Đukanović: Crna Gora može postojati samo kao država slobodnih i ravnopravnih građana | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Đukanović: Crna Gora može postojati samo kao država slobodnih i ravnopravnih građana\nĐukanović: Crna Gora može postojati samo kao država slobodnih i ravnopravnih građana\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović položio je vijenac na spomenik Partizanu borcu na Gorici povodom 13. jula – Dana državnosti Crne Gore\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović položio je vijenac na spomenik Partizanu borcu na Gorici povodom 13. jula – Dana državnosti Crne Gore.\nPredsjednik je kazao da je to najveći datum iz crnogorske istorije.\n“Crna Gora može postojati samo kao država slobodnih i ravnopravnih građana, bez obzira na vjeru i naciju”, poručio je Đukanović.\nProšle su, podsjeća, 142 godine od Berlinskog kongresa na kome je Crna Gora dobila međunarodno priznanje i 79 godina od Trinaestojulskog ustanka kada je Crna Gora prva u Evropi masovno ustala protiv fašizma.\n“Zato 13. jul slavimo kao Dan državnosti. Iako su događaji na ovaj dan 1878. i 1941. različiti po karakteru i značenju i jedan i drugi su jednako važnan iskaz onga što država Crna Gora u istoriji jeste. Na Berlinskom kongresu velike silu su nam priznale nezavisnost i državnost, koju smo mnogo ranije i sami izborili. Tada su Crnoj Gori priključene teritorije sa stanovništvom različitih konfesija i nacija, to je bio prvi korak ka stvaranju građanskog multietničkog društva, na čiji smo karakter i domete veoma ponosni, jer je izdržao sva iskušenja i u najtežim vremenima. Odlučni smo do kraja da odbranimo taj društveni model, jer Crna Gora može postojati samo kao država slobodnih i ravnopravnih građana, bez obzira na vjeru i naciju”, poručio je Đukanović.\n“Nezavisnu, međunarodnu priznatu, članicu NATO-a, posvećenu EU vrijednostima i članstvu u EU”, poručio je Đukanović i svim građanima čestitao 13. jul – Dan državnosti.\n“Nek je vječna Crna Gora”, zaključio je Đukanović.\nĐukanović-Šćepanović: Crna Gora spremna da jača i normalizuje odnose sa Rusijom\nĐukanović: Razvoj i obogaćivanje turističke ponude unaprijediće kvalitet života u Gusinju\nSamo ako smo robovi Mila i DPS vjecne vlasti, Crna Gora moze postojati? Kakva primitivna zamjena teza. Drzava, to sam ja! Bez mene CG nece postojati! Zato, ja treba vjecno da vladam???


Ćorkanov let na Tuševljakovo platno | 058.ba\nVIŠEGRAD – Slikar Slavko Tuševljak iz Višegrada opsjednut je vizijom i motivom za svoju sliku – vidi veliko slikarsko platno a na njemu, na ogradi Ćuprije na Drini, lebdi Ćorkan, onako u dronjcima, razbarušen, rukama ispruženim nad ponorom, pijan i pogleda uprtog u daljinu .\nZa njim na „kičmi“ starog mosta grupica pijanih kasabalija, otvorenih usta gleda u gradsku skitnicu i ne vjeruje da je to on, onaj poslušni Ćorkan koji u zimsko jutro na zaleđenoj ogradi starog mosta „leti“ u neki drugi, bolji svijet.\nSa Tuševljakovih slika zagledani u budućnost, sazdani od nijansi boja, umijeća umjetnikovih ruku i rojeva misli gledaju likovi iz djela Ive Andrića. Pa i sam pisac, onako ozbiljan, kao strog i zamišljen .\nI tako te slike, lica, predjeli i građevine na njima posmatrača navode da mu iskrsne vizija nekih prošlih skoro nestvarnih vremena kad je Višegrad bio utvrđenje Pavlovića, pa turska kasaba i austrijska varošica i kad je disao, kao i sad, nenačetim plućim krilima Drine i Rzava .\nLotika lijepa Jevrejka, hotelijerka, jedan od likova iz romana „Na Drini ćuprija“ našla se, ne slučajno, na Tuševljakovim slikama, ali i niska drugih ličnosti, koje Višegrađani, opijeni ljepotom i ljubavlju prema svom gradu, s ponosom ističu.\n„Privilegija je roditi se u ovom gradu ali je obaveza umjetnika da bar zakorači na Andrićevu višegradsku stazu, i da pokuša da, ako je slikar, naslika i Ćupriju i Andrića i njegove likove , koji , kako reče nedavno Emir Kusturica `još tumaraju uskim ulicama ovog grada`“, – kaže Slavko Tuševljak.\nMladi slikar iz grada na Drini ne bira tehniku kako bi ostvario svoj naum.\nDa bi na slikarskom platnu ovjekovječio svoj grad i ličnosti koje su u njega utkale dio sebe Tuševljak se služi tehnikom ulja na platnu, akvarelom, ugljenom ili te mogućnosti kombinuje pokazujući tako osobenost i različitost motiva koji obrađuje.\n„Na slikama je prepoznatljiva patina, koju sam `skinuo` sa slika Mersada Berbera i drugih velikih bosanskohercegovačkih i srpskih slikara, lirska nota u njih utkana jei titraj iz moje duše, a neobični likovi još žive u na listovima ukoričenih Andrićevih knjiga“, dodaje mladi slikar, apsolvent na Pravnom fakultetu.\nTuševljak priprema i prvu samostalnu izložbu. Želja mu je da se ona otvori na sofi mosta Mehmed-paše Sokolovića ili u onom luku Ćuprije , na desnoj obali Drine, koji je na suvom .\nU ateljeu ovog umjetnika u naselju Megdan puno je nazavršenih slika i neostvarenih slikarskih planova.\nJedan od njih je da se Ćorkan, ličnost koja je zaista postojala, „samo ga je Andrić za časak izvadio iz života i stavio u u knjige“, ušeta sa ograde kamene ljepotice i zaustavi u pokretu na njegovoj slici.\nОзнаке: Ćuprija na Drini, Emir Kusturica, platno


Ekonomski fakultet obeležio 59 godina rada\nPočetak/Društvo/Ekonomski fakultet obeležio 59 godina rada\nSvečanom akademijom i podelom nagrada najboljim studentima uz mnogobrojne zvanice Ekonomski fakultet u Nišu obeležio je 59 godina rada i postojanja.\nPrema rečima profesora dr Tadije Đukića, dekana Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Nišu, ovo je veliki dan za ovu instituciju, grad i region. Fakultet ima preko 3.000 aktivnih studenata.\n“Ekonomski fakultet u Nišu je hram znanja iz ekonomije. Mnogi naši kadrovi su doprineli razvoju kako grada tako i regiona ali su značajni potencijal za razvoj Srbije. Naši studenti su traženi kako u zemlji tako i regionu. Rade u svim institucijama i viđeni su kao stručnjaci”, kazao je profesor dr Tadija Đukić.\nNa svečanoj akademiji kojom je obeležen Dan Ekonomskog fakulteta najboljim studentima su dodeljene nagrade.\n“Studenti su ti zbog čega postoji ovaj fakultet. Naš je zadatak da studentima ponudimo i više znanja i više veština kako bi im omogućili što bolju karijeru i uspešan poslovni život. Ekonomski fakultet u Nišu jedini je fakultet u Srbiji koji realizuje projekat kojim je omogućeno studentima koji su iz nekog razloga “zastali” sa studijama da ih u narednih godinu ili dve privedu kraju i tako budu izbisani sa “spiska večitih studenta”.\nRadi se o programu u okviru kojeg fakultet poziva studente koji su odustali od studija i za njih organizuje posebna predavanja koja se održavaju vikendom jer mnogi od njih su zaposleni ili imaju neke druge obaveze. Na ovaj način je već 70 studenata koji su odustali od studija došlo do diplome Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Nišu.\n59 godina postojanja ekonomski fakultet\nKonferencija studenata ekonomije na temu liderstva\nDo diplome Ekonomskog fakulteta posle 20 godina pauze


Pomoć taksistima: 500L za 57 EUR mesečno - Bizlife.rs\n09:12 Kragujevac, 30.04.2020.\nU sklopu pomoći privredi za ublažavanje posledica koronavirusa. FCA Kragujevac je ponudio taksistima domaće vozilo “fijat 500L” za 57 evra mesečno.\nautomobil 500l fijat fca taksi


Nova radionica 3D štampe i 3D modelovanja u Razvojnom centru | roditelji.me\nNova radionica 3D štampe i 3D modelovanja u Razvojnom centru\n28/09/2018 10:19 | by Roditelji.me | 1 Comment\nRazvojni centar udruženja Roditelji u Podgorici je za narednu sedmicu pripremio je besplatne radionice za djecu različitih uzrasta. Za mališane jaslenog uzrasta i njihove roditelje biće održana radionica za rani razvoj, sa defektologom, dok će predškolci uživati u muzičkim igrama. Starije osnovnoškolci ćemo obradovati novom radionicom, u okviru koje će se na licu mjesta upoznati sa načinom funkcionisanja 3D olovke i kako napraviti mali hologram.\nU ponedjeljak, 1. oktobra sa početkom u 18 sati biće održana razvojna radionica pod nazivom Razigravanje, koja je namijenjena djeci jaslenog uzrasta, od 1 do 3 godine.\nU srijedu 3. oktobra od 19 sati nastavljamo sa muzičkim radionicama pod nazivom Vrijeme je za Muziciranje, koje realizujemo u saradnji sa Muzičkom školicom TonTon, za djecu uzrasta od 3 do 6 godina.\nU četvrtak, 4. oktobra sa početkom u 19 sati pripremili smo novu interesantnu radionicu pod nazivom 3D štampa i modelovanje, koju organizujemo u saradnji sa Open Box Studio.\nRadionica 3D štampe i 3D modelovanja je namijenjena djeci osnovnoškolskog uzrasta od 8 do 14 godina.\nCilj radionice je da se djeci predstave nove tehnologije i njihova primjena u svakodnevnom životu. Djeca će na osnovu primjera vidjeti šta je 3D modelovanje i koje primjene može da ima. Imaće priliku da na licu mjesta vide kako funkcioniše 3D štampač, i koje su njegove mogućnosti. Konkretno, u toku ove radionice djeca će kroz igru moći da se upoznaju sa načinom funkcionisanja 3D olovke, kako napraviti mali hologram i brojne druge mogućnosti koje im na zanimljiv i edukativan način omogućavaju nove tehnologije. Radionicu će voditi Miloš Radović. Broj mjesta je ograničen na 15.\nAnonymous 28/09/2018 at 18:00\nDobar dan. U koliko sati pocinje? Da li je broj polaznika ogranicen?


Počela je izgradnja Kovid bolnice u Kruševcu, a svečanost obeležila bivša premijerka sa bivšim ministrima vojske i zdravlja | Kruševac Info\nPočela je izgradnja Kovid bolnice u Kruševcu, a svečanost obeležila bivša premijerka sa bivšim ministrima vojske i zdravlja\n12 avgusta, 2020 Kruševac Info\nPočela izgradnja kovid bolnice u Kruševcu. Brnabić: Spremni dočekujemo jesen\nOva bolnica biće manjeg kapaciteta od one u Beogradu, čija je izgradnja krenula 1.avgusta i gde je planirano 200 jedinica intenzivne i 804 poluintenzive nege\nU kasarni „Rasina“ u Kruševcu danas je počela gradnja kovid bolnice, kapaciteta 500 ležajeva, koja će znatno olakšati borbu protiv korona virusa na zimu, a biće izgrađena do 15. decembra, a kamen-temeljac su položili premijerka Ana Brnabić, ministri zdravlja i odbrane Zlatibor Lončar i Aleksandar Vulin, koji su zajednički položili kamen temeljac.\nPremijerka je poručila da se bolnica gradi za eventualnI drugi talas kovida u Srbiji, koji se očekuje na jesen i zimu.\n– Spremamo se za to, gradimo nove bolnice, gradimo laboratorije za PRC testiranje, podižemo kapacitete za uspešnu borbu protiv strašnog i nevidljvog neprijatelja. Ako vakcina stigne brže, ako se svi zajedno budu uspešno borili sa koronom, a građani budu disciplinovani, kao do sada, i ne bude potrebe za ovom bolnicom kao kovid zdravstvenom ustanovom – ona će biti moderna, multifunkcionalna zdravstvena ustanova na usluzi građanima Kruševca i Rasinskog okruga – izjavila je premijerka i dodala da će bolnica ostati građanima Srbije i kada, jednog dana, pobedimo korona virus.\n– Važno je da smo spremni, da imamo dovoljno respiratora, PCR testova, bolničkih kapaciteta, ali je još važnije da budemo spremni za najjači udar koji bi mogao stići na jesen. Želim da se zahvalim građanima na poštovanju mera i zamolim da tako nastave, jer ukoliko se pridržavamo prekoruka struke, taj novi talas koji bi mogao da nas zadesi na jesen ili zimu, ne mora nužno biti strašniji od onoga što smo preživeli u martu i julu – rekla je Brnabić, posle čega je, sa ministrima zdravlja i odbrane, položila kamen-temeljac i time označila početak gradnje ove bolnice.\nBolnica će moći da primi 500 pacijenata\nOva bolnica biće manjeg kapaciteta od one u Beogradu, čija je izgradnja krenula 1.avgusta i gde je planirano 200 jedinica intenzivne i 804 polu-intenzive nege.\nKruševačka kovid regionalna bolnica moći će da primi 500 pacijenata.\nPremijerka je istakla da je investicija vredna 1,72 milijardi dinara, a izgradnja bi trebalo da bude završena do 15. decembra.\nU prethodnih nedelju dana srušeno je 4.380 metara kvadrata starih objekata i 4.150 kubnih metara šuta, kako bi se prostor pripremio za izgradnju bolničkog kompleksa.\nBolnica će biti moderna, funkcionalna, najavila je premijerka i dodala da će kovid bolnica biti na usluzi celom Rasinskom okrugu, pa bi tako, kada se „stiša“ epidemija, trebala da posluži i za lečenje nekovid pacijenata.\nZavod za javno zdravlje Kruševac podneo…\nU bivšoj kasarni u Parunovcu će biti nova Covid 19…\nPosted in Društvo Tags: Aleksandar Vulin, Ana Brnabić, Covid bolnica, kamen temeljac, Kovid bolnica, Parunovac, Regionalna Korona bilnica, Zlatibor Lončar\n« Zavod za javno zdravlje Kruševac podneo dokumentaciju i zahtev za otvaranje laboratorije za PCR testiranje\nU Srnju se gradi savremena regionalna deponija za ceo Rasinski okrug »


F1 na Silverstonu: Šou mora da teèe dalje - B92.net\npetak, 19.06.2009. | 15:04 Svet, Velika Britanija\nDvanaesti jun ipak nije bio ravan smaku sveta, pošto FIA nije linearno otpisala sve FOTA ekipe i objavila listu na kojoj su Vilijams, Fors Indija i jedanaest odabranih ambicioznih pridošlica, niti je - a to bi tek bilo èudo - pristala na uslove Asocijacije timova i ukinula ludu restrikciju budžeta za 2010. Još uvek provizorni spisak uèesnika nalikuje, ali samo nalikuje na kompromis: osam FOTA timova, dva prebega i tri apsolutno nova. Kvaka je u tome što je sastavljen po principu ’zavadi pa vladaj’.\nFIA je, sejuæi seme razdora, tretirala FOTA aplikacije na dva naèina. Ferari, Red bul i Toro roso smatrani su automatskim uèesnicima, a od ostalih (Meklaren, BMW Zauber, Reno, Tojota, Bron) se oèekuje da zaborave na uslove koje su istakli u svojim prijavama. Poruka je bila providna: „Ferari i oba Red bul tima su hteli-ne hteli sa nama, vi ostali vodite izgubljenu bitku.“ Iz Maranela, Milton Kinsa i Faence promptno su se oglasili i ponovili da oni nisu bezuslovno prijavljeni, a da postavljenim uslovima FIA nije izašla u susret.\nSasvim nove vize za Formulu 1 2010, šta god ona bila, dobili su španski Kampos, britanski Menor motorsport i amerièki USF1 tim. Iznenaðuje izostanak imena poput Lole, Prodrajva i možda Epsilon Euskadija, ali to govorimo posmatrajuæi stvar sa strane i bez moguænosti da saznamo više o tome šta su prijave zaista sadržale. Zažmurimo na jedno oko, pravimo se da je sve normalno, zamislimo da æe uz deset postojeæih zaista doæi i tri pomenute ekipe, pa pogledajmo šta bi koja od njih mogla doneti svetu Formule 1. O Amerikancima ovog puta neæemo, veæ smo ih secirali uoèi 12. juna.\nKampos i Menor GP\nAdrian Kampos, ekstremno neuspešan kao F1 pilot uèinio je najpametnije kada je ostavio volan i zapoèeo karijeru menadžera, osnovavši 1998. sopstvenu ekipu. Retko se dešava, ali ovde je uspelo: u prvoj sezoni postojanja tima Mark Žene mu je doneo titulu u Formuli Nisan. Godinu dana kasnije to je ponovio Fernando Alonso, za het trik se pobrinuo Antonio Garsija. Pohvala Kamposu za njuh u odabiru pilota. Kasnije je pažnju fokusirao na Špansku F3 i GP2, u ovoj poslednjoj nije stigao vozaèki, ali jeste timski naslov. Pošto je Španac rad da u buduæoj F1 štali promoviše domaæe pilote, u opticaju su imena Ženea i De la Rose od iskusnijih, Havija Vilje i Roldana Rodrigesa od mlaðih pilota. Mark i Pedro, iako nikada nisu bili ultimativni brzinci, imaju prednost godina i preðenih kilometara, koja za poèetnièku ekipu ne može da bude zanemarljiva. Ženeove akcije naroèito su skoèile nakon trijumfa na Le Manu.\nKao i ostale „pridošlice“, Kampos æe se osloniti na Kosvort agregate, za razliku od drugih, imaæe Dalarine šasije. Kazali smo veæ, Italijani prave automobile za Indikar, GP2 i GP2 Aziju (dva razlièita modela), Formule Reno, Formule 3 i amerièku Grand-Am seriju. Baš je teško poverovati da s takvim profilom ne mogu da isposluju i pristojan F1 bolid. Povrh svega, pametno je imati španski tim u Formuli 1: Alonso je napravio odluèujuæi doprinos u popularnosti sporta, tri valjane staze veæ postoje (iako su Heres i Valensija adekvatni samo za treninge), a Tilkeov novi superautodrom Aragon Motorland tek æemo videti na sceni. Novi španski vozaèi? U GP2 i Formuli Reno teško je izdvojiti nekog ko baš odskaèe, ali od tolikog broja, neko æe veæ procvetati.\nIme Menor motorsporta kao aplikanta za 2010. nije pominjano do objavljivanja konaène odluke. Prijava ekipe zastupljene u Britanskoj Formuli Reno i F3 Evrooseriji bila je, naravno, bezuslovna i u skladu sa limitom od 40 miliona. Menor gran pri - to je zvanièni naziv - raèuna na Kosvortove agregate, a tehnièki direktor je Nik Virt, osnivaè kompanije Virt reserè. Zanimljiva liènost. Na F1 scenu stupio je kao mladi i talentovani dizajner, zaposlen u Marè inženjeringu dva dana po sticanju diplome. Bio je asistent Njuiju na formulama Lejton Hausa iz 1988. i 1989, potom stvorio jedan bolid koji je završio u pogrešnim rukama - onim Andree Sasetija i tima Andrea Moda, umesto kod BMW-a. Potom je, kao osnivaè, vlasnik i tehnièki direktor Simteka sproveo nesreænu ekipu kroz dve superteške godine, na koje je taèku stavio nedostatak novca.\nVirt je preuzeo kormilo dizajna u Benetonu u silaznom periodu od 1996. do 1999, kada su glavni kreativni i operativni genijalci veæ otišli za Šumijem u Ferari. Govorilo se da su opservacije Aleksa Vurca o Virtovim kreacijama doprinele izgonu Engleza iz tima. U novijoj eri Virtovoj kompaniji obratila se Akura i on je uèestvovao u stvaranju P2, potom i P1 prototipa za trke Amerièke Le Man serije. Jedno podseæanje: Nik Virt i Maks Mozli našli su se u zajednièkim poduhvatima u dva navrata: jednom u doba Marèa, drugi put kada je današnji FIA predsednik bio suosnivaè i deonièar kompanije Simtek (ne i F1 tima!). Možda tu leži odgovor na pitanje otkud Menor pre Prodrajva ili Lole...\nBojkot bio u igri\nKao i u proteklih mesec i po dana, kljuèna prièa nije gran pri u Silverstonu, tema je hoæemo li iduæe godine imati propisni F1 šampionat, ili neku drugorazrednu zamenu. Još akutnije: ako se u Istanbulu spekulisalo moguænošæu bojkota trke u znak protesta Mozlijevom bezumlju - ekipe su to demantovale, ali su izjave ljudi sa lica mesta kazivale da je uz dim bilo i vatre - pitanje je kada bi se timovi mogli odluèiti da to i sprovedu i puste Rozberga, Nakadžimu, Fizikelu i Zutila da sami ubijaju krugove.\nIstina, to bi u velikoj meri bio autogol za štrajkaèe: neupuæenima bi delovalo neodgovorno, a publika sa plaæenim ulaznicama izvesno bi bila razjarena. Ipak, u Turskoj bi, pred 35-36.000 gledalaca takva akcija proizvela dejstvo u javnosti, a direktno bi oštetila relativno mali broj ljudi. Ne treba oèekivati da æe ekipe bojkotovati start u Silverstonu, ’Domu britanskog auto-sporta’, i zbog publike, i zbog tradicije, i zbog èinjenice da je u Northemptonširu ove godine navršeno 60 godina od prve ikad vožene trke Formule 1. Slièno ’osiguranje’ ima i Nemaèki gran pri, ali možda treba strepeti od demonstrativnih poteza na Hungaroringu.\nIzmeðu dva gran pri vikenda FOTA timovima stigla je podrška Evropske asocijacije proizvoðaèa automobila. Bord ove institucije zakljuèio je da vladajuæi sistem upravljanja Formulom 1 ne može da se nastavi, te da je potreban moderniji i transparentniji: „Organizacija podržava ciljeve i aktivnosti Asocijacije timova Formule 1 usmerene ka uspostavljanju stabilne uprave, jasnih i transparentnih pravila, važeæih za sve uèesnike, sniženju troškova i adekvatnoj raspodeli zarada F1 timovima kako bi bio obezbeðen održiv i atraktivan šampionat. Ako ovi ciljevi ne budu ispunjeni, BMW, Ferari, Mercedes, Reno i Tojota, zajedno sa ostalim ekipama, nameravaju da naðu alternativne naèine da se takmièe na naèin koji garantuje jasne i sigurne propise i upravu, i fer raspodelu zarada.“ Asocijaciju proizvoðaèa èini 15 kompanija, od BMW grupacije, DAF-a i Dajmlera, do evropske Tojote, Folksvagena i Volvoa. Njene firme direktno zapošljavaju 2,3 miliona ljudi i od njih zavisi još deset miliona radnih mesta.\nDa li su trke izdržljivosti opcija? Luka di Montecemolo odigrao je ulogu startera na Le Manu, što je u kriznom ambijentu potez s porukom. Formalno, A.C.O. ga je pozvao u èast šezdesetogodišnjice prve pobede Skuderije na legendarnom nadmetanju. Na stazi La Sart predsednik Ferarija osvrnuo se na tmurnu sliku stanja u Formuli 1: „Sjajno je videti ovoliko ljudi prisutnih na auto-trci, atmosfera je fantastièna. Kad pomislim na taj entuzijazam i na prazne tribine u Istanbulu, mislim da nešto nije u redu.“ O moguæem povratku fabrièke postave Ferarija na Le Man: „Zašto ne? Ako se više ne bismo trkali u Formuli 1, to bi bila opcija, oèigledno ne sa automobilom sa dizel motorom, možda sa hibridom, ko zna? U ovoj trci stvarno vidite vrednosti nadmetanja na sportskom i tehnološkom podruèju, ali moram ponovo da kažem - život, srce i duša Ferarija su u Formuli 1. Trkaæemo se u njoj ako bude imala karakteristike koje želimo da saèuvamo, ili æemo pronaæi neku alternativu.“\nMaks Mozli i njegovi saradnici poslednjih dana imaju napad skribomanije. Uredno odbijaju FOTA predloge, propagiraju tipiènu poruku ’poklonite se ili se uklonite’, bujicom reèi i citata uveravaju kako æe bez pokoravanja njihovom hiru Formula 1 uvenuti i umreti. Ti FIA traktati kao da su pravljeni za arhiv koji posle nuklearne katastrofe treba da dokaže preživelima ko je bio u pravu. Od budžeta od 40 miliona se ne odustaje, timovi prvo treba da potpišu bezuslovni pristanak na FIA uslove, pa bi se onda moglo pregovarati. Jeftino, isuviše jeftino. Na trun zdravog razuma u opticaju ukazuje samo odustajanje od dva seta pravila, s tim što æe Kosvortu dogodine biti dozvoljeno da se vrti na 20.000 o/min, jer za novo tjuniranje agregata iz 2006. kompanija nema ni novca ni vremena.\nPakt sa Satanom?\nNajsvežije glasine sa Silverstona sugerišu da bi najdublja kriza u istoriji Formule 1 mogla da se okonèa ovako: Red bul, Toro roso i Ferari smatraju se obaveznim na uèešæe ranijim aranžmanima potpisanim s Formula 1 menadžmentom. Tom stvari bi se advokati zaraæenih strana tek mogli pozabaviti. Od preostalih pet, tri tima æe prihvatiti FIA „povinujte se, pa da pregovaramo“ diktat, potpisati formulare koje im je Mozli uz pismo poslao kao „poslednju ponudu“ i time preinaèiti prijave u bezuslovne; to su Meklaren, Bron GP i BMW Zauber.\nPreostaju Reno i Tojota, koji æe pod izlikom poštovanja FOTA principa ostati dosledni, a njihove æe se aplikacije, buduæi uslovljene ukidanjem budžetskog limita, smatrati nepotpunim i biæe odbijene. Prema ovoj verziji, Francuzi i Japanci ionako traže naèin da istupe iz Formule 1 i ovo æe im biti prilika da to uèine bez sramote, pokriveni suštinskim, sistemskim neslaganjima sa pravcem u kojem se sport kreæe. Ovo bi, naravno, u praksi oznaèilo raspad Asocijacije timova i uzaman bi onda bilo i jemstvo od 50 miliona dolara kojim su FOTA ekipe ’pojaèale’ meðusobnu solidarnost.\nPretpostavlja se da æe odgovor na Mozlijev dopis biti definisan nakon sastanka šefova timova koji se održava u vreme nastanka ovog teksta (èetvrtak uveèe), u sedištu Renoove F1 operacije u Enstonu. Stigao je èas kušnje, ovde æe se videti šta vredi dosadašnje solidno, ali ne i neprobojno FOTA jedinstvo. Pokazaæe se koliko se drži do principa koje je pre nedelju dana sumirao Renoov izvršni direktor, Karlos Gon: „Mi smo ti koji stvaraju predstavu, mi unosimo tehnologiju, motore, unajmljujemo vozaèe. I ako mi pravimo šou, zarada mora da stigne nama. Danas mi plaæamo da bismo bili u Formuli 1 i to nije normalno. Posrednici su zaradili dovoljno. Hoæemo natrag kontrolu nad Formulom 1.“\nPristanu li timovi da na sebe navuku ludaèku košulju od 40 miliona funti koju im je skrojio Mozli, onda je cela njihova FOTA bila gola iluzija i pretnja praznom puškom. Sve što se ne završi pobedom nad Mozlijem i, zašto ne reæi, njegovim konaènim svrgavanjem, nije kompromis, veæ Mozlijev trijumf. Sa tiranima ne možete praviti nagodbe, paktovi s ðavolom ne sklapaju se bez posledica. Ako taj èovek ostane u poziciji da diktira, uslovljava, nareðuje i preti, da isteruje hirove i likvidira ljude koji su mu fiksacija (Ron Denis), oni koji poviju vratove i nisu zaslužili ništa drugo do da se predsednik FIA sa njima i ubuduæe vulgarno poigrava. Kada u narednim sezonama budu kukali što moraju da troše novac na gluposti tipa povraæaja energije iz izduvnih i rashladnih sistema, a to je advokat blagovremeno najavio, zaslužiæe samo podsmeh i prezir.\nEnglesko leto, najlepši dan u godini\nOvog vikenda Britanci imaju priliku da poslednji put na Silverstonu kanonizuju jednog od svojih pilota. Najvrednije pehare osvajali su Kolins, Klark, Stjuart, Hant, Votson, Mensel (dominacija), Hil (sreæa), Herbert (iznenaðenje), Kultard i Hamilton, red je da se 2009. Dženson Baton kod kuæe upiše u slavljenike. Na navijaèima da se podsete kako su stvarali atmosferu ’Batonmanije’ sve dok im nisu servirani neki novi idoli, a današnji favorit za titulu bio na ivici potonuæa u zaborav.\nBriatore je odavno prognozirao da æe za Brona i Džensona ova sezona biti samo lagana šetnjica, Istanbul otodrom potvrdio je da je to realnost. U išèekivanju svog trenutka, lider prvenstva kaže: „Nikad nisam vodio u šampionatu uoèi svog domaæeg gran prija, i svaki put mi se na licu razvuèe osmeh kada na to pomislim.“ Lovor trijumfatora na Silverstonu nikad nije bio bliži, Batonu bi valjalo da izdrži svu presiju i najzad ga se domogne. I zato što je to poslednja šansa na ovoj stazi, i zato što niko ne zna šta æe se dogodine pod imenom Formula 1 uopšte pojaviti na Donington parku.\nU julu 2008 pala je odluka: od 2010. F1 dom u Velikoj Britaniji biæe Donington. U meðuvremenu, ta reèenica preoblièena je u nešto što se èita ovako: bude li Britanskog gran prija 2010, biæe vožen tamo, ili se uopšte neæe održati, pa i po cenu da Ostrvo na godinu, ili i na duže izgubi svoju veliku nagradu. Tako je, naime, rekao Eklston. Što prilièi Jupiteru, ne prilièi volu - u doba štednje nametnute ekipama po cenu njihove eliminacije, menadžment Formule 1 ne namerava da poène da se ponaša u skladu s vremenom i prestane da traži staze sa šest zvezdica, koje u poslednje vreme pronalazi samo na Srednjem i Dalekom Istoku.\nDonington park veæ je u finansijskim nedaæama. Ne samo da je vlasnik staze tužio promotera i zakupca zbog neplaæene rente, veæ je objavljeno i da ovom potonjem nedostaje oko 100 miliona funti da dovrši opsežnu rekonstrukciju piste i infrastrukture. Bio Donington park za godinu dana spreman ili ne, povratka na Silverston neæe biti. Mnogo simbolike sustièe se u jednom vikendu, na jednom mestu: pista na kojoj je 13. maja 1950. roðena Formula 1 i definitvno nestaje sa F1 mape, a pitanje je šta æe od ovog sporta, šezdeset sezona posle, uopšte preostati i da li se rastajemo samo od autodroma.\nNajveæa pretnja Batonu obeæana je iz tabora ’Crvenog bika’, ionako jedinog preostalog vršioca dužnosti konkurenta. Njui je spremio opsežno modifikovan RB5 bolid, sa vidno promenjenim i širim prednjim delom, koji je Fetel veæ prozvao „paèiji kljun“. U paket ulaze i poboljšana verzija dvospratnog difuzora, nova prednja i zadnja krila. Rezultati simulacija u vazdušnom tunelu naveli su Vebera da konstatuje kako bi Silverston trebalo da se pokaže kao idealna staza za Red bulov unapreðeni automobil. Samo bi Markov mlaði kolega morao da bude oprezniji nego u Istanbulu: vetrovi u Northemptonširu, na bivšem aerodromu, još su jaèi i nepredvidljiviji.\nNaslov ovog poglavlja parafraza je reèenice Èarltona Hestona. Tim povodom, iznosimo èak tri razlièite vremenske prognoze za finalni F1 vikend na Silverstonu. Zvanièna tvrdi da æe tokom sva tri dana biti suvo, uz oblaèno nebo i blage temperature. Drugi izvor predviða kišu u petak i nedelju popodne, a treæi najavljuje da su padavine najizglednije tokom kasnijih sati subotnjeg dana, s verovatnoæom od 60%.


[es] - opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija\nopet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija\n[es] :: Linux hardware :: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija\n[ Pregleda: 3782 | Odgovora: 15 ] > FB > Twit\nopet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 03.10.2005. u 23:13 - pre 194 meseci\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 00:20 - pre 194 meseci\nProguglaj za Roaring Penguin PPPOE (rp-pppoe).\nTo ti je programčić kojim ćeš moći da ostvariš PPPOE konekciju. Lako se koristi - kad ga instaliraš samo pokreni #adsl-setup i prati uputstva.\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 08:44 - pre 194 meseci\ni njega sam instalirao ali nista\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 11:29 - pre 194 meseci\nNišta kao 'ne radi' ili se nisi snašao?\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 11:33 - pre 194 meseci\nProgram je instaliran i kad se zakacim nista se ne desava,ne otvara stranice itd.\nDa li treba nesto menjati u .conf fajlovima?\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 11:39 - pre 194 meseci\nKos suse linuxa dosta je da odes u yast dsl konekciju i podesis pppoe preko etherneta\nNa mandrivi isto\nNeznam na tvom sistemu ali probaj da pogledas pod dsl\nPosle na suse zoves kinternetom\nAko si se povezao a nemas protok onda treba da vidis routing tablu komandom route -v\n[Ovu poruku je menjao BastardX dana 04.10.2005. u 12:41 GMT+1]\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 12:37 - pre 194 meseci\nProbaj da ping-uješ neki IP (npr. google - 216.239.37.99). Ako odgovara na ping onda imaš problem sa DNS-om.\nKad si podešavao adsl-setup, u jednom momentu te je pitao za DNS servere. Ako nisi ukucao 'server' za automatsko podešavanje DNS-a moguće da je to problem. Dakle pogledaj da li fajl /etc/resolv.conf sadrži adrese DNS servera tvog provajdera. Ako ih nema, unesi ih ručno ili ponovo pokreni adsl-setup i ukucaj 'server' kad te pita za DNS.\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 13:20 - pre 194 meseci\nU resolv.conf stoji DNS za Lucent modem i konekciju za PTT, nema niceg sto je u vezi moje konekcije za ISP MPConn.Inace DNS adresu moj provajder ne daje ima samo IP adresa servera i klijenta.Da li to treba ubaciti?\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 13:49 - pre 194 meseci\nNisi napisao da li možeš da pinguješ kad se konektuješ...\nProbaj da odradiš adsl-setup ponovo i ukucaj 'server' za DNS. Ako je samo DNS problem proradiće najverovatnije.\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 20:07 - pre 194 meseci\nNasao sam zvrcku.Bio si upravu bilo je potrebno samo ukucati u DNS moju IP server adresu u programu tkPPPOE i proradilo je\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 04.10.2005. u 23:17 - pre 194 meseci\nPostoji jos jedan problem.Naime ja sam podesio u adsl-setup-u da se konekcija dize sa butovanjem sistema,medjutim prilikom butovanja pojavi se neka greska,pa moram rucno startovati kad se sistem podigne adsl da bi radilo.\nKako ovu gresku ispraviti?\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 05.10.2005. u 13:01 - pre 194 meseci\nPretpostavljam da se prilikom boota prvo pokrene adsl-start pa tek onda interfejs preko koga treba da ide pppoe. Tako da proveri kojim redom se pokreću skripte i postavi adsl da se pali posle podizanja ethernet interfejsa. Mada najlakše ti je da napišeš prostu skriptu tipa:\n(pod uslovom da se kačiš preko eth0 interfejsa), pa ovu skriptu postavi u rc.d\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 05.10.2005. u 19:43 - pre 194 meseci\nda ide preko eth0.Koju ekstenziju ima ova skripta gde treba ubaciti:\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 05.10.2005. u 19:45 - pre 194 meseci\ni pod kojim nazivom?\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 06.10.2005. u 11:17 - pre 194 meseci\nMoraćeš da pročitaš par stvari o init skriptama. Npr. pogledaj ovaj link.\nRe: opet problem sa kablovskim internetom sad je u pitanju PPPOE konekcija 09.10.2005. u 10:15 - pre 194 meseci\nNasao sam resenje.Konekcija nece da se startuje sa butom sistema ali uvek startuje kad je pokrenem iz opcije Network i uvek radi.Kad jepokrecem iz terminala neki put krene neki put cekam i po pola sata da se veza uspostavi.


Počinju Apatinske ribarske večeri - Agro TV\nnedelja, 17.oktobar 2021\nPočetna Novo Počinju Apatinske ribarske večeri\nPočinju Apatinske ribarske večeri\nRibаrske večeri su nаjmаsovnijа mаnifestаcijа, duge trаdicije, kojа se održаvа u Apаtinu. Po progrаmu koji se godinаmа u nаzаd ustаlio, ribаrske večeri trаju četiri dаnа. Svečаno otvаrаnje je četvrtkom, а zаtvаrаnje nedeljom.\nProgrаm je izuzetno sаdržаjаn i podrаzumevа veliki broj kulturnih, umetničkih, sportskih i zаbаvnih dešаvаnjа.\nJednа od nаjlepših trаdicijа Apаtinskih ribаrskih večeri je pripremаnje i tаkmičenje u kuvanju аpаtinskog ribljeg pаprikаšа. Kroz dve večeri kvаlifikаcijа tаkmičаri se bore zа mesto u finаlu gde učestvuje tridesetаk nаjumešnijih.\nPobednik odnosi trofej „Zlаtni kotlić“. Svi tаkmičаri i kroz kvаlifikаcije i u finаlu ribu dobijаju besplаtno, а posle uzimаnjа uzorkа zа ocenu, imаju mogućnost dа ugoste prijаtelje i dа zаjedno uživаju u onome što su pripremili.\nU četvrtak 22. jula biće upriličen tradicionalni defile mažoretkinja i orkestra sa nastupom na trgu Nikole Tesle. Posetocima će se obratiti i predsednica opštine i oko 22 časa očekuje se spektakularni vatromet. Prve večeri publika će biti u prilici da uživa uz koncert Dejana Petrović i Big band.\nDrugog dana manifestacije, osim bogatog kulturnog i zabavnog programa posetioci će od 22:30 moći da uživaju uz koncert grupe “Crvena Jabuka”.\nVeliko finale u kuvanju ribljeg paprikaša „Zlatni kotlić” biće održan u subotu 24.jula od 20 časova, a posle proglašenja pobednika, posle 22h, sledi koncert Harisa Džinovića.\nČetvri dan ove manifestacije obeležiće „Apatinska noć“ i revijalno kuvanje Apatinskog ribljeg paprikaša, kao i koncerti grupa “Dunavski biseri” i “Banda drvena”.\nFoto: Turistička organizacija opštine Apatin


SRBIJA IMA 13 AKVAPARKOVA Šta nude, kakve su cene i za koga je ULAZ BESPLATAN | ČA Glas\nSRBIJA IMA 13 AKVAPARKOVA Šta nude, kakve su cene i za koga je ULAZ BESPLATAN\nLana Gedošević |\nOnima koji ove godine nisu otišli na letovanje, a žele da se zabave i osveže, u Srbiji je na raspolaganju više od deset akvaparkova, koji mogu biti pravo rešenje za letnje osveženje.\nIma ih po celoj zemlji, od Apatina, preko Beograda, Aranđelovca, Jagodine do Sokobanje i Leskovca. Nije redak slučaj da građani Srbije putuju od grada do grada kako bi se osvežili, ali i obišli okolna mesta i znamenitosti i proveli lep i opuštajući vikend.\nOsim zagarantove zabave, kupanja i sunčanja, u svim akvaparkovima je moguće i popiti i pojesti nešto, a neki od njih u ponudi, pored otvorenih bazena, imaju i velnes centre i druge mogućnosti za zabavu gostiju.\nCene ulaznica su zavise od lokacije i sadržaja, i kreću se od 150 pa do 1.000 i više dinara. Međutim, osim celodnevnog boravka, cene ulaznica su niže ako se kupuje poludnevna karta, ili nedeljna pa čak i mesečna. Većina akvaparkova upravo daje ovakve mogućnosti, a neki od njih imaju i popuste za studente i penzionere. Ovo je spisak akva parkova u Srbiji:\nBanja Junaković, Apatin\nFoto: Facebook Banja Junaković\nŠta nudi: Gostima je na raspolaganju kompleks otvorenih bazena sa vodenim toboganom, skakaonicom i masažerima. Temperatura bazena ne spušta se ispod 22 stepena, dok je u nekima od njih, poput onih za decu i terapijskog, ona čak 32 stepena Celzijusa. Osim bazena, u sklopu kompleksa se nalazi i igrališe za decu, tobogani, klackalice, ljuljaške, teren za odbojku na pesku…\nCene: Ulaznica košta 200 (radni dan) i 300 (vikend) dinara, dok deca od 7 do 17 godina i penzioneri plaćaju od 150 do 200 dinara.\nRadno vreme: 8-19 sati.\nAkva park Doljevac, Leskovac\nFoto: Facebook Akva park u Doljevcu\nŠta nudi: Ovaj akva park počeo je sa radom pre godinu dana. U okviru kompleksa postoje polurekreativni, dečiji bazen i “prelivni”, koji je posebno interesantan najmlađima, jer ima loptu koja stvara veštačke talase. Vodeni tobogan se podrazumeva. Gosti u Doljevac dolaze sa raznih strana, a najviše iz Niša, Leskovca i Prokuplja, jer se akva-park nalazi uz autoput.\nCene: Deca do sedam godina besplatni, a ostali 350 dinara.\nRadno vreme: 10-18 sati.\nPetrolend, Bački Petrovac\nFoto: Facebook Petrolend\nŠta nudi: U okviru kompleksa koji je površine čak 20 hektara nalazi se nekoliko bazena: od onih sa talasima, preko bazena za relaksaciju, do divlje reke (spuštanje na čamcu) i dečijeg raja sa kulama i atrakcijama za najmlađe. S obzirom da ima čak osam tobogana, u njima mogu uživati i deca i odrasli. Takođe, na raspolaganju je i adrenalin park, sa 40 prepreka raspoređenih na tri nivoa. Tereni za odbojku, mali fudbal na pesku, veštačka trava za košarku i fudbal, teretana na otvorenom samo su neki od dodatnih sadržaja na raspolaganju, pored kafića, restorana i poslastičarnica.\nCene: Deca do 90 centimeta visine ne plaćaju ulaz. Deca do 18 godina, studenti do 26 godina, penzioneri, trudnice i osobe sa posebnim potrebama plaćaju 700 (radni dan) i 800 dinara (vikend), a odrasli 900 (radni dan) i 1.200 dinara (vikend).\nRadno vreme: 10-19 sati (ponedeljak-petak), 10-20 sati (vikend).\nFoto: Facebook Vidik\nŠta nudi: Akvapark se nalazi na nekoliko minuta od centra Lazarevca, na uzvišenju sa pogledom na grad. Parking, ležaljke, suncobrani, bazeni, tobogani i đakuzi kade su na raspolaganju svim gostima. Za najmlađe je napravljen i park za decu. U okviru kompleksa postoji i velnes centar sa masažama, saunom i hidromasažnom kadom. Ovo je mesto gde se povremeno organizuju i žurke i noćno kupanje.\nCene: Deca do pet godina ne plaćaju ulaz, deca od pet do 12 godina plaćaju 300, a odrasli 500 dinara.\nRadno vreme: 8.30-19 sati.\nBanja Ždrelo (Mlavske terme), Petrovac na Mlavi\nFoto: Facebook Banja Ždrelo\nŠta nudi: Ovaj akva park, koji se nalazi u podnožju Homolja, radi preko cele godine, a temperature vode u otvorenim i zatvorenim bazenima kreću se od 30 do 40 stepeni Celzijusa. Gostima su na raspolaganju ukupno šest bazena (dva zatvorena i četiri otvorena), i još jedan sa slanom vodom. Osim za zabavu, termalna voda kojom se pune bazeni koristi se i u lečenju kožnih i reumatskih oboljenja. Tri tobogana, „zebra“, „džungla“ i „kobra“ rade od 12 do 18 sati. U okviru parka nalazi se i objekat u kome je moguće odsesti, kao i restoran sa terasom.\nCene: Karta košta 400 (deca), odnosno 600 dinara (odrasli).\nRadno vreme: od nedelje od petka 10-20 sati, petkom i subotom 10-21 sat.\nAkva park, Jagodina\nFoto: Facebook Akva park u Jagodini\nŠta nudi: Devet bazena, četiri tobogana i gusarski brod samo su neke od atrakcija u ovom akva parku. Čitav kompleks se prostite na pet hektara, u okviru koga se nalaze i kafići, restoran i bar, tereni za košarku, odbojku, mali fudbal, stoni tenis, ali i igralište za decu, samo su deo sadržaja. Postoji i mogućnost noćnog kupanja, a neretko se održavaju i bioskopske projekcije, igre na vodi, i druge vrste zabave. Gosti na raspolaganju imaju i parking.\nCene: Deca do 12 godina ulaz plaćaju 300, a odrasli 500 dinara.\nDraguljica, Jošanička banja\nFoto: Facebook Draguljica\nŠta nudi: Ovaj, ne tako veliki vodeni park, nalazi se pored reke Jošanice, u potpuno prirodnom ambijentu okružen zelenilom. Ono što je zanimljivo jeste da se bazen puni termalnom vodom od oko 40 stepeni, tako da ovde zasigurno nikome ne može da bude hladno. Pored bazena sa toboganom, postoji i veštačko jezero, kao i dva đakuzija. Osim toga, na ovom bazenu postoji i restoran i kafić sa baštom.\nCene: Karta za odrasle košta 150 dinara, dok je za decu do 7 godina ulaz besplatan.\nRadno vreme: 9-18 sati.\nHolivudlend, Ledine (Beograd)\nFoto: Facebook Holivudlend\nŠta nudi: Ovo je prvi akva park u srpskoj prestonici, i radi tokom cele godine. U zatvorenom delu kompleksa nalaze se bazen za odrasle i decu, tobogani, đakuzi kada, relaks centar (sauna, slana soba, tursko kupatilo), fitnes centar, restoran, ali i deo namenjen za proslave rođendana. U otvorenom delu kompleksa nalazi se veliki centralni bazen u obliku slova H, tri tobogana, bazen za decu. Onima koji posećuju ovaj kompleks, na raspolaganju je i parking.\nCene: Karta da odrasle košta 800, a za decu do 12 godina 600 dinara. Iste cene važe i za noćno kupanje.\nRadno vreme: Od 10 do 22 sata tokom cele nedelje, a za noćno kupanje od 21 do tri sata iza ponoći.\nSilver Lejk, Srebrno jezero, Veliko Gradište\nFoto: Facebook Silver lejk\nŠta nudi: Akva park se nalazi na obali Srebrnog jezera, nedaleko od ušća reke Pek u Dunav. Na kompleksu od oko 2,5 hektara nalazi se pet bazena različite dubine sa toboganima, restorani i šetalište.\nCene: Ulaznica je od 300 (deca do 12 godina) i 400 dinara (odrasli).\nRadno vreme: 10 do 19 sati.\nFoto: Facebook Akva park u hotelu „Izvor“\nŠta nudi: U okviru hotelskog kompleksa „Izvor“ nalaze se tri bazena koji se pune mineralnom vodim, i sedam tobogana koje mogu da koriste i najmađi, ali i odrasli posetioci. Osim zabave u vodi, u okviru kompleksa nalazi se i restoran, picerija, poslastičara, igralište za decu i sportski tereni za košarku, tenis i mali fudbal. Najviši tobogan je „bumerang“ od čak 22 metra.\nCene: Deca do tri godine ne plaćaju ulaz, deca od tro do 18 godina, studenti, osobe sa invaliditetom i posebnim potrebama 500 (radni dan) i 600 dinara (vikend), odrasli 800 (radni dan) i 1.00 dinara (vikend)\nRadno vreme: 10-19 sati radni dan, 10-20 sati vikend.\nKlub S (Jakovo), Beograd\nFoto: Facebook Klub S\nŠta nudi: Vodena džungla za decu svih uzrasta, ukupno osam bazena i čak 12 tobogana na raspolaganju su onima koji odluče da dan provedu na ovom mestu. Najmlađi mogu da uživaju u bazenu sa raznim atrakcijama, na ostrvu sa palmom, a starijima je na raspolaganju tropski bazen sa barom u vodi. U jednom od bazena postoje i talasi, tako je ugođaj skoro kao na moru. Takođe, na raspolaganju su i kafe bar i restoran, kao i parking.\nCene: Deca do 90 centimetara visine ne plaćaju ulaz, za decu od 90 do 150 cm karta košra 200 (radni dan) i 300 dinara (vikend), dok deca iznad 150 cm i odrasli plaćaju 500 (radni dan) i 700 dinara (vikend).\nRadno vreme: 10-19 sati tokom cele nedelje\nFoto: Facebook Akva park Podina\nNalazi se na oko 1,5 kilometar od centra Sokobanje, i smešten je na prostoru od oko 1,6 hektara. Poluolimpijski bazen, kupalište za decu i odrasle, i bazen sa tri tobogana deo su ponude ovog akva parka. Takođe, posetiocima su na raspolaganju suncobrani i ležaljke (100 dinara), bar, frižideri sa sladoledima… Tokom letnje sezone, ovo je mesto gde se neretko održavaju i sportske, kulturne i zabavne manifesatcije.\nCene: Odrasli 400 dinara (sa osiguranjem), deca do 12 godina 310 dinara (sa osiguranjem).\nRadno vreme: 10-19 sati.\nSani hil, Vrnjačka banja\nFoto: Facebook Sani hil\nŠta nudi: Park se nalazi na oko 600 metara od centra Vrnjačke banje, pa je do njega moguće doći i laganom šetnjom. Gostima je na raspolaganju otvoreni bazen sa termalnom vodom i nekoliko tobogana, a u okviru kompleksa nalazi se i moderan SPA centar, sa sauna parkom, whirpool-om, masaža centrom i drugim savremenim spa sadržajima.\nCena: Deca do pet godina besplatno, deca od 5 do 12 godina 300 dinara, odrasli 600 dinara.\nRadno vreme: Svakog dana od 10-18 sati.\nUkoliko se odlučite za neki od akvaparkova u Srbiji, vodite računa da su prognozirane tempereture ovog vikenda do čak 42 stepena, i da je potrebno da se dobro zaštitite, naročito decu. Ono što obavezno treba da ponesete je kreme za sunčanje sa zaštitnim faktorom, s obzirom na to da će i UV zračenje biti veoma visoko. Više o bezbednosti na kupalištima pročitajte OVDE.\nRHMZ izdao upozorenje zbog visokih temperatura\n28. јуна 2017 G. D.\nRHMZ izdao upozorenje zbog visokih temperatura Foto: Pixabay Republički hidrometeorološki zavod izdao je upozorenje za teritoriju Srbije zbog visokih temperatura i do 42 stepena koje se očekuju do 2. jula.Vreme sutra će u Srbiji biti sunčano i veoma toplo, a ponegde je moguć lokalni razvoj oblačnosti, kratkotrajna kiša ili pljuskovi sa grmljavinom. Duvaće umeren i […]\nМачкатска „Пршутијада“ од 10. до 12. фебруара\n12. јануара 2017 12. јануара 2017 G. D.\nСедамнаести сајам сувомеснатих производа у Мачкату биће приређен од 10. до 12. фебруара. Извор: zlatibor press Уместо у јануару, како је то било уобичајено претходних година, овогодишњи Сајам сувомеснатих производа биће организован од 10. до 12 фебруара у Мачкату. У Туристичкој организацији Златибор наводе да је термин ове године померен због школског распуста, када се […]\nРОДИТЕЉ – НЕГОВАТЕЉ И ПРЕД ЗАКОНОМ\nSaveti za vrele dane iz Instituta za javno zdravlje


Pravoslavci, katolici i još jedni na groblju u Veterniku - Novi Sad\nPravoslavci, katolici i još jedni na groblju u Veterniku\n17:07:00 11.07.2018, Komentara: 0\nNovi Sad - Na groblju u Veterniku se sahranjuju pravoslavci i katolici, a “od 1964. godine i Šiptari muslimanske veroispovesti”. Tako piše na zvaničnom sajtu JKP “Lisje” i rukovodstvo tog preduzeća u tome ne vidi ništa sporno.\nOsim što je, zbog sukoba i negativnog konteksta u kome se inače koristi, upotrebljen pogrdan naziv za Albance - “Šiptari”, nejasno je zašto je potrebno isticati nacionalnost jednog naroda.\nIpak, u poslednjih 24 sata, problematična rečenica promenjena je dva puta.\nDo 9. jula je na sajtu "Lisja" stajalo: "od 1964. godine i građani muslimanske veroispovesti i Šiptari". Sutradan ujutru, 10. jula, reč "Šiptari" je promenjena u "Albanci", nakon čega smo im i poslali zvanično pitanje zašto je potrebno isticati nacionalnost jednog naroda.\nU toku istog dana, rečenica je opet promenjena i do danas glasi: "od 1964. godine i Šiptari muslimanske veroispovesti".\nUsledio je mejl u kome se, između ostalog, navodi da je novinar “tendenciozan” (iako ukazuje na očigledan problem), ali konkretnog odgovora na postavljeno pitanje nema.\nU “Lisju” kažu da tekst stoji na njihovom sajtu od pokretanja 2006. Navode da je u poslednjih 12 godina sajt nekoliko puta menjao svoju formu, provajdera, dizajnera i izgled, i da se, prilikom dizajniranja novog izgleda, tekstovi ne prekucavaju, već kopiraju sa prethodnog.\nPrilikom poslednjeg redizajniranja sajta u delu koji govori o groblju u Veterniku došlo do manje tehničke greške, te je u delu teksta “...a u jednom delu groblja od 1964. godine sahranjuju se i Šiptari muslimanske veroispovesti” promenjen red reči , te je pisalo “..a u jednom delu goblja od 1964. godine muslimanske veroispovesti i Šiptari”.\nNa ovu činjenicu ukazao je neimenovani novinar jednog novosadskog portala, i to tako što je tendenciozno objavio kako JKP Lisje upotrebljava pogrdan izraz za Albance, te kako ih diskriminiše. Odmah sutradan izvršen je uvid u monografiju, i tekst je ispravljen. Tačnije, ispravili smo tekst na originalni, kakav i stoji u monografiji "Lisje", koja je izdata 1997. godine povodom obeležavanja 35 godina pogrebne delatnosti Grada Novog Sada”.\nIzgleda da u “Lisju” uopšte ne vide problematiku napisanog.\nŠiptar ili Albanac\nReč "Šiptar" je uvredljiv naziv za Albance, iako se mogu čuti tvrdnje da i oni tako zovu jedni druge. Istina je da koristimo iskrivljen, slovenizovan, naziv, pa samim tim reč drugačije zvuči kad je izgovara Albanac. Vremenom je ova reč u Srbiji dobila negativnu konotaciju, i često se koristi kao pogrdna reč.\nRukovodstvu "Lisja" je izgleda bilo važno da naglase da se na nekom groblju u Vojvodini, već više od pola veka, osim katolika i pravoslavaca, sahranjuju i muslimani, i to ne bilo koji, nego kako napisaše, jer nacionalnost im je iz nekog razloga bitna, baš - “Šiptari”.


U poplavama u Srbiji oštećeno 3.700 kilometara puteva › Made-in-Germany.rs\nNezapamćene poplave u Srbiji oštetile su oko 3.700 kilometara saobraćajnica, najviše u zapadnim i centralnim delovima zemlje, izvestio je javnost Miodrag Poledica, državni sekretar Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nNajdrastičnije je oštećena Drinska magistrala koja povezuje Loznicu, Mali Zvornik, Ljuboviju, Rogačicu i Bajinu Baštu. Kako je rekao Poledica za RTS, na mnogim deonicama u Srbiji saobraćaj se odvija usporeno, a konačna šteta preciznije će biti poznata tek za nekoliko meseci, kada se stabilizuju klizišta na terenu.\n– Prioritet Ministarstva saobraćaja je da se ljudi ponovo povežu putevima tamo gde su oni neoprohodni a oštećeni poplavama i klizištima. Sanacija je već počela i ekipe „Puteva Srbije“ sa putarskim preduzećima su već na terenu po celoj zemlji – kazao je Poledica i demantovao napise u medijima da je šteta na Koridoru 10, od Niša do Dimitrovgrada oko 100 miliona eura, navodeći da se radi o daleko manjoj sumi, a kako objašnjava, veća šteta je prisutna na novoj deonici od Niša do bugarske granice.\nDrinska magistrala je sada prioritet za sanaciju i popravku, jer ima dosta oštećenja na pravcu Loznice, Malog Zvornika, Ljubovije, Rogačice i Bajine Bašte, a najkritičnija su dva prekida puteva – kod Malog Zvornika i Rogačice, gde je Drina odnela po nekoliko stotina metara puta i gde su se pojavili veliki odroni i razna ošetćenja. Na te dve lokacije, navodi Poledica, štete se mere milionima eura, dok je samo na području Krupnja srušeno desetak mostova. Zbog velikih poplava i bujica Krupanj je bio odsečen od Loznice, Valjeva i Bajine Bašte, i prioritet je da se ta mesta ponovo povežu saobraćajnicama kako bi ljudi i roba nesmetano mogli da se transportuju, istakao je Poledica.\nUređenje 775 km atarskih puteva u 63 opštine\nKnaufov „Urbanscape zeleni krov“ u Zemunu\nOd MiG na 27/05/2014 / Građevinarstvo, Investicije, Transport, Trgovina / Ostavite komentar


Na Trgu majora Zorana Karlice u Prijedoru u petak, 20. novembra, biće organizovan "Humanitarni bazar za Minju", a sav prihod biće uplaćen na račun za lečenje devojčice Minje Matić iz Kragujevca koja boluje od najtežeg oblika spinalne atrofije mišića.\nBazar će trajati od 10 do 16 časova, a iz organizacije “Humanitarni bazar Republike Srpske” navode da će na njihovim štandovima biti prodavani razni proizvodi po simboličnim cenama, prenosi Srpskainfo.\n– Imaćemo i tombolu u kojoj će učesnici izvlačiti poklon bonove raznog donatora, kao i kutije za novčane donacije – navodi se u pozivu organizatora Prijedorčanima da budu deo ove humanitarne akcije.\nDevojčica Minja Matić boluje od najtežeg oblika spinalne atrofije mišića tipa jedan koja je veoma agresivna neuromišićna bolest.\nLek za bolest postoji, ali u Americi, i za njega treba izdvojiti 2,4 miliona dolara.\nDo sada je na humanitarnim bazarima organizovanim na Laušu, u Čelincu i Srpcu sakupljeno više od 13.000 KM, a, osim Prijedora, slede bazari i u Kotor Varošu, Bijeljini i Trebinju.


Novi kadrovi: REČ I SMISAO\nNovi kadar Dimitrije Vojnov u novom broju Novina novosadskih razmatra pitanja kulturne politike u vezi sa opštom orijentacijom pojedinih manifestacija, među kojima su i filmski festivali>\nPoslednjih meseci traje polemika o novim propozicijama beogradskog Sajma knjiga koje neprikriveno forsiraju izdavače komercijalne literature sa hiperprodukcijom naslova, vertikalnom i horizontalnom integracijom (firme koje su istovremeno izdavači i knjižari ili čak štampari, imaju udeo u vlasništvu nad medijima itd.) i drugim oblicima monopola. Manji izdavači su se naravno pobunili protiv ovog pravilnika koji kao da je sastavljala jedna i po izdavačka kuća insistirajući na tome da se kriterijum broja izdanja, broja zaposlenih i godišnjih prihoda ne znači puno u odnosu na kriterijum kvaliteta izdanja ili struke zaposlenih (ako kuća ima zaposlene akvizitere ili prodavce ne znači da zapošljava više ljudi u tradicionalnim izdavačkim zanimanjima urednika, lektora, korektora, dizajnera...) te samim tim ne mora unapređivati profesionalni nivo esnafa.\nU ovoj polemici, strana koja je sastavila pravilnik nema puno argumenata na svojoj strani, osim jednog a to je insistiranje da se izdavaštvo kao segment kulturne industrije izvuče iz tokova sive ekonomije u kojoj se znatnim delom odvija, često na štetu autora i kulturne javnosti.\nMeđutim, u okvirma Sajma knjiga svaki kvadratni metar izlagačkog prostora je sudbinski važan jer u zavisnosti od veličine i pozicije štanda umnogome zavisi poslovanje izdavača kojima Sajam ionako predstavlja najzanačajniji trgovački trenutak u godini kada se plasira najveći deo tiraža. Sa novim pravilnikom, moguće je da će se uvećati ukupni obrt ali će isto tako biti neravnopravno u korist izdavača komercijalnije i, često, šund literature.\nOdgovor na pitanje da li je ovaj novi koncept raspodele sajamskog prostora svesno osmišljen kao vid favorizacije jednog poslovnog modela ili je to slučajnost, mora proizilaziti iz strategije organizatora. Ako je njihov cilj podizanje prometa onda jeste, a ako je Sajam kulturni događaj od javnog značaja onda je ovakav koncept nedopustiv.\nNa sve to, koncesije koje gradske strukture pružaju velikim izdavačima, nisu praćene adekvatnom reakcijom tih firmi koje nimalo nisu prilagodile svoj repertoar javnoj koristi. Dakle, država interveniše u korist pojedinih izdavača a praktično je nemoćna u odnosu na njihov često toksičan uticaj na našu kulturnu scenu.\nSlična konfuzija zadesila je i naše filmske festivale. Jedan od njihovih osnovnih problema jeste pitanje da li će se zadržati na starom jugoslovenskom konceptu nagrađivanja "dobrog filma" - onog koji miri publiku i kritiku, ili će preuzeti evropski koncept podržavanja novih tendencija i autorskih iskoraka.\nVeliki svetski festivali, naime, već dugo ne nagrađuju "dobre" filmove odnosno naslove koji su proistekli iz već savladanih estetskih postulata već pokušavaju da formulišu nove. Oni nisu izgubili svoju popularnost i ugled pre svega zato što su uz elitističke takmičarske programe uveli značajne poslovne aktivnosti - filmske pijace i produkcione forume a najširu javnost zanimaju zbog premijera velikih holivudskih produkcija, van konkurencije.\nNašim festivalima je prilično teško da se tako razvijaju na više frontova ali će pre ili kasnije morati da odgovore na pitanje na čijoj su strani - sve prisutnijih filmova hermetičnog izraza koji dolaze sa priznanjima iz inostranstva ili sve ređih ali ipak prisutnih primera lokalnog mejnstrima koji nije lišen zanatske veštine.\nZa koji god smer da se opredele neko će se osetiti uskraćenim ali to su strateške odluke koje se moraju doneti. Sasvim je sigurno da deo razloga što recimo "Montevideo" i "Atomski zdesna" bojkotuju većinu srpskih festivala leži upravo u tome što nisu sigurni da li na njima imaju šta da traže.\nU zemlji gde javne institucije finansiraju značajan deo kulturne produkcije, one imaju i presudan uticaj na njene tokove. Zato je važno da odlučivanjem javnih organa ne rukovode interesne grupe već da oni steknu autonomiju pošto na kraju mora biti kako oni kažu.\nPosted by doba_nevinosti at 7:37 AM


Crna Gora mora da ratifikuje klimatski sporazum iz Pariza | Energetski portal Srbije\nCrna Gora mora da ratifikuje klimatski sporazum iz Pariza\n27.06. 2017 Region | Klimatske promene\nEvropska unija je spremna je da pomogne svojim partnerima, uključujući i Crnu Goru, da postignu svoje klimatske ciljeve, rekao je ambasador EU u Podgorici, Aivo Orav. On je, na panel diskusiji „Crna Gora i Pariski sporazum“, koja je organizovana u EU Info centru u okviru Nedelje klimatske diplomatije, rekao da EU ima za cilj da bude primer u oblasti klimatske i ekološke politike.\nOrav je naveo da EU pozdravlja činjenicu da Crna Gora planira ratifikaciju Pariskog sporazuma do kraja meseca, dodajući da sada Crna Gora treba da iskoristi trenutak i stečeno iskustvo kako bi podržala primenu Parikog sporazuma kroz konkretne akcije za ispunjavanje svojih klimatskih ciljeva. Kako je kazao, Crna Gora posebno treba da radi na usklađivanju sa pravnom tekovinom EU u oblasti klime i energetike na koordiniraniji način, da dovrši uspostavljanje potpuno funkcionalnog nacionalnog sistema za izveštavanje i verifikaciju monitoringa u skladu sa propisima EU i da razvije jasnu viziju i strategiju za dugoročnu promenu ka niskokarbonskoj i klimatski otpornoj ekonomiji i društvu.\nStalna koordinatorka sistema Ujedinjenih nacija u Crnoj Gori Fiona Mekluni rekla je da je nedavna socio-ekonomska studija o uticaju klimatskih promena na Crnu Goru i ratifikaciji Pariskog sporazuma pokazala da investicije u Crnoj Gori potrebne da se postigne cilj smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte za 30 odsto do 2030. godine iznose 1,75 milijardu evra, od kojih se većina očekuje od privatnih investitora, a manje od 10 odsto iz državnog budžeta. Ona je dodala da se potrebne investicije odnose uglavnom na industriju, proizvodnju energije iz obnovljivih izvora – male hidroelektrane i vetroelektrane i energetsku efikasnost, a što bi moglo dovesti do stvaranja oko 750 novih zelenih radnih mesta.\nDirektor Instituta za hidrometeorologiju i seizmologiju Crne Gore, Luka Mitrović, kazao je da se klimatski uticaji u Crnoj Gori već osećaju. On je rekao da se posledice globalnog zagrevanja osećaju kroz opšti rast temperature, smanjenje snežnog pokrivača, duže trajanje tropskih talasa, manje prolećnih kiša, a što uzrokuje neravnotežu životne sredine i ekonomsku i materijalnu štetu, posebno u poljoprivredi i turizmu.\nPariski sporazum je prvi univerzalni i pravno obavezujući sporazum o klimatskim promenama, koji je usvojen u Parizu u decembru 2015. godine. Stupio je na snagu 4. novembra 2016. godine, a do sada ga je ratifikovalo 149 od 195 zemalja.\nCrna Gora i Pariski sporazum


Najava izložbe Sandre Janjatović\nPozivamo Vas na otvaranje izložbe pod nazivom "SPACETIME", mlade somborske akademske umetnice Sandre Janjatović, koje će biti upriličeno u ponedeljak 18. decembra u Galeriji KC "Laza Kostić" Sombor, u 19h. Postavka će trajati do 6. januara 2018. godine.\nSandra Janjatović rođena je 1993. godine u Somboru, gde je završila Srednju ekonomsku školu. 2012. upisuje osnovne studije na Akademiji umetnosti u Novom Sadu, odsek slikarstvo. Trenutno je na master studijama u klasi profesora Gorana Despotovskog.\nImala je do sada 3 samostalne i više grupnih izložbi; dobitnica je druge nagrade Somborskog likovnog salona 2016. godine i 3. nagrade na Gifest festivalu u Subotici. Živi i radi u Novom Sadu.\n"Inspiraciju za svoje radove pronalazim posmatrajući prirodu i način na koji ona kontroliše i formira naše okruženje. Naročitu pažnju mi privlači kako čovek kroz nauku razumeva i proširuje svoja znanja o tome koji su to prirodni zakoni koji oblikuju formu života.\nFokus istraživanja jeste linija i njena prostorno vremenska dimenzija odnosno kretanje i na koji način ona i njeno kretanje definišu oblik. Kretanje je konstanta. U prirodi ne postoji statika. Počevši od najsitnijih čestica atoma, molekula, preko ćelija koje čine mnogo složenije organizme pa do planetarnog nivoa, ni jedan aspekt nije statičan. Kretanje definiše svu pojavnost oblika, izgled, poziciju, a njom i odnose među svim materijama. Kretanje je proces koji se odvija u prostorno vremenskoj dimenziji.\nU vizuelizaciji svoje ideje prethodno pomenutih pojmova koristim se jednim likovnim elementom – linijom. Isprepletena linija stvara igru punog i praznog, gde se dobija privid pune forme. Linija, iako prekinuta marginom, ima svoj dalji tok van granica slike. Ona biva prekinuta u svojoj težnji formiranja zatvorenih oblika kruga i lopte, pri cemu se oslobadja energija. Ova iluzija pokreta menja kako samu formu linije, tako i prostor koji ona definiše.\nU svom radu pomenutu temu izražavam kroz različite medije. Dok je sama ideja imala svoje začetke u crtežu, polako prelazi i u druge umetničke forme. Nakon nekog vremena dvodimenzionalnost platna i papira počinje da me ograničava, te nakon toga nastaju radovi u formi reljefa i instalacija. Radovi novijeg datuma dobijaju element vremena i zvuka u vidu video animacija." (reč autorke)\nViše iz ove kategorije « Otvaranje izložbe fotografija Željka Šafara\tEdukativni programi organizovani u saradnji sa Fondacijom "Tijana Jurić" »


GO DSS: Ima prostora za borbu | VAmedia - info portal\n10/04/2021 10/04/2021 2 коментара на GO DSS: Ima prostora za borbu\nGradski odbor Demokratske stranke Srbije smatra da lokalni izbori u Kosjeriću i Zaječaru pokazuju da ima mesta za borbu, ali da se radi o političkom maratonu i da je potreban rad i strpljenje. Koliko god situacija bila teška i uslovi totalno nezadovoljavajući, ima prostora za borbu.\n“Nažalost, naši ljudi često gledaju stvari fatalistički, pa ako ne možemo da dobijemo Vučića sutra, onda nećemo nikada. To nije tačno,” navodi se u saopštenju GO DSS-a Valjevo.\n“To je pogrešno i neretko se traži mesija na političkoj sceni,koji će u trenutku sve da promeni,ne pravi se to dekretom. Nije Vučić došao do ove pozicije preko noći, već je gradio 30 godina unazad”. Neće se pojavit sutra; glumac, lekar, sportista . Potrebna je žestoka borba, i neka građani ne gube nadu, neka se uključuju u politiku. Neće niko vladati doveka, pa ni Aleksandar Vučić, ni SNS”, zaključio je GO DSS Valjevo.\n2 comments on “GO DSS: Ima prostora za borbu”\nMaja 10/04/2021 at 12:08\nIma li ovde nekih ljudi, imena? Boze sacuvaj, svi misle da mogu da daju neka saopstenja.\nBivši član 10/04/2021 at 17:49\nNeverovatno! Pre svega ovo je izjavio predsednik DSS a g. Miloš Jovanović a gradski odbor DSS u Valjevu nema ni jednog jedinog poznatog člana koji bi mogao da pobedi ni za kućni savet stambene zgrade. Nekada je DSS veoma respektibilan sa članovima i predsednicima GO u Valjevu: Radojičić ,Pa Z. Matić, Dr Nikolić – Ćami, Gavrić.,Lučić… od poznatih je ostao Perišić ali nema tim. Sada niko ne zna ni ko su ti članovi koji mogu samo da saopštenjima dokazuju tragove postojanja. Sakrivanje iza nekih saopštenja nema smisla. Svakako da par pojedinaca koristi stranačke oznake i atribute a istinski kao politički činilac ne postoje. Mislim da je odbor bio raspušten a oni nisu ni to saopštili.


Republika / LIDERI SZS PLANIRALI DA ŽRTVUJU SVOJE PRISTALICE: Plaču što im decu puštaju iz zatvora!\n22:23POGINUO NA LICU MESTA: Starac (71) pretrčavao ulicu, vozač automobila nije uspeo da ga izbegne! 22:20ZBOG PROBLEMA KOJE JE PRAVILA: Miljana napušta Zadrugu! 22:17(UŽIVO) CRVENA ZVEZDA - CSKA MOSKVA: Priča dva poluvremena, ODBRANA VRAĆA CRVENO-BELE U ŽIVOT! 22:17DRAMA U CENTRU BEOGRADA: Migrant pretio nožem muškarcu, oteo mu novac i mobilni telefon! 22:14(UŽIVO) Počelo drugo poluvreme: Hofenhajm sve OPASNIJI! 22:14BOGATIJI SMO ZA DESET TONA: Srbija uvećala zlatne rezerve za godinu dana! 22:11Tragedija kod Cresa: Zapalio se brod, NASTRADAO muškarac! 22:11SRBI HARAJU EVROLIGOM: Marinković i Kalinić srušili Žalgiris - Nedović nokauturao Fener, Kokoškov isključen! 22:10GOCA BOŽINOVSKA PRETRNULA OD BRIGE: Sad je u osmoj nedelji, sve smo joj nabavili i krevet i posebne dušeke.....! 21:57BOKSERSKI SPEKTAKL u Belexpu: Prašović i Puhal UVERENI U POBEDU!\nčetvrtak, 21. 3. 2019.| 05:00\nLideri Saveza za Srbiju (SZS) Vuk Jeremić, Dragan Đilas i Boško Obradović priželjkivali su da njihove pristalice, izgrednici koji su uhapšeni zbog nasilja u zgradi RTS i ispred Predsedništva Srbije, što duže ostanu u zatvoru.\nA lidera nigde: Haos u zgradi RTS\nCilj je bio da se to iskoristi protiv Aleksandra Vučića i vlasti, a ovu prljavu strategiju, nehotice ili namerno, otkrio je advokat Vladimir Gajić, Jeremićev najbliži saradnik. A kakve bi posledice duži ostanak iza rešetaka ostavio na te ljude, koga briga...\nTokom protesta prošlog vikenda osmoro ljudi je privedeno zbog krivičnih dela, a devet zbog prekršaja. To su uglavnom bili oni koje su lideri isturili i nahuškali na nasilje, dok su sami ostali iza njih. Zbog toga je predsednik Vučić najavio aboliciju za neke od njih i ujedno zamolio nadležne organe da usvoje žalbe drugih. Od toga su izuzeti oni koji su nosili motornu testeru, napali nožem policajca, šutirali pripadnika MUP koji je ležao na zemlji...\nBoško Obradović, Vuk Jeremić i Dragan Đilas\nGajić je, međutim, poručio da je Vučić zbog ove inicijative "najveći diktator koga je ova zemlja imala".\n- U zapisnik i kod tužioca i kod sudije ušla je moja primedba da je predsednik republike izjavom da će na slobodu svi sem onih sa testerom ugrozio načelo Evropske konvencije o ljudskim pravima, kojom se svakom garantuje da mu sudi nepristrasan sud - navodi između ostalog Gajić, te postavlja pitanje zašto Vrhovni kasacioni sud ne reaguje.\nU sličnom tonu bile su mu i ostale poruke koje plasira preko društvenih mreža (pogledajte tvitove u prilogu).\nPokušaj upada u Predsedništvo\nAdvokat Toma Fila poručuje da deo opozicije očito nema pojma šta hoće:\n- Vučić je predložio da se ta deca puste, Prekršajni sud je mogao i nije morao da prihvati. Imate najbolji dokaz, tužilac je u ime vlasti tražio pritvor za ove sa testerom, ali sud nije prihvatio. Kakvo crno mešanje Vučića u krivične i prekršajne postupke, pa to je smešno.\nSa njim se slaže i analitičar Dejan Vuk Stanković:\n- Ako se ponašate isuviše strogo, odnosno onako kako Zakon i Ustav nalažu, onda ste diktator, a ako se ponašate ovako kako se Vučić poneo i dao sugestiju pravosudnim organima da ih oslobode, onda to ne valja - zaključuje Stanković.\nStrani mediji o protestima u Beogradu: Impotentna srpska opozicija može samo da sanja o "balkanskom proleću"!\nLicemerje opozicije: Sad im ne odgovara oslobađanje nahuškane dece\nSrbija Beograd SZS Dragan Đilas Savez za Srbiju RTS Napad Nasilje Opozicija Protest\nDeago21. mart 2019. u 08:22\nKakvi lideri, takvi im i advokati.\nMILOVANOVIĆ ZA PINK: Đilasove pristalice su ukrale aplauz ljudima koji su bili na prvoj liniji fronta! SPREMNI SU DA GAZE I PREKO HEROJA OVE ZEMLJE!\n- četvrtak, 22. 10. 2020. u 21:00 0\n- četvrtak, 22. 10. 2020. u 20:06 0\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić objavio je na Fejsbuku zadivljujuće fotografije Hrama Svetog Save.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ponovio je danas na panelu posvećenom odnosima Beograda i...\n(UŽIVO) CRVENA ZVEZDA - CSKA MOSKVA: Priča dva poluvremena, ODBRANA VRAĆA CRVENO-BELE U ŽIVOT!\n(UŽIVO) Počelo drugo poluvreme: Hofenhajm sve OPASNIJI!


Selaković zahvalio Eritreji na doslednoj podršci po pitanju KiM - Kosovo Online\n13. Oktobar 2021. • 18:10\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković sastao se danas sa ministrom inostranih poslova Eritreje Osmanom Mohamedom Salehom, koji je u Beogradu učestvovao na skupu povodom 60 godišnjice održavanja prve konferencije Pokreta nesvrstanih zemalja.\nNikola Selaković Samit Beograd Ministarstvo spoljnih poslova Srbije


Avioni Super Tucano stigli u Mali-buduća okosnica u borbi protiv militanata - Global Defence\nAvioni Super Tucano stigli u Mali-buduća okosnica u borbi protiv militanata\nPiloti na svečanoj ceremonij isporuke čeiti Super Tucano (foto:Présidence de la République du Mali)\n18/07/2018 Saša Radomirović 0\nRatno vazduhoplovstvo Malija svečano je primilo 11. jula četiri laka jurišna aviona EMB 314/A-29 Super Tucano nakon tri godine, koliko je prošlo od potpisivanja ugovora. Avioni su ceremonijalno dočekani u 101. vazduhoplovnoj bazi u Bamaku, gde su pored predsednika države Ibrahima Boubcara Keite prisustvovali ministri na čelu sa premijerom Maigom i komandantom ratnog vazduhoplovstva generalom Sulejmanom Bamba. Pre samog dolaska u Mali avioni su 7. jula uočeni u brazilskom gradu Resife tokom priprema za isporuku.\nOd potpisivanja ugovora u maju 2015. godine postojale su određene poteškoće koje su odlagale isporuku. Jedna od glavnih prepreka bio je odabir pilota, kao i sam proces obuke. Prva testiranja Tucana zabeležena su u novembru 2016. u bazi Bakačeri na jugoistoku Brazila. Uprkos problemima prilikom obuke, ukupno je obučeno 10 pilota i 17 vazduhoplovnih tehničara.\nJedan od Super Tucana za Mali (foto: Présidence de la République du Mali)\nPored problema sa kojima se suočavalo samo vazduhoplovstvo, vlasti ove afričke zemlje morale su zbog finansijskih poteškoća da redukuju porudžbinu na četiri Tucana od ukupno šest, koliko je bilo predviđeno u momentu potpisivanja ugovora. Poslednja dva aviona bila su predviđena za izviđačke zadatke u pograničnim oblastima, ugradnjom neophodne opreme u te svrhe.\nIsporučeni avioni opremljeni su sa mitraljezom 12, 7 mm, nevođenim raketama od 70 mm, bombama od 250 kg, a nabavljeni su i kontejneri sa topom od 20 mm.\nAvioni Super Tucano u 101. vazduhoplovnoj bazi (foto: Présidence de la République du Mali)\nDolaskom Super Tucana, Mali se pridružio Angoli, Mauritaniji i Burkina Faso u Africi koji koriste ove avione. U poslednjih nekoliko godina Mali je ukupno nabavio blizu 10 vazduhoplova. U oktobru 2016. vazduhoplovstvo je od Airbus Helicopters primilo prvi helikopter H215 Super Puma. Dva meseca kasnije stigao je transportni avion C295W za potrebe prevoza trupa i logističku podršku.\nU septembru 2017. Kina je isporučila dva laka transportna aviona Y-12E sa motorima Pratt & Whitney PT6A i nosivosti od 5700 kg. Iste godine, ruska kompanija Rosoboronexport potvrdila je isporuku dva jurišna helikoptera Mi-35M, a prema ugovoru iz 2016. još dva takva helikoptera trebala bi da budu uvedena u naoružanje do 2019. godine.\nReforma oružanih snaga kao odgovor na višedecenijske probleme sa militantima\nReforma oružanih snaga započela je 2015. sa ciljem da se najpre podigne broj vojnika na 20 000 do 2019. Pored obuke i modernizacije kopnenih snaga jedan od prioriteta je kako se može videti i jačanje vazduhoplovnih kapaciteta. Višedecenijski problem sa različitim militantnim grupama na prostoru Malija glavni je razlog ovih temeljitih reformi koje vlada u Bamaku pokušava da sprovede.\nJoš od neposrednog sticanja nezavisnosti od Francuske 1960. novonastala Republika Mali suočila se sa pobunom plemena Tuareg, koji su težili otcepljenju severa zemlje. Neuspeli pokušaji da se formira zasebna država Azavad naveli su Tuarege da se nasele u okolnim državama, a glavno utočište pružio im je Muamer Gadafi u Libiji. Povratak Tuarega u Mali krajem 80-ih označio je početak novih sukoba sa vladinim snagama, koji su se uprkos nekoliko mirovnih sporazuma nastavili 90-ih i 2000-ih.\nSve veće bezvlašće na severu zemlje određene radikalne i terorističke grupe poput Al Kaide (AQIM), Ansar Dine i Pokreta za ujedinjenje i džihad u zapadnoj Africi iskoristile su za proširivanje svog uticaj u ovom delu afričkog kontinenta. U cilju zajedničke borbe protiv regularnih snaga 2012. došlo je do kratkog saveza ovih grupa zajedno sa Tuarezima, koji su okupljeni oko Pokreta za oslobođenje Azavada. Ipak, ovakav savez nije dugo potrajao pa je ubrzo došlo do međusobnog sukoba što je vlastima u Bamaku išlo na ruku.\nKako bi se sprečilo da se talas nasilja proširi i na zemlje u regionu i izazove sveopštu haos, Francuska je u aprilu 2013. pokrenula Operaciju Barkhane zajedno sa Malijem, Čadom, Burkina Fasom, Mauritanijom i Nigerom. Pored ovih snaga, u Maliju se nalazi i 13 000 mirovanjaka Ujedinjenih nacija, što je jedna od najriskantnijih misija ove organizacije, ako se gleda po broju napada na njihove trupe.\nNajopasnija skupina u ovom malijskom vrtlogu je bez svake sumnje Al Kaide, koja je ovu zemlju videla kao utočište, i bazu za dalje širenje njenog uticaja i destabilizaciju regiona. Ujedno, Mali je postao glavna ruta za sve migrante iz zemalja zapadne Afrike koji pokušavaju da se preko Libije i Alžira dokopaju Evrope.\nTagovi:Brazil Burkina Faso Čad Francuska Gadafi Libija Mali Super Tucano\nTajvan bliži nego ikad nabavci američkih Abramsa\nIzrael oborio sirijski borbeni avion sa sistemom Patriot\nPotvrđena isporuka Iskandera Alžiru\nPakistan nastavlja modernizaciju svojih podmornica


Demokrate: Šest lokalnih funkcionera DPS-a su strani državljani | Analitika - Informativni Portal\nDemokrate: Šest lokalnih funkcionera DPS-a su strani državljani\nDemokrate Crne Gore odgovorile su danas na napade Demokratske partije socijalista povodom sve većeg broja njihovih članova kojima se provjerava da li imaju druga državljanstva osim crnogorskog.\nObjavljeno: 11. 09. 2017 - 16:20 Promjenite veličinu teksta: A A A\nIstičući kako se DPS „potpuno izbezumila od neprekidne serije poraza koje im nanosi najperspektiviji politički subjekt u Crnoj Gori“, Demokrate navode kako u tome ne prezaju „da preko svojih udbaških i medijskih najamnika plasiraju gnusne izmišljotine i podmeću kukavičja jaja“.\n- Kao odgovor na još jedan udbaški napad na funkcionere Demokrata mi opet ponavljamo: to su notorne neistine i gnusne podmetačine. Vladimir Jokić i Mijomir Pejović su državljani Crne Gore, i nijedne druge države, što nije slučaj i sa funkcionerima Demokratske partije socijalista. Dali smo vam priliku da kažete ko su javni i partijski funkcioneri DPS-a koji protivzakonito posjeduju državljanstvo još neke države, međutim, odgovor je izostao. Pošto vi ćutite, mi nastavljamo da ih otkrivamo i obavještavamo javnost – ističu iz ove stranke.\nDemokrate podsjećaju da seu „počeli od Pljevalja“ i saopštili da je Saša Ječmenica, doskorašnji Glavni administrator Opštine Pljevlja, s sada Direktor d.o.o. „Čistoća“, koji tu funkciju vrši u ime DPS-a, državljanin Republike Srbije, sa prebivalištem u Čukarici, Beograd. Prema riječima Demokrata, Mervan Avdović, odbornik DPS-a i direktor Srednje stručne škole u Pljevljima, je državljanin Bosne i Hercegovine, sa prebivalištem u Starom gradu Sarajevo. Sabrina Hadžiosmanović, odbornica DPS-a u Skupštini opštine Pljevlja, takođe je državljanka Bosne i Hercegovine, sa prebivalištem u Bihaću i da je Milko Čolović, predsjednik Odbora direktora d.o.o. „Čistoća“ u Pljevljima, koji tu funkciju vrši u ime DPS-a, državljanin Republike Srbije, sa prebivalištem na Zvezdari, u Beogradu.\n- Danas nastavljamo sa Herceg Novim, te s tim u vezi obavještavamo crnogorsku javnost da je: Stevan Koprivica, direktor JUK „Herceg fest“, koji je bio četvrti na izbornoj listi DPS-a u novskoj Opštini, državljanin Republike Srbije, sa prebivalištem u Voždovcu, u Beogradu, i Nevena Keković, odbornica DPS-a u Skupštini opštine Herceg Novi, koja je bila šesta na izbornoj listi DPS-a u novskoj Opštini, državljanka Republike Srbije, sa prebivalištem u Zemunu, u Beogradu. Na današnji dan imamo situaciju da su, šest lokalnih funkcionera iz DPS-a, strani državljani. Pitamo se šta MUP, Tužilaštvo i kriminalistička policija čekaju da formiraju predmete protiv, sada već šest visokih funkcionera DPS-a, a bili su i više nego promptni i agilni kada je trebalo formirati slučajeve protiv funkcionera Demokratske Crne Gore, Mijomira Pejovića i Vladimira Jokića, iako je Jokić podnio dokaz da je državljanin Crne Gore, i nijedne druge države. Gospodo iz MUP-a, Tužilaštva i kriminalističke policije, kako biste dokalazi da niste u služi DPS-a, već da nezavisno i nepristrasno obavljate svoj posao, pozivamo vas da odmah pokrenete odgovarajuće postupke na osnovu objava u medijima i protiv visokih funkcionera DPS-a iz Pljevlja i iz Herceg Novog. I na kraju, još jednom pitamo organizovanu kriminalnu grupu da li će objaviti imena i ostalih visokih funkcionera u DPSu koji su na današnji dan državljani stranih država? Nadamo se da ćete posle ovih današnjih informacija uspjeti da se „saberete“ i oporavite, a nakon toga da objavite imena vaših visokih funkcionera koji su strani državljani. Ako i dalje budete skrivali te informacije i napadali nase funkcionere, mi nećemo biti lijeni i nastavićemo da obavještavamo javnost o tome – stoji u reagovanju Demokrata.\nTagovi: Demokrate DPS DRŽAVLJANSTVO\n11. 09. 2017 - 17:30\nSmijesni li su ovi ficfirici, kite se tudjijem perjem. Zloupotrijebili su vlastitu stranku iz koje su izmiljeli i osnovali novu na rusevine stare, a onda se dokopali vlasti preko ledja drugijeh opozicionijeh stranaka i sad se zore kao da su sami osvojili vlast, opet zloupotrebljavajuci okolnost da ih te partije trpe samo da se DPS ne bi dokopao vlasti. No kako su krenuli, nece ih jos dugo trpjet.\nčlan 12 Ustavnog zakona Gore Gore glasi: “Svaki građanin Crne Gore koji je, pored crnogorskog državljanstva, na dan 3. juna 2006. godine imao i državljanstvo neke druge države ima pravo da zadrži i crnogorsko državljanstvo. Državljanin Crne Gore koji je nakon 3. juna 2006. godine stekao neko drugo državljanstvo može zadržati i crnogorsko državljanstvo do potpisivanja bilateralnog sporazuma sa zemljom čije je državljanstvo stekao, ali najduže godinu dana od dana usvajanja Ustava Crne Gore


Dragan Bursać: Niđe mi nećemo sa Svetim Savom u martinkama! - informativa.ba\nVijesti Reakcija građana Dragan Bursać: Niđe mi nećemo sa Svetim Savom u martinkama!\nDragan Bursać: Niđe mi nećemo sa Svetim Savom u martinkama!\n08 Feb 2018 11:35\n“Šta dobiju roditelji ako pošalju sina da studira na Filozofskom fakultetu u Banjaluci za nekoliko godina? Pa, dobiju Svetog Savu u martinkama".\nKako je prenijela većina medija iz regiona, Ministarstvo prosvjete i kulture RS, uputilo je dopis javnim univerzitetima u Banjaluci i Istočnom Sarajevu u kojem ih upozorava da razni evropski projekti u oblasti visokog obrazovanja i međunarodne saradnje predstavlju opasnost za Republiku Srpsku i njene nadležnosti.\nDopis kakvog bi se posramilo visoko obrazovanje Abhazije i Južne Osetije i kojim se udara konačni muhur ili bolje reći kojim se zabija glogov kolac u ono nešto jada koji se naziva visokoškolski sistem Republike Srpske. I dok su mnogi mislili da je riječ o spekulaciji, clickbaitu, lažnoj vijesti, iz narečenog Ministartva stiglo je pojašnjenje, koje ne ostavlja mjesta za sumnju.\nOni kažu da im nije bila namjera da isključe profesore iz projekata, ali da jeste “da se onemogući pojedincima da iz njima znanih razloga prisustvuju skupovima i odlučuju o stvarima za koje nisu nadležni”.\nJer vidite, ti “pojedinci” su ljudi koji ponajviše rade na Erasmus i Erasmus + projektima, kojima se ovaj nesrećni dio svijeta pokušava na akademskom nivou preko projekata razmjene studenata umrežiti sa ostatkom civilizovanog svijeta. Pa se njima ta rabota pokušava onemogućiti.\nA, posve je logično da je to tako. Kada na univerzitetu sjede sive nacionalističke eminencije, koje banjalučke studente vode na predavanja Vojislava Šešelja, koji na javne fakultete dovode novinarskog monstruma Milomira Marića, pa jasno je da im smeta bilo kakav i bilo čiji iskorak u svijet. Ta siva rusofilska većina je zapravo jezgro takve misli, kako u Banjaluci, tako i u entitetu i uzela je na sebe da uobliči i stavi u neku vrstu ideološkog kalupa sve ono što se zove separatizam, izolacionizam, ultranacionalizam, militarizam, klerofašizam...i da taj galimatijas zla oboji u neke “civilizacijske boje”.\nPa onda ne čudi onaj vic koji kruži Banjalukom: “Šta dobiju roditelji ako pošalju sina da studira na Filozofskom fakultetu u Banjaluci za nekoliko Godina? Pa, dobiju Svetog Savu u martinkama".\nAli buni do postmortalno suočavanje sa istinom, da su nam fakulteti “sad nekad” postali leglo ortodoksnih ultradesničarskih ideja.\nIstina, Univerzitet u Banjaluci potpisao je kapitulaciju zdravog razuma i krenuo sigurnim stazama sramnog samoizolacionizma. Samo KADA?\n-Kad je profesore filozofije i sociologije rastjerao govnjivom motkom i namjesto njih počeo dovoditi pravoslavne zilote devedesetih?\n-Kad je uveo izučavanje nepostojeće “ruske filozofije”, kao legitimne nauke početkom 21. vijeka?\n-Kad je uveo svetosavlje, tu izmišljenu, fingiranu naci-ideoligiju početkom devedesetih?\n-Kad je naumio pravoslavnu kapelu podizati sred sekularnog Univerziteta?\n-Kad je uveo neformalne sulude paralelne titule i titulare?\n-Kad je protjerao svaku misleću osobu ne dozvolivši prohodnost novim mladim profesorima koji razmišljaju “ulijevo”?\n-Kad su, ima tome deset godina, vrhuška i sive eminencije postali neonacistički kvaziprofesori?\n-Kad je političko-mafijaška vrhuška nepotizmom, krađom, protekcijama i prevarama lansirala BL Univerzitet na začelje svjetskih obrazovnih institucija?\n-Kad je normalno postalo strano i nepoželjno, a pervertirano “akademski prohodno”?\n-Ili možda ono kad je po naredbi Radovana Karadžića poslao u smrt golobrade brucoše???\nJel’ mislite na ta vremena, ili na ovaj zadnji gaf od prije par dana u kojem se BL Univerzitet pridružuje najtamnijim bjelosvjetskim obrazovnim vilajetima? Jer, ako vam je na pameti ova zadnja budalaština, to je tek završni čin tragedije paraobrazovnog izolacionističkog sistema RS. Sistema koji uživa u svom fašizmu, sve sa djecom javno eksponiranim i obrukanom u studentskom domu “Radovan Karadžić”, onog Radovana što je slao djecu u smrt.\nTek kada vidimo višedecenijsku genezu i anamnezu problema, jasno je-pitanje o kukavičluku profesora, koji se ne bune i ne dižu glas protiv tiranije i jednoumlja-nepotrebno je. Takvih profesora NEMA. Otišli su, pobjegli, protjerani ili su se akademski eutanizirali i stopili sa žabokrečinom nacionalizma. Osim istinkih heroja koji se mogu pobrojati na prste jedne ruke, univezitetom duva ruska promaja, preciznije ruski sibirski uragan, koji je zaledio sve i svakoga i baždario ga na 1993. godinu.\nI onda nije ni čudan taj vic za Svetog Savu i martinke. Reinkarniran je jedan kult, kult koji su stvorili srpski nacionalisti tridesetih godina prošlog vijeka. Preciznije, kako navodi Vikipedija, ova ideologija je nastala 1930-tih godina u Kraljevini Jugoslaviji. Njeni najznačajniji ideolozi su pravoslavni episkop Nikolaj Velimirović i srpski profašistički političar Dimitrije Ljotić. Pobjedom komunizma nakon Drugog svjetskog rata ova ideologija je potisnuta, a neki njeni aspekti nastavljaju se razvijati među pravoslavnim teolozima. Svetosavski nacionalizam je od 1990-tih ponovo prisutan na političkoj sceni Srbije, a zastupaju ga neke desničarske organizacije (Otačastveni pokret Obraz, Sveti Justin, Dveri srpske...) i pojedinci unutar Srpske pravoslavne crkve.\nE, to je ta suština! To je ta arhipripadnost «obrazovane i učene elite», koja je zaposjela univerzitete u Republici Srpskoj. Sa dva zanimljiva svata, ljubiteljem lika i djela Adolfa Hitlera, Nikolajem Velimirovićem i najvjernijom Hitlerovom marionetom u ovom dijelu svijeta, Dimitrijem Ljotićem.\nZnate, to su vam oni zig heil mladići koji se u hordama šetaju Beogradom i slave lik i djelo ovog fašiste. I to su akademske ikone jedne zajednice? To su ti ideali koji kroz jednu dogmu kvazinauke odbacuju zapadnu kulturu, demokraciju, liberalizam, ljudska prava, republikanske vrijednosti, antifašističku tradiciju i ekumenski dijalog?\nA, baš, baš ti i takvi su ustoličeni kao vedete profesorske na banjalučkom univerzitetu. Pa je potez Ministartva prosvjete i kulture, na čelu sa ministrom Danom Maleševićem, kojim se u maniru najtotalitarnijih režima povlače «tamo neki, koji u svoje ime rade ko zna šta u EU», zapravo najlogičniji u ovoj bijedi akademske crne rupe.\nZa kraj svih krajeva, treba citirati riječi banjalučkog profesora Miodraga Živanovića, jednog od posljednjih odistinskih intelektualaca i opet jednog od posljednjih koji ima slobodu misli i koji javno govori u etar, a koji je u kratkom telefonskom razgovoru za televiziju N1 rekao: "Sramota me je ovo i komentarisati".\nIzvor: Informativa.ba, 6yka.com


SportDC - Vesti - Premijer liga BiH - Koga obmanjuje RK Prijedor\nPonedeljak, 10.08.2020 04:35\n16.08.2017 Jagoš Jagoš\nNa adresu našeg portala stigao je dopis RK Kozara Mlijekoprodukt Kozarska Dubica. Poslali su nam pismo RK Prijdora koje je otišlo Rukometnom savezu Republike Srpske. U njemu Prijdorčni nagovještavaju fuziju sa Mlijekoproduktom i tržaže da ostanu u Premijer ligi.\nMeđutim, Mlijekoprodukt odbacuje tu ideju i u saopštenju navoid:\nPredmet : DEMANT dopisa RK Prijedor od 14.08.2017.\nPoštovani, RK KOZARA MLIJEKOPRODUKT iz Kozarske Dubice je zatečen pisanjem, objavama i dopisom o eventualnoj fuziji sa RK Prijedor, te oštro demantuje tvrdnje RK Prijedor iz Prijedora.\nNaime, RK Prijedor je poslao mejl jednom od članova UO našeg kluba, ali ne i na službeni klubski mejl. U mejlu koji su poslali našem članu UO, piše kako oni kažu spremni su nam „prezentovati“ jednu sportsku ideju, o fuziji klubova, i predlažu termin sastanka za 16.08.2017.\nNije došlo do kontakata na relaciji uprava ova dva kluba. Obavještavamo Vas iz UO RS RS i širu javnost da se tu radi o određenoj manipulaciji RK Prijedor, a i svjedoci smo da rukomet u RS duže vrijeme trpi druge i slične manipulacije.\nŠto se tiče saradnje, za nju smo uvjek bili i bićemo otvoreni sa svim klubovima, naročito sa onima u RS i susjedstvu, a to smo pokazali u više navrata u proteklih 5 godina. S poštovanjem,\nPremijer liga BiH Muškarci Prva liga RS Prijedor Kozara Mlijekoprodukt Bosna i Hercegovina Republika Srpska Prijedor\nKotor Varoš : Laktaši\nDrina : Kozara Mlijekoprodukt\nLeotar 26 : 30 Slavija\nMladost : Bijeljina\nLokomotiva : ORK Borac\n1 Slavija 15 12 0 3 36\n2 Leotar 16 11 1 4 34\n3 Kozara Mlijekoprodukt 14 9 0 5 27\n4 Drina 14 7 1 6 22\n5 Kotor Varoš 14 7 0 7 21\n6 ORK Borac 13 6 0 7 18\n7 Lokomotiva 13 6 0 7 18\n8 Bijeljina 14 5 0 9 15\n9 Mladost 13 3 2 8 11\n10 Laktaši 12 1 0 11 3


Privreda Arhive - PRIJATELJSTVO\nUkupna proizvodnja šumskih sortimenata u Federaciji BiH (FBiH) prošle godine iznosila je 1.988.000 metara kubnih, što je više za 4,6 posto u odnosu na proizvodnju iz prethodne godine. Proizvodnja sortimenata od četinara lani iznosila je 1.012.000 metara kubnih i veća…\n15.12.2021. RedakcijaBosna i Hercegovina, Privreda\nDevizne rezerve Bosne i Hercegovine ove godine su premašile 16 milijardi maraka, izvještava BiznisInfo, na osnovu podataka Centralne banke BiH.Od toga je najveći dio, oko 11,3 milijarde KM, u takozvanim dužničkim instrumentima, dok su 4 milijarde depoziti kod stranih banaka.BiH…\nBiH, devizne rezerve\n09.12.2021. 10.12.2021. RedakcijaPrivreda, Srbija\nNajavljene su subvencije za srpske poljoprivrednike. Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da će u narednih 15 dana biti raspisana tri konkursa za subvencije u poljoprivredi. Ministar je naglasio da u Srbiji neće biti nestašice hrane, ističući da je naša…\n17.10.2021. 20.10.2021. RedakcijaBosna i Hercegovina, Privreda\nSvjetske cijene prehrambenih proizvoda porasle su u septembru drugi mjesec uzastopno. Sve se desilo pod uticajem pogoršanja izvoznih mogućnosti i velike potražnje za proizvodima kao što su pšenica i palmino ulje. To je objavila Organizacija Ujedinjenih nacija za hranu i…\nPoskupljenje se uvijek lomi preko leđa radnika\n13.10.2021. 20.10.2021. RedakcijaBosna i Hercegovina, Društvo, Privreda\nIako najava poskupljenja struje privredi na prvi pogled nije nešto čime bi se trebao baviti sindikat, s obzirom na dosadašnja iskustva sa sličnim najavama ne možemo biti ravnodušni. Predsjednik Šatorović i organi Saveza samostalnih sindikata BiH su izuzetno zabrinuti jer…\nVrijednost prodaje poljoprivrednih proizvoda na pijacama / tržnicama u FBiH augustu 2021. godine iznosila je 1,297.418 KM, što predstavlja povećanje prodaje za 174.074 KM ili za 15,49 posto u odnosu na august 2020. godine, podaci Federalnog zavoda za statistiku.U avgustu…


Hrvatska neće potpisati američku deklaraciju protiv kineskih kompanija | Region\nHrvatska neće potpisati američku deklaraciju protiv kineskih kompanija | MONDOBA\nHrvatska neće potpisati američku deklaraciju protiv kineskih kompanija 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor mondo.rs 02.10.2020. / 14:29\nHrvatska na sastanku s američkim državnim sekretarom Majkom Pompeom u Dubrovniku, koji se održava tokom 2. oktobra, neće potpisati zajedničku deklaraciju sa SAD o bezbjednosti korišćenja 5G mreže, usmjerenu protiv kineskog Huawei-ja piše Jutarnji list, a prenijela je agencija Tanjug.\nList navodi da će umjesto potpisivanja zajedničke deklaracije, Hrvatska zauzeti stav kao i Italija i samo primiti na znanje američke sugestije o tzv. štetnosti korišćenja kineske tehnologije.\nPodsjećamo da je Srbija potpisala sličnu deklaraciju, ali sa američkim predsjednikom Donaldom Trampom, prilikom nedavne posjete srpske delegacije Americi. Nakon toga u Srbiji je otvorena 5G Tesla laboratorija vlade i kompanije Huawei kao znak jačanja saradnje i otvorenog pristupa Srbije prema svima.\nHuawei: Negiramo optužbe američke vlade\n"Huawei Technologies snažno i kontinuirano negira neutemeljene optužbe američke Vlade, jer SAD nije dokazao niti jedan od svojih navoda protiv nas," saopšteno je u petak poslijedodne iz kompanije Huawei.\nOni navode da cijene otvoreno i pošteno poslovno okruženje koje je Hrvatska stvorila za sve multinacionalne kompanije jednako, te se nadaju da će nastaviti da primjenjuje nediskriminišući pristup prema svim dobavljačima kibernetičke opreme, zahtijevajući od svih da se jednako pridržavaju EU 5G standarda kibernetičke sigurnosti i mehanizma provere.\n"Upravljanje kibernetičkom sigurnošću trebalo bi da bude usmjereno na rješavanje problema. Kibernetička sigurnost je tehničko pitanje i mora se riješiti tehničkim sredstvima. Političke taktike za postizanje hegemonije u globalnoj trci, poput isključivanja određenih dobavljača na temelju zemlje porijekla, nisu djelotvorne u borbi za kibernetičku sigurnost," navode u kompaniji Huawei.\nObjašnjavaju da su u proteklih 30 godina isporučili opremu koju koristi tri milijarde ljudi širom svijeta i da se nikada nije dogodio niti jedan zlonamjerni incident kibernetičke sigurnosti zbog upotrebe Huawei opreme, niti postoje dokazi protiv kompanije.\n"Uvijek se pridržavamo međunarodnih i lokalnih zakona, propisa i poslovne etike. Do sada uživamo povjerenje mnogih evropskih zemalja i njihovih građana, kao i hrvatske Vlade i naroda. Imamo čvrsto uporište s našim 5G rješenjima u Njemačkoj, Francuskoj, Španiji, Švajcarskoj, Austriji i Mađarskoj," poručuju iz kompanije Huawei.\nAmerički ambasador u BiH: Kineska 5G oprema nije bezbjedna, nudimo našu\nHrvatska Huawei Kina oprema


espreso.rs, аутор са MAX SPORT - Страница 43 од 54\nSAMO JE JEDAN BOLJI OD JOVIĆA: Ovako NAJAVILI srpski DERBI!\n8 децембра, 2018 8 децембра, 2018 - by espreso.rs\nMarko Grujić najavljuje da će ugostiti prijatelje iz reprezentacije Luku Jovića, Filipa Kostića i Mijata Gaćinovića, ali ne bi da ih časti bodovima u duelu njegove Herte protiv Ajntrahta iz …\nOGROMNA ČAST: Srpski golman NAJBOLJI!?\n8 децембра, 2018 - by espreso.rs\nSvojim odličnim utakmicama u dresu selekcije Srbije i ekipe za koju nastupa našao se u odabranom društvu Golman futsal reprezentacije Srbije Miodrag Aksentijević nalazi se među nominovanima za najboljeg čuvara …\nJOKIĆ DOMINIRAO: Fraktura KOSTIJU ipak u centru PAŽNJE!\nDžaba Nikolin skoro pa tripl-dabl učinak, džaba sve… Ovo je peh sezone! Denver Nagetsi su sa 113:107 poraženi u Šarlotu od Hornetsa, ali o tom porazu niko u ovom momentu …\nSPREMNI I ONI: PSŽ DOLAZI sa NJIMA!\n7 децембра, 2018 7 децембра, 2018 - by espreso.rs\nMinistarstvo spoljnih poslova Francuske još ranije je pozvalo svoje državljane da budu maksimalno pažljivi u srpskoj prestonici Pari Sen Žermen će u Beogradu imati podršku od oko 500 svojih navijača, …\nOGROMNA ČAST: Zvezda TOP 3 u Ligi šampiona!\n7 децембра, 2018 - by espreso.rs\nIstorija klupskih nadmetanja za Crvenu zvezdu počinje 2014. godine Džudisti Crvene zvezde osvojili su istorijsku bronzanu medalju na turniru Lige šampiona u Bukureštu. Ekipa u sastavu Miša Morohojev, Strahinja Bunčić, …\nŠOK: Igrači Arsenala NISU znali GDE SU!?\nReč je o hemijskoj supstanci koja se zove „hipi krek“ Skandal trese Ostrvo – engleski tabloid San objavio je snimak na kom fudbaleri Arsenala konzumiraju hemijsku supstancu za koju se …\nBOMBA: Egipćanin STIŽE u VEČITE!\nPrema pisanju lokalne štampe mogao bi da karijeru nastavi u Srbiji Mladi egipatski fudbaler Ibrahim Adel, jedan od najtalentovanijih igrača iz te zemlje, prema pisanju lokalne štampe mogao bi da …\nTRANSFER BOMBA: PSŽ dovodi NAJTALENTOVANIJEG fudbalera!\nJedan od najveći otkrovenja ove sezone na „Parku prinčeva“ Talentovani fudbaler Ajaksa Frenki de Jong najverovatnije na leto 2019. godine prelazi u Pari Sen Žermen za čak 75 miliona evra. …\nREKONSTRUKCIJA MARAKANE: Na pomolu NOVI izgled?!\n„Potrebni su nam i komercijalni sadržaji, jer nas dnevno porez na imovinu košta 1.000 evra“ Stadion Crvene zvezde, popularna Marakana biće rekonstruisan u narednom periodu. Domu fudbalera srpskog šampiona potrebno …\nПретходно 1 … 42 43 44 … 54 Следеће\n9 августа, 2020 - by sportske.net


Milena Karapetrović: Ne smijemo dozvoliti da nas zaglupljuju - BUKA Magazin\nMilena Karapetrović: Ne smijemo dozvoliti da nas zaglupljuju\nPiše: Maja Isović / Objavljeno: 24.03.2011. u 06:57h\nIdealnog društva nema, osim u reklamama. Bosna i Hercegovina je jedna mala siromašna tranziciona zemlja opterećena velikim problemima. Pametni, mudri i odgovorni ljudi probleme rješavaju, a ne umnožavaju. Mi smo ovdje svjedoci da se svaki dan sve više događa ovo drugo. Mislim da nije strah presudan da bude manje kritike, već izostajanje rezultata poslije ukazivanja na probleme. Pojedinci i pojedinke (nema ih mnogo) zaista istrajavaju u tim kritikama, ali je porazno da njihov glas nema snagu. Manjina će klimnuti glavom, anonimno ih pohvaliti, tapšati po ramenu kad ih drugi ne vide. Većina će već naći način da ih anonimno vrijeđa ili da umanji njihov značaj. S druge strane, mora se priznati političkim radnicima da su bar nešto naučili od Zapada, a to je važnost spinovanja i PR-a, tako da će na jednu pametnu izjavu naći načina da odmah proizvedu sto izjava koji neće biti demanti, već prije dimne zavjese u vidu psovki, vrijeđanja, provokacija, skretanja pažnje na nešto drugo - obično na odbranu nacije i vitalnog nacionalnog interesa. Da bi ovdje krenulo nabolje više od riječi, a bez obzira da li demokratiju gradimo izborima ili protestima, nama bi trebali – pozvaću u pomoć film – „Nesalomivi“ i „Nekoliko dobrih ljudi“. U susjednoj Srbiji nešto slično se dogodilo, ali znamo kako je i završilo.\nObjavljeno: 14.11.2015. - 00:31\nSreca je, zaista, poznavati ovu predivnu osobu. Njen trud nema granica, i zao mi je sto to ljudi ne vide i ne cijene. Ovakva profesorica se rijetko upoznaje i ovakvi tekstovi se rijetko objavljuju( ne mislim na ovu stranicu direktno) nego uopste na medije. Bilo kako bilo, pohvale prije svega za cjelokupan rad profesorice ali i za ovaj predivni tekst!!!\nObjavljeno: 24.03.2014. - 15:05\njaoooo, zemljo bosno pa đe ova pojedinka ispade da pametuje eeee, ošlo sve u propas kad je ova nevoljnica prifatila vilozofiju i prava nekoja rodna ravnopravna...oj alija dižse da ovo ba avlije sredimo viš da se to nezna jel kaur jel nevjernik....ooooo cccc\nObjavljeno: 18.04.2011. - 10:14\nFilozofkinjom i feministkinjom? Cool! :-) Profesija!


Vesti - Tramp: Ne znam da li ću moći u... | Palo.rs\nPosvađali se pa krenuo sekirom na mladića: Pokušaj ubistva u...\nTramp negira da je američkog ambasadora u EU pitao o...\nUN u finansijskoj krizi: Nema novca, nema zapošljavanja...\nKošarkašice Srbije otvaraju prvi "prozor" kvalifikacija za EP...\nVelika sramota: Albanci snimili film o vađenju organa iza...\nLidija (21) je zavirila momku biznismenu u telefon; Obesila...\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas da razmišlja o tome da prisustvuje komemorativnim svečanostima povodom Dana pobede nad fašizmom u Rusiji 9. maja, na poziv predsednika Vladimira Putina. "Zahvalan sam na pozivu. Događaj je u sred političke sezone, pa nisam siguran da li ću stići, ali voleo bih da idem ako budem mogao", rekao je Tramp. On je rekao da je "velika stvar" proslaviti kraj rata, prenosi Rojters. Putin rukovodi organizovanjem parade kojom će na grandiozan način biti obeleženo 75 godina pobede nad nacističkom Nemačkom u Drugom svetskom ratu.\nwww.novosti.rspalo.gr · pre 5 dana 14 sati ·\nPoziv je dobio predsednika Vladimira Putina. "Zahvalan sam na pozivu. Događaj je u sred političke sezone, pa nisam siguran da li ću stići, ali voleo bih da idem ako budem mogao", rekao je Tramp. On je rekao da je "velika stvar" proslaviti kraj rata, prenosi...\nwww.b92.netpalo.gr · pre 5 dana 16 sati ·\nSančez: Voleo bih da sam igrao sa Anrijem\nTRAMP ODLUČIO: Ostavljam svoj biznis deci\nЊујорк тајмс: БиХ на листи земаља које је увредио Трамп\nKaradžić o Partizanu: Prvo da vidim stanje u klubu\nĐoković otvorio dušu: Razmišljao sam o kraju karijere\nNovak o Srbiji, manama, strahovima, Svetoj gori...\nŽoze: Voleo bih da zaboravim prethodne 3 godine\nTramp: Mogao bih da imenujem kabinet pre konvencije\nТрамп: Хилари користи то што је жена да би била изабрана\nTramp: Brisel je nekada bio divno mesto...\nLBJ: Voleo bih svaki dan da radim sa Gregom\nКошаркашице са Турском почињу квалификације за Евробаскет


Comic Night donosi na veliko platno nastavak Spajdermen-a - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Games and movies » Comic Night donosi na veliko platno nastavak Spajdermen-a\nComic Night donosi na veliko platno nastavak Spajdermen-a\nAutor: Nebojša Rašković Datum: 03. 07. 2019. Rubrika: Games and movies | komentar : 0\nFilm ,,Spajdermen: daleko od kuće“ gleda se u krugu najvatrenijih fanova, sa posterima iz filma u rukama, uz još iznenađenja, i zato te očekujemo u svim bioskopima Cineplexx, u četvrtak 4. jula od 20 časova da zajedno sa Tomom Holandom bacamo mrežu! Karte su u prodaji na blagajnama bioskopa!\nPre nego se zavališ u udobna sedišta bioskopskih sala, nemoj propustiti najveće okupljanje Spajdermena na jednom mestu, i to od 18 časova u UŠĆE šoping centru i u bioskopima Cineplexx Kragujevac Plaza i Cineplexx Niš! Podržavamo svaki vid kreativnosti i umeća maskiranja, a obezbedićemo i maske za one koji dođu da podrže najveće junake i fanove među nama. Uspomena za pamćenje i dobar provod pre gledanja uskoro omiljenog filma, zagarantovana! Ko još može da se pohvali da je na slici sa najvećim brojem okupljenih Spajdermena na svetu?