situacija predstavljenih u tim zadacima. Već na bazičnoj obuci bićete upoznati sa različitim vrstama strahova, usamljenosti, neraspoloženja, različitim razlozima za neuspehe i našim reakcijama na te neuspehe, besom, problemima nesanice, depresije, ljubomore, tuge, dekoncentrisanosti, neodlučnosti, nesigurnosti, lenjosti ... i naravno rešenjima za ta neprijatna stanja. Ovaj nivo obuke završava se polaganjem pismenog testa - rekapitualacijom svih tema koje smo izučavali u proteklom periodu.\nPraktičarski deo obuke (L3)\nL3 Opcija 1:\nOpcija 1 podrazumeva 6 meseci obuke koja se odmah nadovezuje na prethodni (L2) nivo obuke. Na ovom nivou se koristi još 1 udžbenik. Ovaj nivo služi da se stečeno znanje pretoči u veštinu vođenja intervjua i biranju preparata već u toku samog intervjua. Obuka je sastavljena od mnoštva raznolikih vežbi, serije psiholoških radionica i naravno onih informacija koji će vas činiti visoko efikasnim i profesionalnim. Tokom obuke polaznici će imati tri grupe ispitnih zadataka. Zadatke pregledaju i procenjuju koleginice koje su odabrane od strane Bahovog Centra kako bi se obezbedila objektivnost ocenjivanja. Prvi deo testiranja će se fokusirati na znanje Bahovim Cvetnim Esencijama. Drugi deo zadataka će testirati polaznikovu veštinu da u zadatim scenarijima koji opisuju konkretne životne situacije pravilno prepozna emotivne i mentalne blokade i predloži adekvatnu kombinaciju esencija. Treći deo, poslednji u nizu zadataka je pisanje završnih radova: Prikazi iz prakse i eseji o sopstvenom iskustvu sa Bahovim Esencijama i sa grupom u kojoj su se obučavali.\nL3 Opcija 2:\nOva opcija podrazumeva intenzivnu obuku smeštenu u 4 dana. Obuka će se završiti polaganjem prvog od tri dela testa. Drugi i treći deo testa polaznik će dobijati online ( isto kao i polaznici Opcije1) nakon uspešno urađenog prethodnog testa. Ova opcija namenjena je polaznicima koji imaju sertifikate L1 i L2 stečenu u našoj Školi ili u nekim drugim centrima obuke, a koji procenjuju da imaju dovoljno iskustva na osnovu kojeg će moći uspešno pratiti i iskoristiti intenzivnu obuku u 4 dana.\nObuku vodi Milena Kostić, psiholog\nBazična obuka (L1) košta 400 evra. Plaća se u 5 mesečnih rata po 80 evra. Uplate su dinarske, po srednjem kursu evra i plaćaju se na račun savetovališta.\nDrugi nivo obuke (L2) košta 320 evra. Plaća se u 4 mesečne rate po 80 evra. Uplate su dinarske, po srednjem kursu evra i plaćaju se na račun savetovališta.\nTreći, praktičarski deo obuke (L3)\nL3 Opcija 1, košta 560 evra. Plaća se u 6 mesečnih rata. Uplate su dinarske, po srednjem kursu evra i plaćaju se na račun savetovališta.\nL3 Opcija 2, košta 630 evra.\noktobar, 4. nova generacija polaznika Bazične obuke (L1)


Akademik Mihajlo Vukas izjavio je da bi 12 banjalučkih beba danas bilo živo da na Drini nije zaustavljen konvoj humanitarne pomoći sa lijekovima i kiseonikom, koji je 1992. godine predvodio iz Geteborga do Beograda. “Nakon ovog događaja pitao sam osobu […]\nSekretar Udruženja “12 beba” Željka Tubić poručila je danas da je tragična smrt 12 beba u Kliničkom centru Banjaluka 1992. godine zbog nedostatka kiseonika, događaj koji se ne smije nikada zaboraviti. “Ovaj događaj ne smije biti izbrisan iz sjećanja i […]\nNa Novom groblju u Banjaluci danas je služen parastos i položeno cvijeće povodom obilježavanja 27 godina od stradanja 12 beba u Kliničkom centru zbog nedostatka kiseonika, koji nije mogao biti dopremljen ovoj zdravstvenoj ustanovi kopnom zbog ratnih djestava, a ni […]\nRepublički centar za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica predstaviće danas u Banjaluci knjigu “Šta su skrivile?” o stradanju 12 banjalučkih beba u Kliničko-bolničkom centru u maju i junu 1992. godine. Autor knjige je Nikola Borković, a promocija […]


Izvor: Glas Zapadne Srbije arhiva vesti 22.04.2018 - Naslovi.net\nČačanke šampionke Balkana\nGlas Zapadne Srbije 22.04.2018\nTargovište/ Rumunija – Kata tim reprezentacije Srbije u sastavu Marija Paunović (KK Nemanja), Ana Brajović i Aleksandra Ilić (KK Čačak) postao je šampion Balkana na prvenstvu ujedinjenog karatea u Rumuniji. Čačanke su bile dominantne i još… »\nBeograd - Izborna skupština Dosta je bilo izabrala je novo rukovodstvo, a za predsednika Dosta je bilo izabran je narodni poslanik dr Branislav Mihajlović iz Bora. Njegova zamenica biće narodna poslanica Branka Stamenković, a potpredsednici narodni… »\nAmerička KKR grupa kupila je od Željka Mitrovića Pink Bosne i Hercegovine i Pink Montenegro, saznaje Danas. To je razlog zbog čega je Mitrović za utorak 24. april zakazao sastanak sa regionalnim direktorima svojih regionalnih televizija. Vest o… »\n22.04.2018 Glas Zapadne Srbije, kategorije


Šta je PSA tumor marker prostate i kako se meri | Priroda na dar - Srbija\nŠta je PSA tumor marker prostate i kako se meri. Šta znači povišeni PSA?\nPSA tumor marker (prostata specifični antigen) test predstavlja analizu krvi kojom se određuje količine prostata specifičnog antigena (PSA) u vašoj krvi. Prostata specifični antigen je protein koji proizvode normalne ćelije prostate, a takođe i ćelije raka prostate.\nPovećani nivo PSA određen ovim testom može brzo da ukaže da imate neki problem sa vašom prostatom – upala prostate (prostatitis) ili hiperplazija prostate (uvećanje prostate) - ali ne obavezno i sa malignom transformacijom.\nPSA tumor marker PSA (prostata specifični antigen) je primarni specifični marker prostate. Ispitivanje nivoa PSA radi se i u kombinaciji sa fPSA (slobodni prostata specifični antigen), a njihov odnos fPSA/PSA može biti dobar veoma dobar pokazetelj poremećaja prostate.\nPSA tumor marker vrednosti: Ukoliko je ukupan PSA viši od gornje granice normale a indeks veći od 0.25 onda je najverovatnije to posledica benignog uvećanja prostate. Ako je ukupan PSA viši od gornje granice normale, a indeks manji od 0.15 najverovatnije je u pitanju karcinom prostate.\nPovišeni nivo PSA može biti znak raka prostate. To pokazuje činjenica da mnogi muškarci sa povećanim nivoom PSA nemaju, dok neki muškarci sa normalnim PSA nivoom imaju imaju rak prostate.\nPostoji 7 stanja u kojima je PSA tumor marker povećan a da to ne znači rak prostate - pročitajte na linku ovde detalje.\n[caption id="attachment_6229" align="alignnone" width="422"] Najbolji biljni preparat za prostatu - BioProstata kapi[/caption]\nLekovi i PSA


Detalj iz Prijatelja novi modni krik | djurdjevak\nsrećne vesti September 6, 2018\nPoznati svetski brend Balenciaga dizajnirao je jaknu za predstojeću zimu koja je postala popularna na društvenim mrežama. Ovaj komad veliku pažnju zadobio je tako što je inspiraciju pronašao u najgledanijoj seriji na svetu “Prijatelji”.\nSvi pasionirani ljubitelji ovog sitkoma znaće već po naslovnoj slici o kojoj epizodi je reč. Naime, Džoji i njegov prijatelj Čendler su se posvađali oko sedenja u fotelji. Džoji je prijatelju zauzeo mesto, on mu se osvetio time što mu je ukrao sav donji veš. Izrevoltirani Džoji rešio da mu se osveti tako što će obući na sebe svu garderobu svog cimera. Dok je nas ljubitelje serije ova scena godinama zasmejavala, pomalo nekonvencionalni modni brend rešio je da na ovome zaradi. Ni manje, ni više nego 9000 dolara po komadu. Ova kupovina može biti smislena ako je posmatramo sa stanovišta ekonomičnosti, tako za 9000 dolara dobijete nekoliko odevnih predmeta, ali ruku na srce, svaki se pojedinačno može naći za mnogo manje novca i u tom slučaju. Ali opet, zašto bi neko na sebe navukao nekoliko komada jakni, a da pri tome ne živi na Aljasci?\nZa sve one koji nikada nisu gledali Prijatelje i kojima ta scena ne znači ama baš ništa, ovaj modni krik će izgledati kao da se regal ispovraćao po osobi koja sve ovo nosi na sebi. Moda ide u nekom čudnom smeru, zar ne?\nOvog leta sam na svom telefonu otkrila aplikaciju “Health” (u obliku srca), od tada do danas svake večeri proverim svoju kilometražu. Ali, od danas…


Održan pomen Entoniju Burdejnu u Beogradu | Mondo Portal\n22.07.2018. | 19:34\n"Ljudi teže tome da upoznaju i shvate druge narode i kulture. A najbolji način da do toga dođe je da zajedno obeduju".\nOva rečenica možda najbolje opisuje sve emisije Entonija Burdejna, ali i njegovu životnu filozofiju koju su prihvatili milioni ljudi širom sveta, čak i ovde kod nas u Beogradu.\nGrupa entuzijasta i poštovalaca rada slavnog kuvara, odlučila je da oda pomen Burdejnu, na način koji bi mu se sigurno dopao, uz zanimljivo spremljenu večeru, piće i rokenrol.\nU jednoj kafanici na Vračaru, krčkao se crni pasulj sa kobajama, brazilska fežoada uz dodatak svinjskih ušiju i repova. Salčići su već bili servirani, a kao starter predloženo mi je da ih probam uz "rolat od svinjskih glava" ("Porchetta di Testa"). Nakon toga, usledilo je apsolutno oduševljenje sa fantastičnim "povuci jagnje", odnosno cepkanom (pulled) jagnjetinom u krckvom hlebu sa crvenim kupusom. I za kraj, slatki salčići sa domaćim džemom od kajsija i začinima. Sve sami Entonijevi favoriti...\nDok sam mezila ove specijalitete, slušala sam kako su momci koji su organizovali ovaj pomen, uopšte došli na ideju da nešto ovako prirede.\n"Burdejn je spajao nespojivo. Za njega su raspad i prefinjenost bile ista strana medalje, a ljude i njihove priče je uvek stavljao ispred fensi restorana i Mišelin zvezdica. Bio je čovek koji nas je uvek inspirisao u kujni, ali pre svega nas je terao da potražimo više od života", priča za MONDO Leonid Ristev, jedan od organizatora, koji kako kaže "uživa da hrani ljude", a inače nije profesionalni kuvar.\nNjegov kolega Dragutin Nenezić kaže da Entoni Burdejn za sve nas predstavlja "potvrdu velike istine, da svako treba da bude ono što jeste i da ne treba da beži od toga, da se ne stidi svojih mana, što bi prevedeno u kulinarski svet značilo da nema stida zbog svinjske glave, salčića i raznih stvari koje su stavljene u pasulj".\nOdziv Beograđana bio je fantastičan, pa je kroz malu kuhinju u Lozničkoj ulici "protutnjalo" preko sto ljudi, ujedinjenih oko iste ideje.\nSpecijaliteti koje je i sam Burdejn obožavao, servirani su za "dž".\n"Bio sam baš tužan kada sam čuo šta se dogodilo. Zbog njega sam i zavoleo svoj posao i za to sam mu beskrajno zahvalan", kaže Prle koji drži mesaru na jednoj beogradskoj pijaci i koji je čuo od mušterija da će se Burdejnu održati parastos u Beogradu.\nMnogima koji su prisustvovali ovom pomenu bilo je žao što slavni TV kuvar nikad nije došao u Srbiju i uživao u našim specijalitetima, iako je obišao skoro ceo svet.\nSrbija je zasigurno jedina koja mu je odala poštu na ovakav način.\n22.03.2018. | 18:58 video photo 7\nMONDO je bio na snimanju nove sezone muzičkog šoua "Luda noć"! Saznajte šta nas sve čeka, koje goste ćemo gledati, a...\n18.01.2018. | 15:56 photo 15 6\n10.10.2014. | 10:20 > 17:01 video 9 49\n28.05.2015. | 15:01 video 0 36\n08.12.2014. | 20:39 > 20:42 3 0\n02.10.2014. | 22:00 > 11:31 video 13\nZoran Kesić, voditelj emisije "24 minuta", koja se emituje na TV B92 pozvao nas je da prisustvujemo snimanju jedne...


I nauka u službi suđenja - JK CEMENT\nHome / Vesti / I nauka u službi suđenja\nObjavljeno: 9 decembra, 2012\nObzirom da se pri komentarisanju snimka borbe iz 4. kola Super judo lige Srbije Gartner (JK Slavija Novi Sad) – Gerasimenko (JK Crvena zvezda Beograd) na društvenim mrežama razvila prava diskusija s nizom različitih (suprostavljenih) mišljenja prilažemo i naučnu (biomehaničku) analizu dvojice profesora sa Fakulteta spota i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Nišu. Vrlo interesantno!\nBiomehanička analiza: Površina oslonca belog takmičara u prednosti nad plavim takmičarem, kao i u uglu nagiba tela tj., pretklonu trupa belog takmičara (od oko 90 deg) koji napada i povlači plavog takmičara (koji je pak, sa druge strane, sa gotovo uspravnim položajem tela, iz kojeg nije u mogućnosti da sprovede napad) čemu ide u prilog aktuelni frejm u šestoj sekundi (od ukupno 20s):\nBliže objašnjenje u odnosu na površinu oslonca glasi: beli takmičar je postavio svoj oslonac tj., levu i desnu nogu jednu ispred druge i posmatrano u sagitalnoj ravni, sproveo napad (u smeru prema napred) tj., sa spuštenim težištem tela ispod protivnika. Za razliku od belog takmičara, plavi takmičar je stopala postavio paralelno, čime je postao potpuno nestabilan u odnosu na dejstvo sile vuče posmatrano u frontalnoj ravni. Na strani belog takmičara je inicijativa, stabilnost ravnotežnog položaja tela u sagitalnoj ravni u kojoj i sprovodi napad (za razliku od nestabilnog ravnotežnog položaja belog takmičara u frontalnoj ravni), što za rezultat ima gubitak ravnoteže plavog takmičara i nemogućnost da se odbrani.\nUzimajući u obzir i kombinaciju tehnike koja je u duhu džudoa da iz tehnike koja se baca prema napred beli takmičar produžava tehniku bacanja unazad protivnika a da je u isto vreme reakcija plavog takmičara iz neravnotežnog položaja, kojii prvi ima kontakt sa tatamijem i nije u mogućnosti da izvede požrtvovanu tehniku (žrtvuje svoje težište tela da bi izveo bacanje) već imitacijom kontra tehnike samo prati putanju kretanja belog koji izvodi kombinaciju bacanja.\nBiomehaničkom analizom snimka može se zaključiti da je u potpunosti ispravna odluka sudija – bacanje je za belog takmičara.\nDr Mirsad Nurkić, predmet borenja\nDr Saša Bubanj, predmet biomehanika\nAnalizu u PDF fromatu (za štampu) možete videti i preuzeti ovde


(FOTO) Izložbom fotografija započela proslava 25. obljetnice Grada Rijeke – RiječanIN\n(FOTO) Izložbom fotografija započela proslava 25. obljetnice Grada Rijeke\nNa postamentima na Korzu je izložena zbirka fotografija pod nazivom „25 godina u objektivu fotoreportera Novog lista“, što je uvod u program koji završava koncertom riječkih grupa u petak, 20. travnja\nOvog će se tjedna održati događanja povodom dvadeset pete obljetnice konstituirajuće sjednice Gradskog vijeća Grada Rijeke 19. travnja 1993. godine, koja je označila postojeće funkcioniranje jedinice lokalne samouprave.\nNajavljen program povodom 25. obljetnice osnutka Grada Rijeke\nProslava će kulminirati 20. travnja, kada će na Korzu, s početkom u 20 sati, besplatan koncert održati riječki bendovi The Siids, Krešo i kisele kiše, En face i Belfast Food.\nTags„25 godina u objektivu fotoreportera Novog lista“Izložbakorzozbirka fotografija


Zaštita od požara | SecuritySEE.com\nNaslovna Sistemi bezbednosti Zaštita od požara\nFire protection – Zaštita od požara je jedna od podkategorija kategorije Sistemi bezbednosti kojom se bavi magazin za bezbednost SecuritySEE.com. Zaštita od požara Srbija, Hrvatska, Slovenija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Makedonija\nTanja Pajić - 07/04/2022\nTanja Pajić - 22/09/2021\nTanja Pajić - 06/04/2021\nZaštita od požara Tanja Pajić - 15/12/2020\nRastuća kompleksnost današnje infrastrukture i potražnja za održivijim rešenjima takođe “podgrevaju“ potrebu za inovacijama. Srećom, mnoge kompanije prednjače u razvoju rešenja za bolje, sigurnije i efikasnije načine za sprečavanje i gašenje...\nZaštita od požara Tanja Pajić - 09/10/2020\nDelatnost Državne vatrogasne škole obuhvata, između ostalog, izradu i predlaganje programa obrazovanja za sticanje odgovarajućih kvalifikacija, sporvođenje obrazovanja, seminara, kurseva, radionica i vežbi za potrebe sistema vatrogasne službe kao i podizanje...\nZaštita od požara Tanja Pajić - 30/09/2020\nU Republici Hrvatskoj održana je konferencija o protivpožarnim alarmnim sistemima - “Vatrogasni alarm“ , pri čemu su nastale brojne debate o primenjivosti Zakona o vatrogastvu koji je povukao niz nedoumica, jer...\nZaštita od požara Tanja Pajić - 02/07/2020\nDa li ste se ikada zapitali kako bi izgledalo da svi uređaji mogu raditi prema vašim potrebama i navikama, onako kako baš vi to želite, da ne morate ustajati da bi...\n5 razloga da instalirate alarm i još 5 da budete bezbedniji!\nZaštita od požara Tanja Pajić - 15/05/2020\nInstaliranje alarma mnogi smatraju skupom i nerelevatnom investicijom, ali je praksa pokazala da njegovo odsustvo, kako u poslovne svrhe tako i u domaćinstvu, može koštati znatno više imajući u vidu da...\nObaveze pravnih lica iz oblasti zaštite od požara!\nZaštita od požara Tanja Pajić - 03/02/2020\nZakon o zaštiti od požara propisuje obaveze pravnih lica u domenu uređivanja sistema zaštite od požara. Svrha propisanih mera zaštite od požara, pre svega, je zaštita života i zdravlja ljudi, materijalnih...\nZaštita od požara Ivana Rebrača - 10/10/2018\nKo je odgovoran za tragediju u Narodnoj biblioteci?\nZaštita od požara Redakcija - 31/08/2018\nDvojica radnika firme za protivpožarne sisteme "Empeks" preminula su prošle nedelje usled trovanja ugljen-dioksidom (CO2) u beogradskom naselju Vračar. Dva radnika smrtno su stradala prilikom probe sistema za gašenje požara u Narodnoj biblioteci u Skerlićevoj ulici u Beogradu.\nLokalizovan požar u Zemunu, povređena četiri vatrogasca\nZaštita od požara Redakcija - 02/08/2018\nVeliki požar izbio je u utorak oko 22 sata u magacinu fabrike plastike u Ulici cara Dušana u Zemunu, nedaleko od Pupinovog mosta, a vatra se proširila i na susednu fabriku „Gaj inženjering“, salon nameštaja „Numanović" i zahvatila je jednu kuću. Jedan vatrogasac je zbog opekotina prevezen u Urgentni centar, a lakše su povređena trojica njegovih kolega. Vatrogasci su posle četiri sata dramatične borbe uspeli da lokalizuju požar.\nZaštita od požara Redakcija - 23/07/2018\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović istakao je da će Ministarstvo unutrašnjih poslova ove godine nabaviti nova vozila i radne i zaštitne uniforme za vatrogasce, kako bi u izvršenju svakodnevnih zadataka zaštitilo njihove živote i omogućilo im da budu još efikasniji u pružanju pomoći građanima...


Račun za mesec septembar 2016. godine | ЈКП Информатика\nRačun za mesec septembar 2016. godine\nPočetna stranica » Račun za mesec septembar 2016. godine\nObrada računa objedinjene naplate komunalno-stambenih usluga za mesec septembar 2016.godine je završena. U distribuciji će se naći 158.575 računa za stambene prostore i 11.681 računa za poslovne prostore.\nPeriod za obračun duga: za stambene prostore je od 9.2013. do 8.2016. i za poslovne prostore je od 9.2013. do 8.2016. godine.\nU akciji Plava kućna računaljka broj oslobođenih obveznika u ovom mesecu je 992 ( 621 min.broj bodova).


Tura po Parizu sa hip-hop plesačem | CityMagazine\nShare / 11 Share / 2 Share / 1\nTura po Parizu sa hip-hop plesačem\nBrejkdenser Kapstand je, inspirisan fotografijama poput onih Murada Osmanna, napravio kreativni editorijal u kom zahtevan stoj na jednoj ruci izvodi na tlu najpoznatijih pariskih lokacija.\nMladić koji je postao poznat pod imenom Kapstand počeo je ovaj zanimljiv projekat kada se preselio u glavni grad Francuske sa severoistoka zemlje, a od tada je na Instagram okačio mnogobrojne fotografije koje ga prikazuju na kultnim mestima ovog grada. Svoje dugogodišnje iskustvo u brejkdensu Kapstand je iskoristio da napravi svoje fotografije prepoznatljivim, a uvek se slika sa leđa ne bi li ostao anoniman. Iako je njegov plan da nastavi sa ovim projektom na različitim lokacijama širom sveta, u našoj galeriji možete pogledati neke od nanjboljih fotografija koje je napravio u Parizu – od Ajfelove kule i Centra Pompidou do Trijumfalne kapije i Versaja.\nSa hip-hop plesačem na turu oko Pariza Otvori galeriju\nŠik editorijal inspirisan Disneyevim junacima\nSjajni primeri fotografije u odrazu\nPredivne fotografije majke i ćerke koje rade jogu editorijal · fotografija · hip hop · kreativno · pariz\nShare na Facebook / 11 Share / 2 Share / 1\nKubrickova ćerka otkriva fotografije sa svojim čuvenim ocem


Predsednik Vlade Republike Srbije Mirko Cvetković u poseti IT kompanijama na dalekom istoku | | PC Press\nAuthor Bojan StanojevićPosted on 29. June 2010. 3. August 2017. Categories NewsTags EXPO 2010, Huawei, Mirko Cvetković, Samsung\nPrevious Previous post: ICT sporazum između Južne Koreje i Srbije\nNext Next post: Besplatni web programi za obradu slika


Crnoj Gori potrebno 20.000 sezonaca - Akta.ba\n03.04.2019. 10:40 / Izvor: Nezavisne novine\nU susret ljetnjoj turističkoj sezoni, u Crnoj Gori već je krenula potražnja za sezonskim radnicima. Prema procjenama Zavoda za zapošljavanje, oko 20.000 sezonskih radnika bit će potrebno samo na primorju pa su predstavnici Vlade i poslodavci pozvali domaće radnike da ove sezone pronađu posao na crnogorskom primorju.\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja i Zavod za zapošljavanje Crne Gore, u susret turističkoj sezoni, organizovali su danas konferenciju na temu "Zaposlimo domaće". Cilj je, kako su istakli, da se nezaposlena lica iz Crne Gore zaposle tokom ljetnje sezone.\n"Iako je u Crnoj Gori i dalje mnogo nezaposlenih, ohrabruje podatak da se iz godine u godinu taj broj smanjuje. U ovom trenutku na evidenciji Zavoda je 38.500 nezaposlenih, što je 18,4 odsto manje u odnosu na isti prošlogodišnji period. Vjerujem da će i ove godine crnogorsko primorje biti odredište za mnoge domaće radnike.", rekao je Mustafić.\n"Procjene su da će posla biti za oko 20.000 sezonaca na primorju.", rekao je Mustafić.\n"Vlada je u prethodnom periodu odgovorno radila na stvaranju uslova za otvaranje novih radnih mjesta i efikasno funkcionisanje tržišta rada, uz povećanje aktivnosti radne snage i ukupne zaposlenosti, posebno u privatnom sektoru, i smanjenju nezaposlenosti, s ciljem ostvarivanja boljeg ekonomskog rasta i jačanja konkurentnosti domaće ekonomije.", istakao je Purišić.\nPoručio je da "radnu snagu trebamo učiniti konkurentnijom prije pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji, jer će kasnije, liberalizaciom tržišta rada ljudski resurs nastojati da ide u zemlje EU, odnosno gdje dohodak i uslovi rada budu na većem nivou."\nPredsjednik crnogorskog turističkog udruženja Žarko Radulović izjavio je da nema poslodavca u Crnoj Gori koji neće da zaposli domaćeg radnika, jer su radnici sa strane skuplji.\n"Mi nemamo dovoljno radne snage. Mi u turizmu imamo potrebu za između pet i sedam hiljada radnika. Naši ljudi neće da rade, jer su male plate. Međutim, one su onolike koliko može da se da u ovom trenutku.", istakao je Radulović.\nPlata sezonskog radnika u Crnoj Gori je oko 500 eura, a u regionu jedino u Hrvatskoj su veće zarade.


NOVI PAZAR: Ramazan, iftari i kako ga vide mladi... - iBalkan.net\nNOVI PAZAR: objavljeno u kategoriji “Vijesti- Region- Kultura- Magazin”: četvrtak– 17. 05. 2018. 20: 50- NOVI PAZAR: Ramazan, iftari i kako ga vide mladi…\nNovi Pazar već godinama nosi titulu najmlađeg grada u Evropi, i razgovarali smo sa mladim ljudima iz Pazara koji bi nam iz svog ugla pričali o ovom muslimanskom prazniku duše, tradicije i odnosa prema islamu…\nNa jednom od mjestu gdje se okuplja urbana omladina Novog Pazara, sreli smo Almu, studentkinju Autori teksta Irfan Ličina, i aktivistkinju u lokalnom nevladinom sektoru.\nOna posti tokom Ramazana, ali zna veliki broj svojih vršnjaka koji to ne rade…Ramazan danas, ovdje u Novom Pazaru, još je u dobroj mjeri zadržao onaj osjećaj duhovnog meraka koji osjeti svako, bio on musliman praktikant ili ne, ovo je bio doživljaj prva dva dana posta, i Iftara u Novom Pazaru.\niftari i kako ga vide mladi najmlađi grad u Evropi Novi Pazar ramazan\nKAO DA NIJE NI SVANUO: Tmurno i hladno sa kišom, od nedelje snijeg\nGodišnja izložba fotografa


• Četiri miliona za solidarnost\nRaspisan je gradski konkurs za projekte socijalno-humanitarnog karaktera - saopštili su iz Županije.\n- Za finansiranje aktivnosti neprofitnih orgnizacije, ustanove i udruženja građana namenjeno je četiri miliona dinara. Prioritet u raspodeli sredstava imaće projekti čija će realizacija doprineti razvijanju različitih oblika samopomoći i solidarnosti sa licima sa posebnim potrebama. Projekti bi trebalo da budu usmereni prema većem broju korisnika, te da zadovoljavaju kriterijume održivosti - objavljeno je u javnom pozivu. Konkursnim pravilima je određeno da podnosioci projekata ne smeju biti ni na koji način finansirani iz gradskog budžeta.\nPodnošenje prijava traje do 5. februara. Informisanje, te preuzimanje i predaju konkursne dokumentacije zainteresovani mogu obaviti na šalterima 11 i 12 županijskog info pulta (ex pisarnica).\nsavamajstor @ Pet, 21.01.2011. 15:19\ndruštvo gradska uprava konkurs socijalno-humanitarni projekti sombor\n• Vreme za biranje škole\nRoditelji do 1. februara mogu da izaberu školu u koju će da ide njihov đak prvak - saopštilo je Odeljenje za društvene delatnosti Gradske uprave.\nUkoliko nekome ne odgovara da svoga đaka prvaka upiše u školu koja je određena za tu teritoriju grada zahtev za upis deteta do prvog februara može da podnese izabranoj školi. Oglas za evidentiranje dece za upis u prvi razred osnovne škole u školskoj godini 2011/12. biće raspisan početkom aprila i sadržaće plan evidentiranja, ispitivanja i provere spremnosti dece za upis. Roditelji će o vremenu evidentiranja, blagovremeno biti obavešteni putem škola, Predškolske ustanove „Vera Gucunja” i javnih glasila - navodi se u saopštenju Odeljenja za društvene delatnosti Gradske uprave. U prvi razred osnovne škole ove godine upisuju se deca rođena od 1. marta 2004. do 1. marta 2005. godine.\ntriletrip @ Čet, 13.01.2011. 00:59\ndeca evidentiranje dece gradska uprava obaveštenje obrazovanje odeljenje za društvene delatnosti prvi razred osnovne škole sombor\n• Misterija Trga cara Uroša (25)\nTrg cara Uroša ispred Županije dobija novi izgled, ali retko ko zna kako će to sve izgledati kada se završi.\nCela akcija oko rekonstrukcije počela je šturom najavom da je Fond za kapitalna ulaganja odvojio novac za radove na Trgu cara Uroša. Građanima i stručnoj javnosti plan nikada nije predočen. Rekonstrukcija je počela nenajavljenom sečom bođoša, što je, naravno, uzburkalo somborsku javnost. Saznali smo da su stabla bila bolesna i da je njihovo uklanjanje bilo neophodno. Čak ni posle toga gradska vlast nije našla za shodno da građane koji su ih birali obavesti o tome kakav će biti krajnji izgled Trga cara Uroša. Posle toga je najavljeno da će ispred Županije biti izgrađena fontana. Kakva, ostalo je tajna! Fontana se u međuvremenu pomerila na početak ulice Kralja Petra prvog, kod „Zeke”, tik uz kolovoz venca Vojvode Stepe Stepanovića. Kako smo uspeli da saznamo, cela stvar se gradi samo na osnovu urbanističkog projekta, dok građevinski ne postoji, a upitna je i građevinska dozvola. Prema informacijama koje smo dobili posle seče bođoša trebalo je da na njihovo mesto budu zasađeni žbunovi, ali se od toga odustalo, jer je ipak Županija, kada je građena, projektovana zajedno sa parkom. S druge strane, najavljen je i završetak „somborskog Skadra”, mile nam Glavne ulice, ali se za sada ne primećuju nikakve aktivnosti: ni na postavljanju krsta kod pravoslavnog hrama Svetog Đorđa, ni na izgradnji česme ispred Gradske kuće, o pravim korpama za otpatke i klupama da ne govorimo. A nadležni uporno ćute, nikako da pokažu kako će konačno sve izgledati.\ntriletrip @ Uto, 09.11.2010. 00:54\ndirekcija za izgradnju grada sombora glavna ulica gradska uprava rekonstrukcija sombor trg cara uroša\n• Kiša omela berbu i setvu\nVađenje šećerne repe, berbu kukuruza i setvu ozimih kultura omela je kiša prethodnih dana, ali se očekuje da će poslovi u ataru biti završeni na vreme.\nVađenje šećerne repe i berba kukuruza su na polovini. Slatki koren izvađen je na 55 odsto površina uz prinos od 49 tona po hektaru. Šećerane su tako, za sada, dobile preko 260 hiljada tona roda. Merkantilni kukuruz je rodio prosečno oko 7 tona po hektaru, s tim da je rezultat poljoprivrednih preduzeća i zadruga jači za dve tone po jedinici površine, što može da se pripiše kvalitetnijem semenu i primenjenim agrotehničkim merama. Na poljima je ostalo još nešto malo soje i paprike, pa se očekuje da ubiranje plodova bude gotovo za koji dan. Setva ozime pšenice planirana je na nešto više od 15 hiljada hektara, a završena je na 46 odsto površina. Optimalan rok za setvu ove kulture je 3. novembar, pa ako vreme posluži može se očekivati da do tada posao bude okončan. Ječam je posejan na 1.500 hektara, što je četiri odsto više od planiranog - kazuju podaci Odseka za plan i statistiku Odeljenja za privredu Gradske uprave.\ntriletrip @ Čet, 28.10.2010. 00:05\nberba gradska uprava kukuruz odeljenje za privredu ozima pšenica poljoprivreda prinos privreda rod šećerna repa setva sombor


Mićanović: Najprije da osvojimo prvenstvo, pa ćemo vidjeti šta dalje – Sport Centar Mićanović: Najprije da osvojimo prvenstvo, pa ćemo vidjeti šta dalje – Sport Centar\nKošarkaši Gradine iz Srebrenika okončali su prvi dio prvenstva u A-1 ligi Federacije na prvom mjestu s 18 pobjeda i samo dva poraza.\nU play-off za prvaka lige i plasman u Ligu 12 KS BiH startat će s prve pozicije i najveći su favoriti za konačnog pobjednika. No, još se ne zna hoće li Srebreničani, ako na kraju osvoje trofej, prihvatiti sudjelovanje u eliti bh. košarke.\nPoučeni ranijim iskustvima ekipa koje su osvajale titulu, a potom odustajali od nastupa u najvišem rangu takmičenja, uvedena je kazna od 3.500 maraka za ekipe koje nakon osvajanja trofeja ne žele zbog materijalnih i drugih razloga igrati Ligu 12.\n– Najprije da osvojimo prvenstvo A-1 lige, što je naša prevashodna ambicija, a onda ćemo vidjeti šta i kako dalje. Naravno, želimo igrati u najkvalitetnijoj ligi, ali prvo da završimo ono što smo započeli. O ostalom će odlučiti klupska uprava – kaže u razgovoru za Fenu trener Gradine Vladimir Mićanović.\nSrebreničani u polufinalu play-offa igraju protiv iznenađenja prvenstva, ekipe Travnik Bosna Toursa, koja je izborila četvrtu poziciju i mjesto u doigravanju za prvaka.\n– Travničani su zasluženo ušli u play-off. Nadamo se prolasku u finale, ali moramo biti oprezni, jer smo jedan od dva poraza u prvenstvu doživjeli upravo protiv ove ekipe (85:82) – navodi trener Gradine.\nDrugi polufinalni par play-offa čine Radnički iz Goražda i zenički Čelik.\nKoga Mićanović želi u finalu?\n– Blagu prednost dajem Radničkom, jer u ovoj ligi domaći teren predstavlja veliku prednost. S obzirom da se igra do dvije pobjede, mi ćemo imati prednost i protiv Travnika BT i u finalu. Cijelo prvenstvo smo igrali da osvojimo trofej, tako da se nadam da ćemo u konačnici slaviti bez obzira ko bude protivnik – zaključio je Mićanović.\nUtakmica Gradina Srebrenik – Travnik Bosna Tours igra se u subotu od 18.30 sati.\nKošarkaši Slobode pobjedom nad Gradinom se plasirali u završnicu Kupa BiH


Tanjug 15. januara 2020. 20:08\nBON – Nemačka obaveštajna služba BND nadzire internet širom sveta i to sasvim legalno, a organizacija Reporteri bez granica želi da obori zakon po kojem je to moguće pred nemačkim Ustavnim sudom, piše Dojče vele.\nBez Edvarda Snoudena ne bi bilo ni nemackog zakona o obaveštajnoj službi, dopunjenog 2017. godine. Naime, tek posle otkrica americkog uzbunjivača Edvarda Snoudena postalo je jasno da je BND bila upletena u globalnu aferu prisluškivanja američke Nacionalne bezbednosne agencije (NSA).\nTim skandalom pozabavio se anketni odbor Bundestaga koji je predložio reformu odgovarajuceg zakona. To se i desilo – ali nova verzija zakona bila je krajnje sporna. Naime, jedino su nemački građani bili zaštićeni od nadzora u inostranstvu. Svi ostali mogu da budu praćen.\nMeđunarodna nevladina organizacija „Reporteri bez granica“ protiv tog zakona podnela je tužbu nemačkom Saveznom ustavnom sudu, a presuda se očekuje tek za nekoliko meseci.\nNemačka vlada i BND smatraju da su da je masovno praćenje stranaca u inostranstvu neizostavno pre svega u antiterorističkoj borbi. Pri tome se po potrebi memorišu sakupljene informacije i bivaju prosleđene stranim obaveštajnim službama.\nZastupnik „Reportera bez granica“ u sudskom postupku Bijan Mioni je posle prve usmene rasprave optimista i kaže da se radi o garanciji da je telekomunikacija principijelno zaštićena.\nUstavni sud sada mora da odluči „da li BND mora da uzme u obzir tu zaštitu kada sakuplja informacije u inostranstvu nadzirući internet“.


MILOGORCI AŽURIRALI SPISAK: Srbi i dalje ne mogu u Crnu Goru! Podgorica objavila objašnjenje u koje niko ne veruje\n12-06-2020 21:02 Svet Region\nCrna Gora je ažurirala spisak zemalja čiji državljani mogu da uđu u tu zemlju. Srbija ponovo nije na spisku, a razlog je nedostatak informacija kako je preko noći više hiljada inficiranih skinuto sa spiska zaraženih i povećani broj novoobolelih poslednjih dana.\nIz Insituta za javno zdravlje navode i da nisu dobili odgovor iz Beograda kako bi se razjasnila epidemiološka situacija u Srbiji.\nInstitut za javno zdravlje ažurirao je spisak, a zbog pogoršanja epidemiološke situacije ove sedmice sa liste su uklonjeni Egipat, Haiti, Irak, Izrael i Surinam.\nKako se navodi u saopštenju Instituta za javno zdravlje Crne Gore, posebna pažnja prilikom ažuriranja liste bila je posvećena značaju prekogranične saradnje i otvaranju granice sa Republikom Srbijom.\n"U vidu smo takođe imali dobrosusedske odnose, brojne i razvijene privatne, porodične i ekonomske odnose Crne Gore i Srbije. Međutim, na odluku da se Srbija još uvek ne uvrsti na listu zemalja uticala je pre svega nejasna situacija sa epidemiološkim podacima, odluka zdravstvenih institucija Republike Srbije da se više hiljada inficiranih uklone sa spiska zaraženih jednim aktom, povećanje broja obolelih poslednjih dana a samim tim i izvesno pogoršanje epidemiološke situacije", napominje se u saopštenju.\nU svemu ovome, napominju, poseban problem predstavljao je "potpuni izostanak odgovora na blagovremeni i profesionalni upit Instituta za javno zdravlje Crne Gore, koji je imao za cilj razmenu epidemioloških podatka i otklanjanje svih nedoumica".\nTo je, kako ističu, bio jedini mogući i ispravan put za popuštanje mera i ispunjavanje interesa obe strane.\n"Sigurni smo da je svima jasno da je uloga Instituta za javno zdravlje isključivo zaštita i unapređenje zdravlja građana Crne Gore i njihovih gostiju. Bez obzira na svo razumljivo nestrpljenje koje postoji oko otvaranja granica sa Republikom Srbijom, takav potez, bez jasne epidemiološke potpore i dokaza koji bi ukazivali da je otvaranje granica moguće bez prihvatljivog rizika po zdravlje svih u Crnoj Gori, u ovom trenutku nije moguć", ističe se u saopštenju crnogorskog Instituta.\nPrimena ažuriranog spiska počinje od 15. juna u ponoć.\nPročitajte OVDE kako je MCP SPC reagovala na saopštenje Duška Markovića.


Utvrđeni rebalans budžeta RS-a veći za 150 miliona maraka - Klix.ba\nUtvrđeni rebalans budžeta RS-a veći za 150 miliona maraka\n20.10.2011. u 14:44\nVlada Republike Srpske utvrdila je danas rebalans ovogodišnjeg budžeta, koji je povećan za 150 miliona i iznosit će milijardu i 750 miliona maraka.\nEntitetski premijer RS-a Aleksandar Džombić potvrdio je da se najznačajnija korekcija odnosi na veća izdvajanja za plaće, budući da su početkom godine povećane stope poreza i doprinosa.\n“Rebalansom su obuhvaćeni efekti i na prihodnom i rashodnovnoj strani po tom osnovu”, kazao je Džombić na pres-konferenciji i potvrdio da ni u rebalansiranom okviru nije predviđeno povećane niti smanjenja plaća.\nTakođer, najavio je za novembar izdavanje i novih dugoročnih obveznica u iznosu od 120 miliona, za koje se RS mora zadužiti jer su izostala sredstva međunarodnih finansijskih institucija, a već dolazi na naplatu prva tranša duga po osnovu trezorskih zapisa.\nMinistar finansija RS-a Zoran Tegeltija rekao je da je ovogodišnjim rebalansom budžeta prihodovna strana planirana “konzervativno i vrlo oprezno, kako budžetski korisnici ne bi stvarali osjećaj da mogu sve da potroše, a moglo bi se desiti da se ne realiziraju predviđeni prihodi”.\nU prihodovnu stranu nisu uvršena sredstva od 30 miliona KM, usaglašenog duga, kako kaže Tegeltija, FBiH po osnovu ranije raspodjele prihoda od PDV-a, iako vjeruje da će o tome biti postignut dogovor, ali ne vjeruje da će RS-u do kraja godine biti vraćen taj iznos “zbog situacije u FBiH”.\nSpremni smo na dogovor, naveo je, da FBiH taj iznos "prebaci" RS-u u prvom kvartalu naredne godine.\nSkupština RS-a bi u novembru trebalo da se izjasni o rebalansiranom budžetu za ovu godinu.\nPrijelazne libijske vlasti zauzele Sirt\n20.10.2011. u 14:45\nObilježena 50. godišnjica postojanja USAID-a\n20.10.2011. u 14:42


Vreme 1234 - Zeleznice Srbije: Voz bez voznog reda -->\nNEODRŽIVO POSLOVANJE: Železnice Srbije\nPoslednjih dana veliku pažnju javnosti je privukla vest o mogućem imenovanju jednog od najvećih srpskih biznismena, Milana Beka, na mesto direktora jednog od najvećih i najproblematičnijih srpskih javnih preduzeća, Železnice Srbije. Vest je zaista zaslužila tu pažnju jer bi tako nešto bilo veoma neobično. U Evropi postoje ljudi iz visokog poslovnog sveta prisutni u železničkom poslu kao ser Ričard Branson, šesti najbogatiji Britanac, vlasnik Verdžin grupe (Virgin), ili Luka Kordero di Montecemolo, italijanski biznismen koji se nalazi na čelu Ferarija. Ali, oni su prisutni isključivo u privatnim železničkim kompanijama. Velike nacionalne železnice i tajkuni nisu imali nikakve veze još od vremena takozvanih železničkih barona Rokfelera ili Rotšilda s početka prošlog stoleća. Da li se ova svakako originalna ideja koju je izneo srpski premijer Aleksandar Vučić može smatrati dobrom?\nPoslovanje Železnica Srbije je po svim pokazateljima vrlo problematično i na duži rok neodrživo, tako da tu svaka promena može biti samo dobrodošla. A dolazak Milana Beka na čelo tog preduzeća bi u svakom slučaju bio promena. Zato bi odgovor na pitanje bio "da", ali nije mnogo bitno. Ne bi bilo mnogo bitno, jer se železnički sektor u Srbiji nalazi pred mnogo većim, strukturnim problemima koje ni izdaleka ne može da rešava (samo) generalni direktor preduzeća.\nNA POČETKU:Nažalost, i posle više od decenije od kako smo počeli reformu železničkog sektora, mi se praktično i danas nalazimo na početku tog procesa. Naše železnice su još uvek u organizacijskoj strukturi od pre četvrt veka. Nijedna železnica u Evropi, sem albanske (a ona zbog decenijske odvojenosti od evropskog železničkog sistema i nije za poređenje), nije više tako organizovana. Ta takozvana produkcijska organizacija, gde je železnica organizovana prema svojim unutrašnjim tehnološkim sektorima, a ne prema tržištu i uslugama koje na njemu nudi, sigurno ne može da ima nikakav bolji rezultat od loše usluge i velikih gubitaka. Kvalitetan menadžment bi maksimalno mogao da nešto smanji kašnjenja, nečistoću vagona i poboljša bilans preduzeća, ali i dalje ne bi bilo moguće napraviti održivo preduzeće.\nUostalom, takva je bila situacija na skoro svim evropskim (ali i u SAD i Japanu) železnicama krajem XX veka i zato je i pokrenuta ta zamašna reforma železničkog sektora. Iako je evropski model restrukturiranja, koji podrazumeva razdvajanje upravljanja infrastrukturom od prevoza i uvođenje konkurencije, pomalo kontroverzan i još nije dao očekivane rezultate, on je postao realnost svuda oko nas. Povremeno se čuje neka vest o tome da pojedine evropske zemlje zbog raznih problema hoće da napuste taj model, ali se to u praksi ne događa već se on, iako sporo, sve više razvija. Ovo je uostalom uobičajeno u EU, kao npr. sa evrom, svi se žale na njega i pričaju kako bi bilo bolje sa markom ili drahmom, ali u praksi nikome ne pada na pamet da napusti evrozonu.\nDakle, mi nemamo nikakav izbor oko reforme železnice. Najznačajniji poslovi su u međunarodnom saobraćaju, a on se gotovo celokupno odvija sa zemljama EU i zemljama kandidatima koje su već usvojile ta pravila. Svako odlaganje prilagođavanja našeg železničkog sektora pravilima igre u EU ugrožava njegov opstanak u budućnosti. Transportno tržište na Starom kontinentu je posle ekonomske krize 2009. godine postalo veoma oštro i surovo, sa njega se veoma lako ispada a svako zakašnjenje skupo košta.\nILIĆ, MRKONJIĆ, CVETKOVIĆ, DINKIĆ...: Kako smo dospeli u ovu poziciju? Nakon 2000. godine stvari su solidno krenule, počeo je da se kreira novi institucionalni okvir, započelo je odvajanje non-kor delatnosti, rešavanje problema velikog viška zaposlenih (problem koji inače pritiska našu železnicu još od 1946. godine, kada je odlučeno da se problem viška radne snage u pasivnim krajevima rešava i zapošljavanjem na železnici). Prema izveštajima Svetske banke, do 2004. godine bili smo na čelu liste zemalja regiona po sprovođenju reformi na železnici. Kao kruna tih napora, 2005. godine je sa velikom većinom u parlamentu usvojen novi zakon o železnici koji je i u Srbiji uveo evropski model železničkog sektora. I umesto da tada stvari krenu brže napred, sve je pošlo nizbrdo.\nMada su neke stvari iz tog zakona sprovedene, glavne odredbe su ostale mrtvo slovo na papiru. Tadašnji nadležni ministar Velimir Ilić je u vreme donošenja novog zakona gromoglasno najavljivao promene, čak i brzu pojavu privatnih operatera na našim prugama. Ali ubrzo je shvatio da je teško reformisanje javnih preduzeća izlišan napor na kome se ne stiče popularnost ili jača stranka. Za njegovu političku vokaciju bilo je primerenije da se ministarstvo umesto kreiranjem politike u sektoru bavi određivanjem tolerantnog nivoa kraduckanja u javnim preduzećima.\nIako se zbog potrebe da predstavnike Evropske komisije povremeno obmanemo da istrajno radimo na reformama poneki formalni potez i sprovodio, prava reforma železnice je zaustavljena a njoj je tolerisano čak i grubo nepoštovanje novog zakona. Velika nada se pojavila sa novom vladom Mirka Cvetkovića. Ona je prilično aktivno krenula da sprovodi prilagođavanje evropskim standardima, pa je znatno ubrzana i aktivnost u železničkom sektoru, naročito na konsolidaciji i razvoju regulatornog okvira. Ipak, čim su se reforme približile samom javnom preduzeću, Železnicama Srbije, sve je opet zaustavljeno. Motor reformi u javnim preduzećima trebalo bi da bude "ekonomski deo" vlade, a u to vreme tu je glavni bio Mlađan Dinkić. Pošto nije imao nikakve veze sa železnicom, a nikad ga nije odlikovao "larpurlartizam", on je bio ravnodušan prema ovom procesu. Ministar nadležan za železnicu bio je Milutin Mrkonjić, koji je bio spreman da podrži reforme, čak je izgurao i nove zakone u sektoru, ali kako SPS, iako "leva" partija, nikad nije bio nosilac posla u bilo kakvim reformama, nije bilo njegovo da ih vodi. To je trebalo da bude Tadićev DS, ali je tamo i pored velikog protivljenja resornih odbora preovladao čvrst stav Dušana Petrovića da je za sprovođenje velikih reformi neophodno imati političku moć i jaku vlast. A da bi se ta moć imala, neophodno je držati čvrsto javna preduzeća. A ako ih čvrsto držite, ne mogu se reformisati, pa će to biti jednog lepog dana, ali ne sada.\nOD LOŠEG KA GOREM: Opšti efekti ove politike nisu tema ovog članka, a što se železnice tiče katastrofalni su jer su doveli do gubljenja dragocenog vremena za njeno spasavanje pre velikih negativnih posledica krize iz 2009. na naš transportni sektor. Pad prevoza uz pad produktivnosti doveo je do neodržive situacije da se kompletna subvencija, a i deo prihoda, troši isključivo na zarade. Ova stavka prevazilazi 60 odsto stvarnih troškova preduzeća tako da ostatak nije dovoljan ni za najosnovnije održavanje sistema. Praktičan rezultat ovakvog stanja je apsurdna situacija da država subvencioniše železnicu da bi ona iz godine u godinu bila lošija a ne bolja. I tu nikakve investicije niti brze pruge ne mogu da pomognu. U stvari, što više investirate u infrastrukturu u ovakvom sektoru, uglavnom samo povećavate gubitak, jer nerestrukturirana železnica neminovno dovodi do promašenih investicija, što naša dosadašnja praksa jasno pokazuje.\nTema reforme železničkog sektora je ponovo vraćena u širu javnost na najbolji mogući način. Novi srpski premijer Aleksandar Vučić je u svom ekspozeu jasno rekao da ovo preduzeće mora da se podeli na infrastrukturu i putnički i robni prevoz, da ta preduzeća treba dalje restrukturirati i da je dosadašnji način subvencionisanja potpuno neodrživ. Bez obzira na političke simpatije, kompletna stručna javnost je pozdravila ove stavove, koji su svakako najbolje obraćanje jednog srpskog premijera na temu železnice u veoma dugom vremenskom periodu. Očekivalo se da posle toga nastupi živa aktivnost u vladi, a pre svega u ministarstvu nadležnom za saobraćaj na realizaciji iznetih ciljeva. Međutim, od tada na ovu temu vlada muk. Ministarka Zorana Mihajilović, inače veoma prisutna u javnosti u širokom dijapazonu pitanja, nikada nije ozbiljno pomenula restrukturiranje železnice. U aktivnostima ministarstva nema tragova o bilo čemu što se tiče reforme železničkog sektora. Vlada je do sada trebalo da izađe sa jasnim akcionim planom za sprovođenje promena (a dokumenti Svetske banke su uz određene korekcije dobra osnova za to) i na osnovu toga raspiše konkurs za generalnog direktora Železnica. Jer, u ovoj situaciji glavni kriterijum za izbor prvog čoveka Železnica može biti samo njegova sposobnost da sprovodi vladin plan. Bez tog plana konkurs nema nikakvog smisla, a železnica predstavlja voz bez voznog reda.\nUmesto reforme, dobili smo priču o direktoru. Ovaj rasplet može da znači da Vučić shvata da nema s kim, niti zna tačno kako da sprovodi reformu železnice, pa umesto toga nudi interesantan štos sa tajkunima kao direktorima javnih preduzeća. A možda je posredi i nespremnost u SNS-u, bez obzira na Vučićeve stavove, da se odrekne bar dela moći koji javna preduzeća imaju, čak i ako je ta moć u slučaju Železnica već pala u "drugu ligu". Za sada je rezultat da je dosadašnji direktor smenjen i to bez jasnog obrazloženja zašto. Izvršni odbor Železnica Srbije (čitaj, zamenici generalnog direktora) izabrao je po preporuci ministarstva v.d. direktora, a zatim posle par sati, opet po preporuci ministarstva, poništio tu odluku i prilično izgubio autoritet potreban čak i za tekuće vođenje jednog velikog preduzeća. U međuvremenu Beko je, a izgleda da se neki tome uopšte nisu nadali, prihvatio da bude direktor Železnica Srbije. Naravno, ako se ministarka s tim slaže, za platu vlada ima grejs period od godinu dana a može i konkurs da se raspiše. Tu je za sada sve stalo, a od konkursa ni traga ni glasa. Tako su srpske železnice postale ne samo voz bez voznog reda već u kabini lokomotive nema ni mašinovođe. A to je već veoma rizična situacija.


Organizacija Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i tehnologiju (UNESCO) glasala je u ponedeljak protiv članstva Kosova u toj organizaciji.\nPrijem Kosova podržale su 92 države, protiv ih je bilo 50, a uzdržano 29. Potrebna dvotrećinska većina za članstvo bila je 95, tako da je Kosovu članstvo odbijeno za tri glasa.\nGlasanje za prijem Kosova je usledilo nakon što su države članice odbile predlog Srbije da se glasanje za članstvo Kosova odloži za 2017. godinu.\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga saopštila je da odluka UNESCO-a predstavlja izgubljenu šansu za unapređenje vizije, vrednosti i ciljeva ove agencije UN-a, kao i promociju tih vrednosti na Kosovu. Ona se zahvalila svim prijateljima i saveznicima Kosova na pomoći koju su pružili.\nPremijer Kosova Isa Mustafa kazao je povodom odluke UNESCO-a da se Kosovo neće povući sa svoje euroatlanske agende i da će sve ubediti da Kosovo zaslužuje da bude član svih međunarodnih organizacija. Mutafa je dodao da je Ministarstvo spoljnih poslova uradilo izvrstan posao i da te aktivnosti nisu bile uperene protiv ikoga.\n“Nažalost, jasna prozapadna orijentacija Kosova i njena spremnost da se ide dalje sa konstruktivnim agendama zasmetala je Srbiji, koja je bez prestanka vodila, posebno tokom ovog procesa, rasističku kampanju protiv Kosova. To je uticalo na nekoliko država koje dele iste interese sa saveznicima Srbije. Ali, to nas neće vratiti nazad”, kazao je Mustafa.\nInicijativa za prijem Kosova u UNESKO bila je brzopleta, pri čemu je zanemarena osetljivost pitanja kulturne baštine Srbije, ocenila je u razgovoru za RSE istoričarka Branka Prpa. Ona dodaje da se sve, na žalost, upotrebljava u političke svrhe, pa je za očekivati da će tako biti i sa odlukom kojom Kosovo nije primljeno u UNESKO članstvo. Ali, navodi naša sagovornica, kada je u pitanju očuvanje kulturne baštine, mora se uzeti u obzir da su ključni istorijski spomenici Srbije na Kosovu. OPŠIRNIJE\nPrvi zamenik premijera i ministar spoljnih poslova Kosova Hašim Tači napisao je na svom Facebook nalogu da je tokom desetomesečne kampanje dat maksimum, a svoj maksimum su dali i građani i prijateji Kosova.\n„Put Kosova je nezaustavljiv i mi ćemo aplicirati i učlanićemo se i u ostale organizacije, uključujući UNESCO još jednom“, kazao je on.\nOpoziciona Alijansa za budućnost Kosova saopštila je za žaljenje što Kosovo nije primljeno u UNESCO, te navela kako glasanje objašnjava koliko je složen put Kosova ka članstvu u ovoj organizaciji, ali i u Ujedinjenim nacijama.\n„Nažalost, ustupci Kosova u odnosima sa zemljama u regionu, uključujući sporazume sa Srbijom i Crnom Gorom, nisu bili dovoljni za Srbiju da ne vodi divlju kampanju protiv članstva Kosova u UNESCO“, dodaje se u saopštenju.\nProfesor međunarodnog prava Afrim Hoti smatra da ovakva odluka UNESCO-a ne treba da predstavlja kraj sveta.\n„Samo glasanje je odrazilo jedan veoma složen proces i pored činjenice da je jedan veliki broj država bio za članstvo Kosova. Ali, moramo ići dalje, moramo ponovo da apliciramo jer to nije pozitivno samo za Kosovo, već i za nauku, kulturu i bilo čije nasleđe“, kazao je Hoti.\nIguman manastira Visoki Dečani, otac Sava Janjić, naveo je da današnja odluka predstavlja dobru šansu za dijalog.\n„Nije vreme za bilo kakve emocije. Važno je da je pobedila šansa za fer dijalog i izgradnju poverenja. Zato, obe strane moraju ozbiljno da shvate da je pred nama mnogo truda, da se svi problemi reše u dijalogu i međusobnoj komunikaciji, a ne politizacijom pitanja kulturne baštine“, izjavio je Janjić za RSE.\nPredlog za članstvo Kosova podnela je Albanija i, uz podršku Izvršnog odbora UNESCO-a, dospeo je na glasanje Generalnoj konferenciji ove organizacije.\nFotogalerija: Kulturna baština Kosova\nKampanja i antikampanja za Kosovo u UNESCO\nKome pripada kosovsko kulturno blago?


07 | februar | 2012 | E-Novine Kosova i Metohije\nDnevne arhive: 07/02/2012\n07.02.2012 – 9:25 – Odbor za Kosovo i Metohiju odbio izveštaj Vlade Srbije\nPoslanici skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju danas su razmotrili izveštaj Vlade Srbije o aktivnostima na stabilizaciji situacije u pokrajini u prethodna tri meseca, ali je na kraju sednice ostalo sporno da li je bilo kvoruma za njegovo usvajanje. Poslanici opozicije podržali referendum, vlast se protivi.\nSkupštinski odbor za Kosovo i Metohiju, glasovima radikala i poslanika Srpske napredne stranke i Demokratske stranke Srbije(D S S), nije prihvatio izveštaj Vlade Srbije o merama za stabilizaciju prilika u pokrajini, iako poslovnik Skupštine ne predviđa mogućnost da se o njemu glasa.\nPredsednik odbora Ljubomir Kragović (SRS) izveštaj je stavio na glasanje iako ga je potpredsednik odbora Dejan Radenković(SPS) upozorio da je to u suprotnosti sa poslovnikom, uz konstataciju da zbog toga glasanje nema svrhe. Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Političari iz Beograda o KiM\t| Označeno sa Odbor za Kosovo i Metohiju\t| Ostavite odgovor\n07.02.2012 -12:47 -Njujork: Razmatranje Ban Ki Munovog izveštaja o KiM\nStavove Srbije na ovoj sednici će zastupati šef srpske diplomatije Vuk Jeremić.\nU izveštaju generalnog sekretara svetske organizacije Ban Ki Muna, u koji je Tanjug imao uvid, ocenjeno je da potencijalno nestabilna situacija na Kosovu utiče na dijalog Prištine i Beograda, kao i na razgovore o evropskoj perspektivi čitavog regiona.\nBan je u izveštaju, koji obuhvata period od 16. oktobra prošle do 15. januara ove godine, istakao da iako je došlo da smanjenja tenzija u poslednjem periodu on ostaje zabrinut zbog nestabilne situacije i stalnog rizika od provokacija i eskalacija međuetničkih tenzija.\nSituacija na severnom Kosovu je i dalje napeta, prvenstveno zbog akcija koje su tokom prethodnog perioda preduzimali Priština, kosovski Srbi i Beograd, navedeno je u izveštaju.\nSavet bezbednosti će u okviru redovne rasprave o situaciji u pokrajini saslušati i izveštaj o radu EULEKS-a, uključujući i aktivnosti specijalnog istražnog tima na čijem je čelu američki tužilac Klint Vilijamson.\nVilijamson nije mogao da precizira fazu u kojoj se trenutno nalazi istraga o trgovini ljudskim organima koju je u svom izveštaju opisao izvestilac Saveta Evrope Dik Marti, ali je rekao da će, s obzirom na složenost predmeta i njegov međunarodni aspekt, biti potrebno dosta vremena da se ona okonča.\n07.02.2012 – 15:00 – Srpski putari sa severa Kosova za svaku pohvalu!\nDanas smo krstarili putevima po severu. Putarima obzirom na vremenske uslove u kojima rada i sa kojom opremljenošću možemo dati veoma visoku ocenu za angažovanost na održavanju magistralnog puta.\nGaleriga fotografija o stanju na putevima\nAngažovali su svu raspoloživu mehanizaciju i sredstva sa kojim raspolažu na raščišćavanju snega. Današnja galerija fotografija pokazuje stanje magistrale, zaleđenog Ibra, angažovane mehanizacije i KFOR-ovog konvoja gde naša mehanizacija rašćišćava magistralu.\nSrpski putari danas su čistili magistralni put ispred KFOR-a tako da su i oni mogli normalno da izvrše smenu i da dopreme sve neophodne namernice na bazi u Jarinju. KFOR nema pravo da kaže kako ih Srbi blokiraju već da uvaži Srpsku podršku za normalno funkcionisanje u misiji koju imaju i da razumeju Srpske stavove.\nAlternativni put na Mura je funkcionalan, ali vozači moraju su sa dobrim gumama i lancima u rezervi, ako zatreba. Redovno se čiste alternativni putni pravci.\nObjavljeno pod Putevi i putari koji održavaju puteve\t| Označeno sa putari profesionalno obavljaju posao čišćenja snega\t| Ostavite odgovor


Vražalić dodao 3 gola u teškoj pobjedi rukometne reprezentacije BiH nad Litvanijom | Visoko.ba\nNaslovnica Sport Rukomet Vražalić doda...\nVražalić dodao 3 gola u teškoj pobjedi rukometne reprezentacije BiH nad Litvanijom\nNaša reprezentacija se "popela" na drugo mjesto tabele u kvalifikacijama\nU okviru 3. kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo Grupe 2 naš nacionalni tim je u Cazinu, teže od očekivanog, savladao Litvaniju (26:23). Rukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine je nešto bolje otvorila susret, a do prve veće prednosti izabranici Dragana Marakovića su došli u 16. minuti kada je na semaforu stajalo 9:5.\nNo, Litvanci se nisu predavali i serijom 4:0 dolaze do izjednačenja (9:9). Nakon ove serije Litvanaca selektor našeg nacionalnog tima, Dragan Marković, uzima minut odmora, a Prce i društvo ponovo prave seriju 4:0 i u sami finiš prvog dijela ulaze sa viškom od četiri gola (13:9). Do odmora su gosti postigli jedan pogodak (13:10), a početkom drugog dijela postižu dva i dolaze do samo jednog gola zaostatka (13:12).\nU 41. minuti Litvanci stižu do izjednačenja (15:15), a šest minuta kasnije Pleta iz kontre postiže pogodak za vodstvo gostujuće reprezentacije (18:17). Sve do 52. minute Litvanci su imali prednost, a onda Savić i Malinović postižu dva pogotka za novo vodstvo našeg nacionalnog tima (21:20). Šest minuta prije kraja gosti ostaju s igračem manje, što koriste izabranici Dragana Markovića i golovima Ovčine i Prcea stižu do dva gola prednosti (23:21).\nPrce minut kasnije još jednom pogađa sa sedam metara (24:21) i pitanje pobjednika tada je bilo riješeno. Na kraju je rezultat glasio 26:23 u korist Bosne i Hercegovine.\nSjajan u ovoj pobjedi nađe reprezentacije bio je i Visočanin Faruk Vražalić, koji je u ključnim trenucima pravio prevagu i radio odličan posao na krilu, te je sa svoja 3 postignuta pogotka zasigurno dao veliki doprinos pobjedi reprezentacije BiH.\nOvom pobjedom naša reprezentacija popela se na drugo mjesto tabele, preskočivši reprezentaciju Bjelorusije, zbog bolje gol razlike, te će svakako uzvratna utakmica 11. juna protiv Bjelorusije, koja će se odigrati u zeničkoj Areni, odrediti sudbinu naše reprezentacije, odnosno, nadamo se siguran prolazak na Europsko prvenstvo u Poljskoj 2016. godine\nU narednim danima našu reprezentaciju očekuje kratak odmor, nakon čega nastavljaju kvalifikacioni niz gostovanjem u Litvaniji, u nedjelju, 03. maja, gdje će naši momci tražiti pobjedu kako bi osigurali drugo mjesto i bodovni zbir pred odlučujuću utakmicu protiv Bjelorusije.\nČlanak prijeHalim Zukić novi/stari predsjednik OO SDA Visoko\nSljedeći članakMUP ZDK: Upozorenje građanima povodom nastupajućeg praznika


Građani lete na krilima sreće kao Er Srbija? – Aleksandar Veliki\nGrađani lete na krilima sreće kao Er Srbija?\nOtvoreno pismo Ani Brnabić, predsednici Vlade Republike Srbije\n7Piše: Miša Brkić 15. avgusta 2019. 16.00 Izmenjeno: 16.01\nU javnim izjavama i objavljenim tekstovima tvrdim da nacionalna aviokompanija Er Srbija od svog osnivanja prima izdašnu državnu pomoć, da je ta pomoć maskirana raznim eufemizmima i da bi bez takve državne pomoći kompanija poslovala s gubicima.\nVi ste, s druge strane, u svojoj nedavnoj izjavi bili decidirani: „Vlada Republike Srbije nije dala ni jedan jedini dinar, evro, dolar ili bilo koju valutu, dakle ni jedan jedini za subvencije za Er Srbiju. To što kritičari čitaju kao prihod, to se računovodstveno vode dugovi koje smo preuzeli od JAT-a. Do 2023. će se u njihovim finansijskim izveštajima to pojavljivati svake godine zato što su to dugovanja koja su bila od JAT-a“.\nTvrdnje nam se bitno razlikuju. One ne bi trebalo da ostanu predmet privatne polemike, jer je u pitanju javni interes.\nDa li Er Srbija prima državnu pomoć i da li je sposobna samostalno da zarađuje profit na tržištu ozbiljna je tema, razumljivo je veliko interesovanje javnosti a postoji i neprijatna tužba pred evropskim institucijama protiv države Srbije da daje pomoć svojoj aviokompaniji. To su teške optužbe, a i eventualna kazna mogla da bude mnogo teška. Na primer, da Er Srbija vrati do poslednjeg dinara svu državnu pomoć koju je do sada dobila. A za koju Vi kažete da je nije dobila.\nZato kao predsednica Vlade Republike Srbije imate odgovornost i obavezu da javnosti pokažete ISTINU. Pre svega zbog toga što se oko Er Srbije, kao zajedničkog projekta naše države i Etihada, „vrti“ prilično veliki novac građana-poreskih obveznika i neprestano se šire mnoge mistifikacije.\nSaglasićete se da je u interesu Vaše Vlade i da je važno sa stanovišta javnog interesa da se već jednom stavi tačka na kontroverze oko državne pomoći nacionalnoj aviokompaniji i zapuše usta kritičarima ali i tužiocima koji tvrde da je Vladina pomoć Er Srbiji neprimeren državni intervencionizam. Nećete valjda ISTINU prvo da saopštite u Briselu pred tužiocima i arbitrima a ne u Beogradu pred građanima-poreskim obveznicima čijim novcem se pomaže uspešno poslovanje Er Srbije.\nGrađanski red i demokratsko vaspitanje nalažu da domaćoj javnosti kažete to što Vi kao predsednica Vlade znate o prirodi državne pomoći Er Srbiji, da to argumentujete dokumentima i dokazima. Jednostavno, da potkrepite Vaše nedavno izrečene javne tvrdnje. Dajte ISTINU „na sunce“ pa da se, zajedno s Vama, raduju svi građani-poreski obveznici Srbije. Ako je tačno to što tvrdite, zar i svi građani ne treba da se raduju uspesima Er Srbije. Složićete se, oni su to zaslužili, njihove pare trošite – svejedno da li na otplatu dugova Jata ili na državnu pomoć Er Srbiji.\nJavno saopšteni dokazi najbolje će zapušiti usta i konkurenciji koja je Vašu Vladu optužila za podržavanje i podsticanje nelojalne konkurencije, s namerom da u Briselu umanji uspehe Er Srbije za koje Vi kažete da su neupitni.\nZbog toga Vam predlažem da javnosti pokažete sledeća dokumenta i dokaze:\n– Zakon o preuzimanju obaveza privrednog društva Air Serbia prema pravnim i fizičkim licima po osnovu izvršenih usluga i isporučenih roba i pretvaranje tih obaveza u javni dug Republike Srbije i pojedinačne odluke Vlade koje prate sprovođenje tog Zakona\n– ugovor između Vlade Srbije i Er Srbije o regulisanju dugova Er Srbije (u koje su uključeni stari dugovi Jata do 2012. godine i Er Srbije do ulaska Etihada i stvaranja zajedničkog preduzeća)\n– odluka Nadzornog odbora Er Srbije kojom prihvata taj Ugovor\n– odluka Vlade kojom se dugovi Er Srbije prenose u javni dug države Srbije\n– plan Vlade po kome svi poverioci treba da se namire u dve rate – 31.12.2014. i 31.3.2015 godine. Ako je tačno, zašto se sada spominje 2023. godina kao kraj otplate dugova Er Srbije. Ko je i kada odlučio da se produže rokove\n– spisak usaglašenih poverilaca Er Srbije koji su usvojeni na nadležnim organima Er Srbije i Vlade\n– spisak usaglašenih poverilaca (domaćih i stranih) i nominalni iznos dugovanja sa datumom usaglašavanja\n– spisak državnih poverilaca sa spiskom i iznosom usaglašenih potraživanja (Aerodrom Nikola Tesla, NIS, Srbijagas, EPS, Jat tehnika, Poreska uprava, Fond za razvoj, državne banke…)\n– spisak ostalih poverilaca i iznos usaglašenih potraživanja (Direktorat civilnog vazduhoplovstva, SMATSA, privatne banke…)\n– koliki je odobren diskont na potraživanja od strane poverilaca posle usaglašavanja dugovanja\n– koliko je država kao poverilac otpisala (deo ili celinu) svojih potraživanja prema Er Srbiji (kao u slučaju RTB Bora, Srbijagasa…).\n– koliko i kome su država i Er Srbija otplatili dugova Er Srbije (pre ulaska Etihada u zajedničko preduzeće) zaključno sa 31.12.2018. godine\n– koliko je dugovanje Er Srbije (pre ulaska Etihada u zajedničko preduzeće) ostalo neisplaćeno zaključno sa 31.12.2018. godine\n– plan otplate preostalih dugova sa spiskom poverilaca i iznosom potraživanja. Taj dokument prikazati tako da se nedvosmisleno vidi koje će poverioce servisirati država a koje Er Srbija u narednom periodu.\nSložićete se samnom da Vlade od 2012. godine do danas nemaju odgovornost za kumulirane dugove Jata, odnosno Er Srbije pre formiranja zajedničkog preduzeća s Etihadom. Jasno je da su odgovorne Vlade posle 2012. godine preuzele obavezu da nastale dugove usaglase s poveriocima i da ih u skladu s tim dogovorom uredno servisiraju. Zato Vi treba javnost da upoznate s planom i dinamikom servisiranja tih dugova, posebno kad to čine (otplaćuju) država i Er Srbija posle 2014. godine. Objavljivanjem ovih dokumenata prekinuli bi ste sve špekulacije o poslovanju Er Srbije.\nVerujem da delite moje mišljenje da javno obelodanjivanje navedene dokumentacije ne ugrožava poslovnu i državnu tajnu s obzirom na period njihovog nastanka i sadašnji uticaj na poslovanje Er Srbije.\nJavnost bi pozdravila odluku Vaše Vlade da na identičan način obelodani spiskove poverilaca, iznose dugova i način njihovog servisiranja za Železaru Smederevo, RTB Bor i Srbijagas. Uveren sam da će Vaša odluka da to učinite znatno uvećati kredibilitet Vlade i transparentnost njenog rada.\nAna Brnabić, er srbija, misa brkic\nNema nista od toga da pokazu dokumente. Prvo ce malo da muca, pa onda aaaaa, pa mmmm i okrenuce pricu na drugu stranu, mrze nas, strane agenture mozda i neki rat u najavi, i dodjose izbori. Tada nema da silaze sa malih ekrana i da pricaju kako nikad nije bilo bolje, i od te tuzbe i tih papira ako dodje neko drugi na vlast ima da se cese gde ga ne svrbi, ali daj boze da dodje neko drugi pa cemo videti\n15. avgusta 2019. u 17.21\nDokle će ova Vlada misliti da je ovaj narod blesav?\nSve dok narod bude blesav.\nBidžana iz severnomičigensku šumu\nKad je ovaj „narod“ bio drugačiji?\n15. avgusta 2019. u 18.14\nZasto bilo koja vlada mora da plac dugove prethodne? Zasto otplacujemo kredite ostale od Tita ili Slobe? Šta bi se desilo da ne platimo dugove?\nPa kako da odgovori, kada je otisla kuci (u Hrvatsku) da se sunca i kupa. Gde sad da se bavi donacijama Er Srbiji. Kada dodje iz svoje u nasu zemlju odgovorice. Mislim kazace valjda nesto (manje, vise) smisleno. Znamo da je uvek bila jasna:)\n15. avgusta 2019. u 19.51\nJa sam Er Srbijom letela za Jerusalim, Rim i Istanbul, ni na jednom letu nije bilo vise od 20 putnika. Ne treba biti mnogo pametan i videti da je Er Srbija cist gubitas! Ana verovatno ces se jednog dana stideti…\nPrethodna objavaPrethodno Da li je ovo imitacija ekonomije_\nSljedeća objavaSljedeće Korumpirani plagijatori odgovorni za pad na Šangajskoj listi?


Naime, skoro svi nemački mediji su 2016. godine javili da je Kamba doživeo saobraćajnu nesreću u rodnom Kongu i tada je proglašen mrtvim.\nOn njega se oprostio klub za koji je nastupao u svim mlađim selekcijama, uključujući i omladince, kao i nekadašnji golman Šalkea, sada Bajerna, Manuel Nojer.\n“Bild” navodi da je Kamba tada iskoristio svoje veze u Kongu kako bi prevario osiguranje i na osnovu njega porodica je dobila šestocifreni iznos novca.\nNavodno sada živi u Rurskoj oblasti pod drugim imenom i radi u jednoj kompaniji koja se bavi energetikom.\n- Istraga je u toku. Proveravamo da li je u pitanju prevara - rekla je za “Bild”, kako prenosi Telegraf, tužiteljka Anet Milik.


Do sada su iz redova DPS-a ostavke na poslanička mjesta podnijeli Zoran Pažin, Gordana Đurović i Ivan Vuković\n11211 pregleda\t47 reakcija\t47 komentar(a)\nPoslanik sa izborne liste “Odlučno za Crnu Goru - Milo Đukanović”, Vlastimir Golubović, podnio je juče ostavku na tu funkciju i na toj poziciji bi trebalo da ga zamijeni sljedeći kandidat iz DPS-a, Andrija Nikolić.\nGolubović je aktuelni predsjednik Privredne komore i nakon partijskog kongresa u decembru prošle godine je ušao u Predsjedništvo DPS-a. On je o ostavci pismeno obavijestio predsjednika Skupštine Crne Gore Aleksu Bečića, navodeći da ostavku podnosi shodno odredbama Poslovnika Skupštine Crne Gore. Odluka o ostavci objavljena je na sajtu parlamenta. “Od 1. januara 2018. obavljam funkciju predsjednika Privredne komore Crne Gore u mandatu od četiri godine i smatram da se ista ne može obavljati u punom kapacitetu istovremeno sa bilo kojom drugom, a posebno poslaničkom funkcijom. Imajući u vidu navedeno, molim vas da u skladu sa odredbama navedenog poslovnika konstatujete prestanak mog poslaničkog mandata”, u obrazloženju Golubovića.\nDo sada su iz redova DPS-a ostavke na poslanička mjesta podnijeli Zoran Pažin, Gordana Đurović i Ivan Vuković. Pažina je zamijenio Ljuiđ Škrelja. DPS očekuje vanredni partijski kongres nakon što su prešli u opoziciju, a za sada nije konačno da će ostavke na poslanička mjesta biti završene sa Golubovićem.\nNa konstitutivnoj sjednici parlamenta ostavku je podnio i Stevan Katić (Demokrate), a kasnije i Dragoslav Šćekić (SNP). Obojica su gradonačelnici, pa su funkcije nespojive.\nKatića je zamijenio Danilo Šaranović, dok SNP još nije predložio novog poslanika.\nAndrija NikolićDPSSkupština Crna GoraPrivredna komora\n21:43 h\t50\n21:38 h\t457\n06.05. 08:09 h\t191\t304688\n06.05. 14:52 h\t67\t60283\n06.05. 14:13 h\t499\t53212\n06.05. 07:20 h\t125\t40080\n06.05. 14:50 h\t481\t37721\n06.05. 15:56 h\t218\t457\n06.05. 13:03 h\t170\t917\n06.05. 14:50 h\t113\t481


3 praznika u jednom danu\n14.01.2018. - 10:38h Autor: telegraf.rs\nMešen je i posebni obredni hleb, zvani vasilica (ili: vasuljica), čiji naziv upućuje na ime Svetog Vasilija (ili Vasiljevdan), koji se praznuje istog dana.\nSveti Vasilije Veliki otkriva meru posta: Značenje duhovnog i telesnog odricanja!\nSrećna pravoslavna Nova godina: Danas valja da napravite vasilice, evo zašto! (RECEPT)\nSrpska Nova godinaMali BožićSveti Vasilije VelikiObičajiNarodna verovanja


Razvoj mobilnih aplikacija s primjenom lokacijski specifičnih usluga | Faculty of Organization and Informatics - Digital Repository\nRazvoj mobilnih aplikacija s primjenom lokacijski specifičnih usluga\nVacenovski, M. (2010). Razvoj mobilnih aplikacija s primjenom lokacijski specifičnih usluga (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:488788\nVacenovski, Maja. "Razvoj mobilnih aplikacija s primjenom lokacijski specifičnih usluga." Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Organization and Informatics, 2010. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:488788\nVacenovski, M. (2010). 'Razvoj mobilnih aplikacija s primjenom lokacijski specifičnih usluga', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Organization and Informatics, accessed 11 April 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:488788\nVacenovski M. Razvoj mobilnih aplikacija s primjenom lokacijski specifičnih usluga [Master's thesis]. Varaždin: University of Zagreb, Faculty of Organization and Informatics; 2010 [cited 2021 April 11] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:488788\nM. Vacenovski, "Razvoj mobilnih aplikacija s primjenom lokacijski specifičnih usluga", Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Organization and Informatics, Varaždin, 2010. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:488788\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:488788\nTitle Razvoj mobilnih aplikacija s primjenom lokacijski specifičnih usluga\nTitle (english) Development of mobile applications using location-based services\nAuthor Maja Vacenovski\nRad opisuje lokacijski specifične usluge kroz definiciju, arhitekturu i najvažnije podjele. Također, navedene su osnove mreža i pozicioniranja te se uvodi u Java i J2ME tehnologije. Praktični dio prikazuje realizaciju mobilne aplikacije. Aplikacija se sastoji od dva dijela - klijenta i poslužitelja te služi kao turistički vodič grada Varaždina.\nlokacijski specifične usluge\nCreated on 2017-01-26 09:18:21


Indijanska banana, oblepiha, fežola, merala uspevaju i u Bačkoj Palanci - Voćarstvo | Agroklub.rs\nMiki0909 je dodao oglas pre 29 minuta\nBačkopalančanin Dragan Pavin, po struci pravnik, veliki je poznavalac egzotičnog voća, a u njegovom dvorištu rastu biljke za koje mnogi nikada nisu ni čuli: indijanska banana, oblepiha, fežola, merala.\nGotovo 30 godina Dragan Pavin interesuje se za različite biljke za koje većina nikada nije ni čula. Prvo je još kao učenik četvrtog razreda osnovne škole nabavio sadnice kivija i od tada do danas shvativši da se mnoge biljke mogu gajiti u uslovima naše klime, kupuje i nabavlja sadni materijal i seme različitih biljaka, tako da tokom sezone njegova porodica jede, sočne aromatične i pre svega zdrave plodove indijanske banane, oblepihe, merale i tako dalje.\nIndijanska banana sazreva početkom septembra\nPrvu sadnicu kaki japanske jabuke zasadio je 1997. godine, a zatim se zainteresovao za indijansku bananu i godinu dana strpljivo čekao da mu stigne sadnica ove voćke.\nPavin kaže da ova vrsta banane potiče iz Severne Amerike, i da se pokazalo da može da uspeva i kod nas. Indijanska banana - asimina triloba je otporna na niske temperature i tokom zime izdržava i do -30 stepeni. Voli plodno zemljište i zalivanje tokom leta. Raste kao drvo visine pet do šest metara i ne napadaju je nikakve bolesti niti štetočine te nema potrebe ni za kakvim hemijskim tretmanima.\nIndijanska banana - asimina triloba je otporna na niske temperature i tokom zime izdržava i do -30 stepeni Celzijusa\n"Nakon sadnje dve do tri godine mlada biljka pati, a tokom tog perioda razvija joj se korenov sistem, posle čega tek dolazi do razvoja i rasta krošnje. Sadnica koju sam ja zasadio počela je da rađa nakon pete godine. Inače ovo egzotično voće sazreva početkom septembra i daje plodove koji su po ukusu veoma slični mangu," kaže Pavin i dodaje da se najčešće koristi za proizvodnju kaša i sladoleda, a kako plod ne trpi transport nakon berbe potpuno zreli plodovi moraju se upotrebiti u roku tri do četiri dana.\nFežola - lepa, dekorativna i ukusna\nPored indijanske banane u dvorištu Dragana Pavina u velikoj saksiji raste i ananas guava ili feijoa - fežola kako je mnogi zovu. Biljku je pre osam godina proizveo iz semena koje je nabavio u susednoj Hrvatskoj, a obzirom da je redovno cvetala ali nije rađala, morao je zbog potrebe oprašivanja nabaviti još nekoliko biljaka.\n"Ovo je vrlo lepa i dekorativna biljka koja raste u Australiji, na Novom Zelandu, Rusiji. Cveta tokom maja i ima prekrasne cvetove koji su veoma slatki i jestivi i često se latice koristi kao sastojak u voćnim salatama. U zimskom periodu može da izdrži temperaturu do -10 stepeni, te sam je zasadio u veliku saksiju kako bih mogao da je unesem u prostoriju i zaštitim od eventualnog smrzavanja," kaže on.\nU dvorištu Dragana Pavina u velikoj saksiji raste i ananas guava ili feijoa - fežola\nKako je dalje objasnio doseže visinu oko 2,5 metra, a plodovi su zeleni, duguljatog oblika, kao mali limunčići koji dozrevaju krajem oktobra i puni su joda. Ovo je veoma ukusno voće koje podseća na kombinaciju ananasa i jagode. "Jede se tako što se kašičicom vadi meso ploda, dok se kora kasnije može osušiti i koristiti kao začin," kaže Pavin i objašnjava da se ni ova biljka ne tretira nikakvim sredstvima, a od nje može da se pravi vino, marmelade i različite poslastice.\nOblepiha ili vučji trn\nObzirom da se Pavin bavi i pčelarstvom na Fruškoj gori je smestio oko 25 košnica. Pokazalo se, kako kaže, da je pčelinjak pravo mesto za sadnju te je okolo zasadio 18 sadnica oblepihe. Poznatija pod nazivom vučji trn, pripada porodici maslina. U Mongoliji, Rumuniji, Ukrajini zasađene su velike plantaže ovog bobičastog voća, a kod nas u široj proizvodnji nije zastupljena iako je mnogi stručnjaci visoko cene.\n"Raste u obliku grma koji dekorativan, ima veoma razgranat koren te je pogodna za peskovita zemljišta i obale. Grane su pune trnja ali i ukusnih i veoma zdravih i hranljivih tamno žutih, sitnih plodova koji se beru tokom jeseni i zime, kada ih često jedu vukovi po čemu je ovo bobičasto voće u narodu dobilo naziv. Moram naglasiti da su Kanađani konstruisali svojevrsni usisivač koji jednostavno usisava plodove i tako rešili problem berbe oblepihe koja je kod njih veoma popularna, obzirom da se od nje mogu praviti sokovi pekmezi, kao i ulje koje je veoma cenjeno," rekao je Pavin.\nEgzotično voće u Pivnicama\nMerala rađa već pet godina\nPavin je blagovremeno odustao od nekih vrsta kada je kako kaže shvatio da im treba hemijska zaštita što on ne praktikuje. Još jedno manje poznato bobičasto voće o kome Pavin rado priča je merala ili ružvica koja može da raste kao žbun ili malo drvo. Kod njega rađa već pet godina, sitnim ukusnim plodovima poput borovnice.\n"Za sada je ovo samo hobi i moja želja da budem u prirodi, da proučavam i istražujem i naravno da imam zdravo netretirano voće, tako da imam u planu nabavku još mnogo interesantnih biljaka," kaže na kraju Pavin.\nUzgoj egzotičnog voća Indijanska banana Asimina triloba Feijoa Ananas guava Dragan Pavin


Dan online - Povodi - 2019-09-17\nPovodi SINDIKAT ZDRAVSTVA ZAHTIJEVA DA SE OD JANUARA POVEĆAJU ZARADE MEDICINSKIM RADNICIMA Krivokapic Doktorima povećati plate za 300 eura, sestrama za 150 Tražimo da se koeficijent poveća za doktore od 16 do 18, za doktore opšte prakse 12 i medicinske sestre sedam, predlažemo da se povećaju plate za 150 eura medicinskim sestrama, za 200 eura specijalistima i 300 eura supspecijalistima, ističe Krivokapićeva\nPREMIJER DUŠKO MARKOVIĆ NAJAVIO DA ĆE SANKCIONISATI BOJANU LAKIĆ ĐURANOVIĆ Profesoricu povlače iz radnih grupa Ako se to potvrdi, ako je to tačno, ja vjerujem da mora da reaguje Upravni odbor Univerziteta. Naravno da lice s takvom devijacijom u svojoj profesionalnoj karijeri ne može biti dio vladinog tima, rekao je Duško Marković\nUCG OBAVIJESTIO KANDIDATE Produžen rok za prijavu\nMINISTARSTVO ZDRAVLJA TRAŽI RJEŠENJE ZA USTANOVU S MNOGOBROJIM NEDOSTACIMA Tomčuk v.d. direktora Dobrote\nPROFESORICA IZ BUDVE DOBILA OBEĆANJE Prekinula štrajk glađu


DAN VODA – Skupština Županije Posavske\nadmin | 21. ožujka 2014. | Novosti | Nema komentara\nDopredsjednik Skupštine Županije Posavske Anes Osmanović je prisustvovao dvodnevnom seminaru i centralnoj svečanosti u sklopu obilježavanja svjetskog Dana Voda pod sloganom Voda-Energija koji je održan 19. i 20. 03. 2014. u Zenici u organizaciji Agencije za sliv rijeke Save.\nDirektor Agencije za vodno područje rijeke Save, koja je organizovala današnje obilježavanje Svjetskog dana voda Sejad Delić kazao je kako je BiH prema svjetskim pokazateljima najbogatija vodom u regiji Balkana, a po bogatstvu vodom je na petom mjestu u Evropi.\n“Sektor voda želi da se intenzivno uključi u izgradnju projekata poput hidrocentrala, o održivom i racionalnom upravljanju vodnim resursima. Po iskorištenosti hidropotencijala, mi smo na posljednjem mjestu u Evropi. Izgradnjom hidrocentrala rješavamo i mnoge vodoprivredne probleme, poput snabdijevanja stanovništva vodom, navodnjavanja, snabdijevanje industrije vodom i druge”, istakao je Delić.\nObilježavanju Svjetskog dana voda u hotelu Zenica prisustvovao je predsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović, ministri energije, rudarstva i industrije u Vladi FBiH Erdal Trhulj, raseljenih osoba i izbjeglica Adil Osmanović, prostornog uređenja Desnica Radivojević, ministar razvoja, poduzetništva i obrta Sanjin Halimović, predstavnici kantonalnih vlasti, te drugi gosti, predstavnici vodnog i energetskog sektora.\nRadno-svečani skup u Zenici, ove godine u fokusu je imao vodu i energiju, a generalni pokrovitelj manifestacije je predsjedavajući Predsjedništva BiH, Bakir Izetbegović dok su organizatori Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske i nadležne agencije, Agencija za vodno područje rijeke Save iz Sarajeva, Agencija za vodno područje Jadranskog mora iz Mostara i Javna ustanova Vode Srpske iz Bijeljine. Odlukom Generalne skupštine UN-a na zasjedanju održanom 22. marta 1993. godine u Rio de Ženeiru, ovaj dan je proglašen Svjetskim danom voda jer i tema tog skupa bila je posvećena pitanju okoliša i razvoja.\nGeneralna tema ovogodišnjeg Dana voda je “Voda i energija” i za BiH od posebne je važnosti s obzirom da su raspoloživa vodna bogatstva tek nešto oko 37 posto iskorištena za proizvodnju električne energije, dok je u Evropi i razvijenom dijelu svijeta taj procenat iznad 90 posto i blizu 100 posto. Zenički dvodnevni skup obilježile su prezentacije i diskusije eminentnih stručnjaka na teme jačanja kapaciteta u sektoru voda u BiH, planiranja upravljanja vodnim područjem Jadranskog mora u FBiH, procjene rizika od poplava i mape poplavnog rizika u FBiH, upravljanje poplavama sa naglaskom na klimatske promjene u slivu Vrbasa. Također, univerzitetski profesori i ostali učesnici manifestacije, dali su svoje uvide i komentare na teme hidroenergetskih resursa u prostornom planiranju, lancu “voda-hrana-energija-okoliš”, kao i ulogama katastra izvorišta namijenjenih za piće u FBiH te uloge koncesija na vodu.