Advokatska kancelarija Stevanović postala je prijatelj Fondacije Jugoslovenskog dramskog pozorišta u Beogradu\nAdvokatska kancelarija Stevanović postala je prijatelj Fondacije Jugoslovenskog dramskog pozorišta u Beogradu\nDirektor Fondacije Jugoslovenskog dramskog pozorišta Nikola Đuričko i Advokatska kancelarija Stevanović potpisali su ugovor o sponzorstvu, kojim je naša kuća postala sa najvećim ponosom prijatelj Fondacije Jugoslovenskog dramskog pozorišta u Beogradu.\nJDP je izgorelo do temelja 17. oktobra 1997, navodno zbog greške na instalacijama.\nPozorište je ponovo sagrađeno, a Velika scena je iznova otvorena 23. maja 2003. predstavom „Rodoljupci“ Jovana Sterije Popovića u režiji Dejana Mijača. Glumac Branko Cvejić je bio zamenik direktora, a od 12. jula 2002. je direktor JDP-a. Reditelj Gorčin Stojanović je bio direktor od 2001. a umetnički direktor je od 12. jula 2002. Velika scena sada nosi ime velikana srpske glumačke scene, Ljube Tadića.


PECIVO ZA REGIJU - Glas Podrinja\nNOVI INVESTITOR U INDUSTRIJSKOJ ZONI\nPECIVO ZA REGIJU\nU Severozapadnoj radnoj zoni u roku od dve godine nalaziće se novi objekat šabačke pekare „City“\nŠabačka pekara „City“ novi je vlasnik jedne od parcela u Industrijskoj zoni. Nakon 11 godina širenja posla vlasnici ove porodične firme su odlučili da proizvodnju izmeste na novu lokaciju, odakle će krenutu proboj na tržišta drugih gradova.\n- Ovakvu investiciju smo dugo priželjkivali i radili za nju. Bićemo u prilici da napravimo proizvodni pogon za proizvodnju smrznutog peciva, testenina i druge hrane. Objekat će u početku imati oko 500 kvadratnih metara, a planiramo i da ga širimo. Zbog specifičnosti proizvodne delatnosti, ispunićemo sve standarde koji su neophodni u ovoj oblasti. Naše preduzeće je primer male porodične firme, u kojoj radimo supruga, sin i ja. Zapošljavamo 18 radnika, a u novom objektu biće posla i za nove ljude. Sa novim proizvodinim pogonom stiču se uslovi da posao proširimo i u drugim gradovima i opštinama, naveo je Dragan Lukić, vlasnik pekare „City“.\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović kaže da su gradu, pored velikih stranih investitora, poput „Jazakija“, veoma važne i domaće firme.\n- Ja više volim domaće privrednike i uvek navijam za domaće firme. Više od 20 domaćih firmi je kupilo zemlju u Industrijskoj zoni, što predstavlja veoma dobar znak za čitav grad. Takvu politiku smo zastupali u prethodnom periodu, a sa njom ćemo nastaviti i u naredne četiri godine. Njena suština je jednostavna: da ljudi dobiju posao i da zarađuju više, rekao je Zelenović.\nGrad će i dalje podržavati razvoj malih i srednjih preduzeća, dodaje gradonačelnik Šapca.\n- Mala i srednja preduzeća su žila kucavica grada. Uspeli smo da prepoznamo interese privrednika i da im ponudimo najbolje uslove. Privrednici znaju da je gradu stalo do njih, jer razvojem privrede razvijamo čitav naš grad. Verujem u domaću privredu, u naše šabačke firme, te sam siguran da će u našem gradu svako imati priliku da radi, naveo je Zelenović.\nVlasnik pekare „City“ očekuje da sa proizvodnjom na novoj lokaciji počne u roku od dve godina, kada će zaposliti i deset novih radnika. U halama površine preko 500 kvadratnih metara proizvodiće se smrzunuta peciva namenjena kupcima u Šapcu i drugim gradovima.“\n- Imamo sedam maloprodajnih objekata, u kojima se na godišnjem nivou ostavari promet do 25 miliona dinara, kaže vlasnik Dragan Lukić


Film Autor:Pero Jovović06. sep. 202013:54\nReditelj Majk Flanang objavio je prvi trejler dugoočekivane druge sezone serije "Haunting of Hill House" koja stiže za mesec dana, tačnije 9. oktobra na Netfliksu.\nSerija ima devet epizoda, a smeštena je u 1987. godinu. Prati američku dadilju Dani Klajton, koja je angažovana da podučava i brine o Majlesu i Flori Vingrej, deci bez roditelja koja žive u zabačenoj seoskoj kući.\nPrve fotografije Netfliksove nove, jezive horor serije\nŽelite da gledate Netfliks skroz besplatno? Ovo je način\nKontroverzni film dobio etiketu „promocije abortusa“\nA pored potvrde da nam epizode stižu, tu su i prve fotografije, kojima se najavljuje atmosfera serije – i prilično je jeziva.\nRanije je najavljeno da će svaka sezona serije pratiti jednu ukletu kuću – ovoga puta imanje porodice Bly, što je najavljeno i na zvaničnom twitter nalogu serije, uz kratku poruku „Novi dom, nova porodica, nova priča.“\nZanimljivo je da ćemo u drugoj sezoni serije gledati dobro poznata lica iz prve, uprkos tome što će igrati sasvim nove likove: Victorjia Pedreti, Oliver Džekson-Koen, Henri Tomas i Kejt Sigel ponovo se vraćaju pred kamere.\nSerija The Haunting of Hill House bila je potpuni hit, kada je objavljena 2018. godine na Netfliksu, zbog čega je ovaj striming servis rešio da snimi i drugu sezonu.\nDruga sezona serije pratiće porodicu Blu i njihovo imanje, a zasnovana je na knjizi Okretaj zavrtnja, koju je u Srbiji izdala izdavačka kuća „Dokaz“.\nHaunting of Hill HouseHororNetfliksnova sezonaSerija


TURSKA - Ankara - Anit Kabir i Muzej anadolijskih civilizacija\nHomeKapadokija i centralna AnadolijaTURSKA / Ankara\nNakon obilaska Ankare, grada na 850 metara nadmorske visine anadolske visoravni i populacijom od oko 4,5 miliona stanovnika ne mogu a da se ne otmem utisku da u okviru današnje turske prestonice kao da postoje dva grada – južni, moderan i umiven u kojem nijedna zgrada nije starija od kraja Drugog svetskog rata, i severni – razdvojen nevidljivom granicom severno i istočno od Trga Ulus, koji ne izgleda preterano reprezentativno i nalik je bilo kojoj kasabi centralne Anadolije. Kao da je ova činjenica na neki način povezana i sa nazivom široke saobraćajnice koja završava trgom Ulus – Bulevarom Ataturka, čoveka zaslužnog za modernizaciju zemlje. Pred sam kraj moderno uređenog bulevara koji nosi ime prvog predsednika Turske Republike, u severnom delu grada kao da prestaje i sva modernizacija te iz XXI ulazite u XIX vek. I u severnim delovima grada, u podnožju tvrđave postoje zgrade iz sredine XX veka koje iako su bile stambene jedinice danas služe kao ogromne šivaće radionice – fabrike na više spratova, noću sablasno prazne.\nAnkarska tvrđava © Ivana Dukčević\nAnkara, Muzej anadolijskih civilizacija, hetitski simbol © Ivana Dukčević\nAnit Kabir, Mauzolej Ataturka – prvog predsednika Turske (iza), i kovčeg drugog – njegovog naslednika Ismeta Inonua, ispred © Ivana Dukčević\nKafe u podnožju Ankarske tvrđave © Ivana Dukčević\nAutoput Istanbul – Ankara © Ivana Dukčević\nAnkara je grad koji strani turisti neretko zaobilaze. I zaista, oni u potrazi za istorijom i kulturom među novim, staklenim zgradama i džamijama neće pronaći mnogo toga zanimljivog. Kao u slučaju Brazilije u Brazilu, zbog geografskog položaja gotovo u središtu Turske, i za gradić Ankaru je u oktobru 1923. glasanjem u parlamentu odlučeno da će postati prestonica i u tome naslediti Istanbul. Do tada, Ankara – bivša Angora, bila je ni po čemu posebno mesto u provinciji centralne Anadolije.\nPod imenom Ankuvaš, Ankara se prvi put pominje pre oko 3200 godina, kada su grad osnovali Hetiti. Savremenici starih Egipćana, na čelu sa kraljem Hatušilijem bili su savremenici i najljući protivnici čuvenog egipatskog faraona Ramzesa II. Ovaj veliki, prosperitetan narod nekada je živeo na prostoru skoro identičnom današnjoj centralnoj Anadoliji – najvećem delu azijskog dela Turske. Njihova najpoznatija prestonica – Hatuša, koju smo kasnije posetili nalazi se oko dve stotine kilometara istočno od Ankare i deo je UNESCO-ve svetske kulturne baštine. Kasnije, Ankara je bila grad Frigijaca, a zatim Lidijaca, Rimljana, Vizantije i Turaka Seldžuka. Kada su grad osvojile Osmanlije, mesto je nazvano Angora zbog veoma razvijene trgovine vunom dugodlakog govečeta od koje se pravila izuzetno lepa i mekana odeća, a koje je živelo na visoravni centralne Anadolije.\nAnkara © Ivana Dukčević\nAnkara, prodavac zastava © Ivana Dukčević\nAko vas put nanese u Ankaru, posetite:\n2) Tvrđavu Ankara Kale;\n3) Anıt Kabir (ili Anıtkabir, mauzolej prvog predsednika Kemala Mustafe Ataturka);\n4) Antički Hram Avgusta i Rima (kod Džamije Hadži Bajram Velija).\n5) Gradski park Gençlik Parkı (u prevodu: „Park mladih“), južno od trga Ulus;\n6) Na jugu Ankare, nalazi se Toranj Atakule, ankarski „Avalski toranj“.\nNakon odluke predsednika Ataturka, 1923. godine grad gotovo u geografskom središtu Turske počinje ubrzano da se gradi, i postaje nova prestonica. Široki bulevari i nove, poslovne zgrade, interesantne svetiljke i supermoderne fontane, pasarele iznad ulica sa pokretnim stepenicama i podzemna železnica, slike su modernog dela Ankare koji seže sve do Čankaje, ankarskog „Dedinja“. Istočno od Parlamenta, kao u slučaju beogradskog Hrama Svetog Save na velikom, uzdignutom platou u prestonici je u drugoj polovini XX veka sagrađena ogromna, nova i najveća gradska džamija Kodžatepe. Njeni minareti i kupole, vide se širom Ankare čak i sa veće udaljenosti. Na samom jugu moderne Ankare, na kraju Ataturkovog bulevara uzdiže se TV toranj Atakule, sa čijeg se vrha vidi čitav grad.\n– Južna Ankara –\nŠiroki bulevari i nove, poslovne zgrade, interesantne svetiljke i supermoderne fontane, pasarele iznad ulica sa pokretnim stepenicama i podzemna železnica, slike su modernog dela Ankare. Kizilay predstavlja centar modernog dela grada, sa Atatürk Bulevarom ka jugu, na kojem možete videti turski Parlament, i voziti se sve do krajeva Kavaklıdere i Čankaja (Çankaya) – „Dedinja“ Ankare. U ovom delu nalazi se i Predsednička palata, kuće imućnijih stanovnika prestonice, skuplje radnje i centar noćnog života Ankare.\nAnkara, Džamija Kodžatepe (Kocatepe Camii) © Ivana Dukčević\nU zapadnom delu Ankare blizu Tandogan skvera, na velikom prostoru površine 75.000 m2, daleko od stambenih zgrada na travnatoj površini sa uređenim stazama 1945. podignut je kompleks Anit Kabir – turska „Kuća cveća“, veliki park sa mauzolejskim kompleksom u kojem počiva predsednik Kemal Mustafa Ataturk. Arhitekta koji je svojevremeno pobedio na konkursu za arhitektonsko rešenje mauzoleja Anitkabir, napravio je idejni nacrt veoma svedenog, pravougaonog kompleksa sa velikim platoom (Tören Meydanı) na čija se četiri ugla nalaze mali muzeji svega onog što na bilo koji način ima veze za pokojnim predsednikom. Kompleks podseća na drevne građevine Hetita, velikog naroda koji je na ovim prostorima živeo u starom veku, sa centralnim platoom koji okružuju natkriveni hodnici sa kolonadama, a na čijim su tavanicama oslikane stilizovane šare iz hetitskog perioda.\nU istočnom delu, na vrhu stepeništa sa gardistima nalazi se zdanje u obliku hrama u kojem je smešten posmrtni kovčeg predsednika Ataturka, a na suprotnoj strani platoa i mermerni kovčeg Ismeta Inonua, njegovog prijatelja i predsednika koji ga je nakon smrti nasledio. U muzejima su izložene tri Ataturkove limuzine, među kojima i Linkoln iz 1936, brodić-jahta, knjige, njegov radni sto, fotografije na kojima je sa raznim državnicima, top iz Prvog svetskog rata sa bitke na Galipolju u kojoj je tada vojskovođa Kemal Mustafa pobedio saveznike i koji ga je ispratio do večnog konačišta. U suvenirnici muzeja u ponudi su kravate, satovi, privesci, zlatni tanjiri, figurine i bedževi – svi sa likom ili čuvenim potpisom predsednika, koji neodoljivo podsećaju na nekadašnju memorabiliju Josipa Broza Tita. Ceo kompleks dopunjuje monumentalni „Lavlji put“ (Aslanlı yol) dužine 262 metra, na kojem sa obe strane na svakih desetak metara leže ukupno 24 lava izvajana u tipičnom, hetitskom stilu, dok se na samom početku, pored dve kule (Istiklal Kulesii Hürriyet Kulesi) nalaze statue tri žene i tri muškarca – izrazitih predstavnika turskog naroda, u istom onom monumentalnom maniru u kakvom je na prostorima bivše Jugoslavije stvarao Ivan Meštrović.\nINFO: Ankara, Anıt St Tandoğan / Svakodnevno, 9 – 12 h i 13 – 17 h (zimi do 16 h) / Ulaz je slobodan\nAnkara, Anit Kabir – Mauzolej Ataturka © Ivana Dukčević\nAnkara, Anit Kabir © Ivana Dukčević\nAnkara, Anit Kabir, Ataturkov automobil © Ivana Dukčević\nAnkara, Anit Kabir, „Lavlji put“ © Ivana Dukčević\nAnkara, suvenirnica u kompleksu Anti Kabir – kravate sa likom Ataturka © Ivana Dukčević\nAnkara, Anti Kabir – predstavnici naroda i njihova zanimanja, u aleji lavova © Ivana Dukčević\nToranj – Atakule\nNa kraju Ataturk bulevara uzdiže se „Avalski toranj“ turske prestonice, TV Toranj Atakule. U okviru kompleksa nalaze sešoping centar i kula sa liftom koji vozi na visinu od 110 m, sa čijeg se vidikovca pružaju fantastični pogledi na grad. Kada je otvoren 1989. godine, toranj u južnom delu Ankare ukupne visine od 125 metara, ubrzo je postao jedan od simbola glavnog grada.\nINFO:Na južnom kraju Ataturk bulevara / Svakodnevno, 10 – 22 h. / Ulaznice: oko 5 evra\nPogled na Ankaru sa vrha Tornja Atakule © Ivana Dukčević\nAnkara, Toranj Atakule © Ivana Dukčević\n– Severna Ankara –\nJoš severnije, sa desne strane videćete staro zdanje Etnografskog muzeja – Etnoğrafya Müzesi (Talat Paşa Bulvarı / utorak – nedelja 08.30 – 17.30, zimi do 17 h).\nSeverno odatle, nalazi se lepo uređen park Gençlik Parkı, a nešto dalje i stara zgrada Zirat Bankasi. U ulici Cumhuriyet Caddesi videćete zdanje starog parlamenta Turske – Ilk Meclis ili Türkiye Büyük Millet Meclisi, sada Muzeja borbe za nezavisnost (Kürtülüş Savaş Müzesi). Preko puta Parlamenta, unutar još jednog starog zdanja nalazi se Hotel Ankara Palas.\nNoćna šetnja u kraju između tvrđave i trga Ulus, ne deluje preterano prijatno. Sumnjivi likovi i osobe odevene nalik „kraljicama noći“, mogu da učine da se u ovom delu grada osetite nesigurno. Ipak, u velikoj većini slučajeva, osim vizuelne, druge neprijatnosti nisu zabeležene.\nAnkara, Trg Sıhhiye Meydanı – Hitit Güneşi, kopija hetitskog simbola iz Muzeja anadolijskih civilizacija © Ivana Dukčević\nNegde između južnog, modernog dela grada i severnog, stotinak metara niže trga Ulus na velikoj površini uređen je Park mladih. Travnate površine, cveće i šumarak u kojem se nalazi nova zgrada teatra i opere, kao i luna park smešteni su oko velikog veštačkog jezera sa polukružnim mostom i vodoskocima fontana koje u pravilnom vremenskom razmaku kao gejziri izbijaju iz njega. Oko jezera, tokom letnjeg perioda poređane su prućane fotelje i stolovi. Interesantno je da u parku postoji obezbeđenje koje vodi računa o tome da mladi koji se ovuda šetaju ne ispoljavaju prekomernu dozu intimnosti između sebe (grljenje i ljubljenje, na primer) i u tome ih prišavši klupi, opominju.\nSa druge strane mostića, nalazi se ulaz u luna park. Zanimljivo je da u parku postoji obezbeđenje, koje vodi računa o tome da mladi koji se ovuda šetaju ne ispoljavaju prekomernu dozu intimnosti između sebe (preterano grljenje i ljubljenje, na primer) i u tome ih prišavši klupi, opominju. Takođe, ležanje na klupi nije dozvoljeno. U blizini parka nalazi se ankarsko zdanje Opere (Devlet Opera), a nešto dalje i Etnografski muzej.\nAnkara, Park mladih © Ivana Dukčević\nAnkara, „Park mladih“ © Ivana Dukčević\nGodine 1997, Muzej anadolijskih civilizacija podno ankarske Tvrđave proglašen je najboljim u Evropi. I zaista, muzej smešten u osmanlijskom bedestenu – tržnici iz XV veka, sa nevelikom, ali odlično odabranom i hronološki poređanom postavkom koja obuhvata područje Anadolije i datira počev od sedmog milenijuma pre naše ere, sve do turskih osvajanja u XI veku jedno je od mesta u Ankari koje nismo hteli da propustimo. Počev od jednog od najstarijih pronađenih neolitskih naselja na svetu Čatalhojuka (Çatalhöyük), fantastične ostavštine Hetita – savremenika egipatskog faraona Ramzesa Drugog, Urarti civilizacije istočne Turske, Gordiona – prestonice kraljevine Frigije gde je presečen „gordijev čvor“, ali i Karije daleko na jugu Anadolije sa čuvenim mauzolejem koje su antički Grci stavili na listu Sedam svetskih čuda, pa sve do ostavštine antičkih Grka i Rimljana, u ovom muzeju videli smo i skoro neoštećene, velike ulazne drvene kapije u duborezu stare par hiljada godina. Tu su i cilindrični, kameni kraljevski pečati, ali i glinene pločice ispisane klinastim pismom sa dokumentima o na primer venčanju i o razvodu braka – sa svedocima, sudskim presudama i ugovorima o kupoprodaji kuće. Predivni, kameni mesopotamski reljefi, lavovi – čuvari drevnih palata, originalna „Lavlja kapija“ iz hetitske prestonice Hatuše (na 1250 m nadmorske visine, istočno od Ankare), ali i prikazi čuvenih ratnih dvokolica (koje su kasnije od Hetita iskopirali drevni Egipćani), čine neke od najupečatljivijih eksponata ovog interesantnog muzeja.\nINFO: Ulus Dolmuşları, Doğanbey, Gözcü Sokak 2 / Utorak – nedelja: 8.45 – 17.15 h / Ulaznice: oko 8 evra\nAnkara, Muzej anadolijskih civilizacija © Ivana Dukčević\nAnkara, Muzej anadolijskih civilizacija, delovi antičke kapije iz Gordiona © Ivana Dukčević\nAnkara, Muzej anadolijskih civilizacija, mesopotamski lav © Ivana Dukčević\nAnkara, Muzej anadolijskih civilizacija, neolitska „Venera“ iz Čatalhojuka © Ivana Dukčević\nNekoliko minuta pešice uzbrdo od Muzeja anadolijskih civilizacija, pokraj tezgi sa začinima i sušenim voćem i povrćem kaldrma nas je dovela pravo do ulaza u Ankarsku tvrđavu. Prolazom kroz prvobitne vizantijske zidine iz VII veka, našli smo se unutar tvrđave (Iç Kale) u ulici Kalekapisi Sokak, u kojoj se osim malenih restorana i zapostavljenih konaka nalaze prilično oštećene kuće gde živi siromašnija populacija ovog dela grada, po neka radnja sa suvenirima i ne naročito interesantna, najstarija džamija Ankare – Alaettin Camii. Još dalje, uzbrdo do Istočne (Şark kulesi) i Bele kule (Ak Kule) u severnom delu zidina popeli smo se na najviši deo tvrđave i kod Južne kapije (Güney Kapı) videli Ankaru kao na dlanu. Kada su Vizantijci, a kasnije i Turci popravljali i doziđivali zidine tvrđave, u njih su na mnogim mestima ugrađivali kamene stubove i druge delove porušenih starorimskih građevina nekadašnjeg grada u samom podnožju tvrđave (antički Hram Avgusta i Rima i kompleks javnih kuparila imperatora Karakale).\nIspod zidina, pored tezgi sa različitim začinima i sušenim voćem, ulica nizbrdo ka jugu vodi pored modernog muzeja smeštenog u karavansaraju iz XVI veka – Çengel Han Karavanseray – Rahmi M. Koç Müzesi (unutar muzeja, u unutrašnjem dvorištu postoji lep restoran i kafeterija). Još niže, u bivšem konaku za putnike iz XVIII veka – Hanu pirinča (Pirinç Han), nalazi se bazar starih stvari. Neobrađeni pamuk, tek ostrigana vuna, osušeni plodovi često neprepoznatljivi, mogu se videti u uličicama nizbrdo od zidina tvrđave. Južno od tvrđave nalazi se jedna od retkih seldžučkih džamija u Ankari – Ali Şerafettin (Arslanhane) Camii iz XIII veka, sa drvenim stubovima i predikaonicom od orahovine, otvorena samo za vreme molitve.\nPanorama Ankare, sa tvrđave © Ivana Dukčević\nAnkara, sa tvrđave © Ivana Dukčević\nU podnožju, zapadno od tvrđave nalazi se Džamija i turbe Hadži Bajram Velija (Haci Bayram Camii), sa travnatom površinom na kojoj borave golubovi, te se zbog toga i naziva „Ostrvce za hranjenje golubova“ (Güvercin Yemleme Adası). Pored džamije se nalaze delimično očuvani ostaci ruševina rimskog Hrama Avgusta i Rima (Ağustos ve Roma Vabedi). Stotinak metara dalje, na skveru sa zelenilom postavljen je veliki rimski stub – Jülianüs Sutünu, spomenik podignut u znak posete rimskog imperatora Julija Apostata Ankari, iz 362. godine naše ere.\nZapadnije od tvrđave i kompleksa džamije na velikom, nenaseljenom placu izvode se velika arheološka iskopavanja. Pored rimskog amfiteatra, pronađen je značajan kompleks rimskih termi (Roma Hamamları) imperatora Karakale (čiji se veliki kompleks kupatila nalazi i južno od Koloseuma u Rimu). Iako su iskopavanja još uvek u toku, moguće je ući i pogledati ovaj kompleks (severno od Ulus skvera, desetak minuta peške ulicom Çankırı Caddesi).\nAnkara, Džamija Hadži Bajram Velija i antički Hram Avgusta i Rima © Ivana Dukčević\nAnkara, Rimska kupatila i nekropola © Ivana Dukčević\nAnkarska tvrđava, sazidana i od delova rimskih građevina © Ivana Dukčević\nOd Istanbula do Ankare ima oko 450 km odličnog autoputa. Može se stići i vozom, od istanbulske železničke stanice Hajdarpaša. Sa oba istanbulska aerodroma, do Ankare svakodnevno poleću avioni (let traje oko 45 minuta).\nPredlog za solidan i jeftin smeštaj u starom delu grada predstavlja Sahinbey Hotel, koji se nalazi nekoliko minuta peške od podnožja tvrđave (Alataş Sokak – Hisarpark Caddesi, Ulus). Iako osoblje mahom slabije govori engleski, a sobe se nalaze veoma blizu susedne zgrade u kojoj su radionice sa šivaćim mašinama (tokom dana je poželjno da držite zavese zatvorenim), za one koji ostaju 2 – 3 dana, hotel ima i mnoge dobre strane. Doručak na vrhu hotela, sa pogledom na grad je odličan, sobe su pristojne (sa a/c), kao i kupatilo (n/d je oko 25 evra, po osobi).\nAnkara, oznaka metroa © Ivana Dukčević\nAnkara, tipični anadolijski ručak u lokalnoj kafani – restoranu: jagnjetina, pirinač i salata od paradajza, sa paprikom (ljutom ili ne), i ajran (nalik retkom jogurtu) © Ivana Dukčević


OCENJIVANJE USAGLAŠENOSTI - StandCert\nStandardi serije ISO/IEC 17000 bave se pitanjima u vezi sa ocenjivanjem usaglašenosti. Ocenjivanjem usaglašenosti utvrđuje se da li proizvod, usluga, sistem, osoba ili telo ispunjavaju zahteve koji su propisani odgovarajućim standardom, normativnim dokumentom ili su ih specificirale zaintersovane strane.\nStandCert oganizuje različite vrste obuke koje se odnose na: tumačenje zahteva pojedinih standarda za ocenjivanje usaglašenosti, za interne proveravače u telima za ocenjivanje usaglašenosti, za eksterne proveravače za sisteme menadžmenta, kao i za šire razumevanje ove oblasti.\nU nastavku su dati osnovni podaci o obukama iz oblasti ocenjivanja usaglašenosti koje sprovodi StandCert.\nNaziv programa obuke\nC01 Zahtevi standarda ISO/IEC 17021-1:2015 – sertifikaciona tela za sisteme menadžmenta 5 dana\nC02 Zahtevi standarda ISO/IEC 17025:2005 – laboratorije za ispitivanje i laboratorije za etaloniranje 1 dan\nC03 Proveravanje sistema menadžmenta klijenta. Zahtevi standarda ISO/IEC 17021-1:2015 koji se odnose na proveravanje sistema menadžemta (za proveravače sertifikacionog tela) set obuka po pojedinačnim temama u trajanju od po 4 sata\nC04 Zahtevi standarda ISO/IEC 17065:2012 – sertifikaciona tela za proizvode, procese i usluge 1 dan\nC05 Zahtevi standarda SRPS ISO/IEC 17020:2012 – Ocenjivanje usaglašenosti – Zahtevi za rad različitih tipova tela koja obavljaju kontrolisanje 1 dan\nC07 Interni proveravač za sistem menadžmenta sertifikacionog tela za proizvode, procese i usluge prema zahtevima standarda ISO/IEC 17065 2 dana\nC08 Interni proveravač za sistem menadžmenta kontrolnog tela prema zahtevima standarda ISO/IEC 17020 – kontrolna tela 2 dana\nC09 Tranziciona obuka za proveravače za sisteme menadžmenta bezbednošću hrane prema standardu ISO 22000:2018 2 dana\nC10 Zahtevi sandarda ISO/IEC 17024:2012 – sertifikaciona tela za osobe 1 dan\nC11 Tranziciona obuka za proveravače za sisteme menadžmenta kvalitetom prema standardu ISO 9001:2015 2 dana\nC12 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta energijom prema ISO 50001:2018 5 dana\nC13 Tranziciona obuka za proveravače za sisteme menadžmenta životnom sredinom prema ISO 14001:2015 2 dana\nC14 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta kvalitetom prema ISO 9001:2015 5 dana\nC15 Obuka za migraciju proveravača za sisteme menadžmenta bezbednošću i zdravljem na radu sa standarda BS OHSAS 18001:2007 na standard ISO 45001:2018 2 dana\nC16 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta životnom sredinom prema ISO 14001:2015 5 dana\nC17 Zahtevi standarda ISO/IEC 17025:2017– laboratorije za ispitivanje i laboratorije za etaloniranje 1 dan\nC18 Tranzicioni kurs. Kako izvršiti tranziciju sa ISO/IEC 17025:2005 na ISO/IEC 17025:2017 2 dana\nC19 Interni proveravač za laboratorije za ispitivanje i laboratorije za etaloniranje prema standardu SRPS ISO/IEC 17025:2017 2 dana\nC20 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta bezbednošću hrane prema standardu ISO 22000:2018 5 dana\nC21 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta bezbednošću i zdravljem na radu prema ISO 45001:2018 5 dana\nC22 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta kvalitetom prema ISO 9001:2015 (Konverzioni kurs za proveravače koji su već obučeni prema nekom drugom standardu za sisteme menadžmenta) 3 dana\nC23 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta životnom sredinom prema ISO 14001:2015 (Konverzioni kurs za proveravače koji su već obučeni prema nekom drugom standardu za sisteme menadžmenta) 3 dana\nC24 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta bezbednošću i zdravljem na radu prema ISO 45001:2018 (Konverzioni kurs za proveravače koji su već obučeni prema nekom drugom standardu za sisteme menadžmenta) 3 dana\nC25 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta bezbednošću hrane prema standardu ISO 22000:2018 (Konverzioni kurs za proveravače koji su već obučeni prema nekom drugom standardu za sisteme menadžmenta) 3 dana\nC26 Vodeći proveravač/proveravač za sisteme menadžmenta energijom prema ISO 50001:2018 (Konverzioni kurs za proveravače koji su već obučeni prema nekom drugom standardu za sisteme menadžmenta) 3 dana\nC27 Tumačenje zahteva standarda EN ISO/IEC 17065:2012 koji se odnose na osoblje i odgovornosti i ovlašćenja u vezi sa vrednovanjem, preispitivanjem i odlučivanjem o sertifikaciji procesa, proizvoda i usluga 1 dan\nC28 Uvođenje, primena, održavanje i poboljšavanje sistema menadžmenta u laboratorijama za ispitivanje i laboratorijama za etaloniranje u skladu sa standardom ISO/IEC 17025:2017 2 dana\nC29 Zahtevi standarda ISO/IEC 17025 i način proveravanja 3 dana\nC30 Zahtevi standarda EN ISO/IEC 17065 i proveravanje zahteva standarda EN ISO/IEC 17065 3 dana\nC31 ISO 15189:2012 Medicinske laboratorije – Zahtevi za kvalitet i kompetentnost – Primena zahteva u praksi 1 dan\nC32 Interni proveravač za Medicinske laboratorije prema ISO 15189:2012 2 dana\nC33 Bezbednost dečjih igrališta – primena pravilnika o bezbednosti dečjih igrališta 1 dan\nC34 Zahtevi standarda ISO/IEC 17011:2017 – Ocenjivanje usaglašenosti – Opšti zahtevi za akreditaciona tela za ocenjivanje usaglašenosti 1 dan\nSistemi menadžmenta za bezbednost drumskog saobraćaja\nZAŠTITA PODATAKA O LIČNOSTI (GDPR)


Novi rok za podnošenje predloga projekata u septembarskoj rundi programa Aktivne zajednice – ICR\nU toku je konkurs Trag fondacije za program Aktivne zajednice. Za program Aktive zajednice mogu se prijaviti lokalna udruženja i neformalne grupe građana/ki iz Srbije sa maksimalnim iznosom budžeta projekta do 350.000,00 dinara.\nInicijative treba da se odnose na lokalnu zajednicu, podstiču aktivno uključenje građana/ki i donose širu dobrobit lokalnoj zajednici koristeći lokalne potencijale i resurse, kao i saradnju sa drugim sektorima na lokalnom nivou. Program nije tematski ograničen, te se predlozi projekata mogu odnositi na najrazličitije oblasti: kultura, međuetnička tolerancija i saradnja, rad sa decom i mladima, međugenercijska saradnja, zaštita životne sredine, učešće građana u procesu odlučivanja, pomoć ranjivim grupama i njihova inkluzija, itd.\nPosebna pažnja ovog puta će se obratiti na projekte čije su aktivnosti usmerene na decu bez roditeljskog staranja.\nOsnovni cilj programa Aktivne zajednice je unapređenje i razvoj lokalnih zajednica u Srbiji, kroz podsticanje aktivnog uključenja građana/ki u rešavanje problema. Građani i građanke će ovog puta imati mogućnost da glasaju za određene projekte u svojim zajednicama.\nNovi rok za podnošenje predloga projekata je 30. septembar 2016. godine do 17 časova.\nViše informacija o kriterijumima, procesu donošenja odluka kao i uputstvo za prijavljivanje i prijavne formulare možete naći na stranici programa Aktivne zajednice, ili tražiti od naše kancelarije putem adrese office@tragfondacija.org.\nKonkurs za dodelu nagrada učenicima srednjih škola za postignute uspehe na takmičenjima\n16. marta 2016. Ξ\n28. januara 2021. 28. januara 2021. Ξ


RTV BUGOJNO - Mješovita srednja škola Bugojno: Obilježavanje Medjunarodnog dana maternjeg jezika\nMješovita srednja škola Bugojno: Obilježavanje Medjunarodnog dana maternjeg jezika\tIstaknuto\npetak, Feb 21 2020\nUčenici Mješovite srednje škole Bugojno u okviru izborne nastave predmeta Bosanski jezik i književnost u proteklih, gotovo mjesec dana nastojali su svojim kolegama prezentirati najznačajnije činjenice u vezi s historijskim razvojem bosanskog jezika, ali i animirati mlade da likovnim i literarnim radovima progovore o svom jeziku.\nPravo na upotrebu maternjeg jezika je jedno od osnovnih ljudskih prava. Maternji jezik dio je kulturnog identiteta naroda, način prepoznavanja, različitosti ali i tolerancije i razumijevanja. Jezik je najmoćnije sredstvo komunikacije, i trebalo bi da služi za međusobno sporazumijevanja i dijalog.\n-Obilježavanje Međunarodnog dana maternjeg jezika 21. februara, UNESCO je proglasio 1999. Generalna skupština Ujedinjenih nacija rezolucijom je priznala ovaj praznik i odredila 2008. godinu za međunarodnu godinu jezika. Praznik je nastao na inicijativu Bangladeša (bivšeg Istočnog Pakistana). U toj državi 21. februara 1952. održani su protesti u organizaciji Pokreta za bengalski jezik, kada su policija i vojska ubile nekoliko studenata. U znak sjećanja na taj dogadjaj, obilježava se ovaj dan, imajući u vidu da je maternji jezik značajan dio našeg kulturnog integriteta sa svim njegovim raznolikostima i tolerancijom. Nikada ne smijemo zaboraviti da jezik treba da služi za sporazumijevanje, a nikako ne smije da bude kamen političkog spoticanja nigdje, pa ni kod nas u BiH - naglasila je profesorica Senada Milanović.\nTokom februara realizovane su brojne aktivnosti.\n-Napravili smo školski pano na temu „Historijski razvoj bosanskog jezika“, pripremljena je prezentacija koju su imali priliku vidjeti svi učenici s ciljem podizanja svijesti o postojanju bosanskog jezika i njegove ljepote, a raspisan je i školski konkurs za likovne i literarne radove. Nagradjena su četiri učenika i to Džan Haračić, Hamza Šečić i Muhamed Mujić za literarne radove i Sajra Čolić koja je konkurisala likovnim radom – istakao je Amar Velagić koji je i koordinirao ovim aktivnostima.\n- Mislim da je Bosanski jezik jako važan i da čuvajući naš jezik čuvamo našu tradiciju i našu naciju - naglasio je Džan Haračić, autor jednog od nagradjenih radova.\npogledano 943 puta


ESR serija - Jednostavni soft starteri za opštu primenu | EP\nESR serija soft startera proizvođača Nietz Electric je jedinstvena linija proizvoda na našem tržištu, potpuno digitalizovana i namenjena asinhronim motorima snaga 0.75-75kW, kao i nominalnih napona 200-525 V.\nNIETZ Soft starter ESR serije, 1.1kW, za monofazni motor 220 V ; ESR2206-A-1P1\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 1.1kW, za monofazni motor 220 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 1.5kW, za monofazni motor 220 V ; ESR2208-A-1P1\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 1.5kW, za monofazni motor 220 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 2.2kW, za monofazni motor 220 V ;ESR2212-A-1P1\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 2.2kW, za monofazni motor 220 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 4kW, za monofazni motor 220 V ; ESR2220-A-1P1\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 4 kW, za monofazni motor 220 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 3.7kW, za trofazni motor 380 V ; ESR407T5-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 3.7 kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 5.5 kW, za trofazni motor 380 V ; ESR4011-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 5.5 kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 7.5kW, za trofazni motor 380 V ; ESR4015-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 7.5 kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 11 kW, za trofazni motor 380 V ;ESR4022-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 11 kW, za trofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 5.5kW, za monofazni motor 220 V ;ESR2230-A-1P1\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 5.5kW, za monofazni motor 220 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 15 kW, za trofazni motor 380 V ; ESR4030-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 15 kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 18.5 kW, za trofazni motor 380 V ; ESR4037-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 18.5 kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 22kW, za trofazni motor 380 V ; ESR4045-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 22 kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 30kW, za trofazni motor 380 V ; ESR4060-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 30 kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 37kW, za trofazni motor 380 V ; ESR4075-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 37kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nNIETZ Soft starter ESR serije, 45kW, za trofazni motor 380 V ; ESR4090-A-3P3\nSoft starter ESR serije, za opštu i industrijsku primenu, snage 45 kW, za monofazni motor 380 V . Nazivna snaga motora za koji je ovaj soft starter predviđen\nPrikazano 1 - 15 od 17 podataka\nKao i soft starteri uopšteno, ova jednostavna serija soft startera omogućava meko zaletanje motora, tokom procesa pokretanja, kao i meko usporavanje motora tokom procesa zaustavljanja. Istovremeno obezbeđuje zaštitu motora od različitih uticaja, kao i sopstvenu zaštitu. Svi soft starteri ove serije poseduju ugrađeni bypass kontaktor, tako da nije potreban eksterni kontaktor.\nDanas su soft starteri duboko ukorenjeni u svakoj vrsti industrije, obuhvataju najjednostavnije i najsloženije aplikacije, a primarna je uloga zaštita mehaničkih sklopova od udara pri polasku motora, kao i električne instalacije od opterećenja pri direktnom pokretanju motora.


Novo: Velika knjiga priča za laku noć - Detinjarije\nOsam predivnih priča za laku noć s lepom porukom. U ovoj sjajnoj riznici priča naći ćete veoma simpatične junake i prelepe ilustracije. Svaka priča savršena je da je zajedno čitaju deca i roditelji i prave je dužine da se čita pred spavanje. Među osam priča sigurno ćete pronaći novu omiljenu…\nTagovi :bajke za decu, knjige za decu, Laguna izdavačka kuća, Velika knjiga priča za laku noć


ВАТЕРПОЛО САВЕЗ СРБИЈЕ ПОСЛАО ПОРУКУ ХРВАТИМА: Нема више Сплита!\nSITUACIJA KAO PRED DRUGI SVETSKI RAT: Sraman tekst Blumberga o...\n(UZNEMIRUJUĆE) AJMO, UBIJ, UBIJ! JE**M VAM MAMU ČETNIČKU: Ovako je...\nVelika Madurova pobeda, opozicija donela neočekivanu odluku\nOVAJ ČOVEK ĆE SRUŠITI MILA: Evo ko izlazi na crtu sa Đukanovićem\nVATERPOLO SAVEZ SRBIJE POSLAO PORUKU HRVATIMA: Nema više Splita!\n13-02-2019 19:09 Sport Ostali sportovi\nVaterpolo savez Srbije i srpski klubovi uputili su danas dopis Upravnom odboru Regionalne lige u kome se ističu da iz bezbedonosnih razloga ne žele da igraju u Splitu i okolini od 200 kilometara do kraja sezone.\nAleksandro Kralj (Foto: Jutjub)\nVSS i klubovi doneli su odluku na sastanku u Kući vaterpola nakon što su vaterpolisti Crvene zvezde napadnuti u Splitu pred meč sa Mornarom u Regionalnoj ligi proteklog vikenda.\n"Svi smo svesni događaja koji su se odigrali u Splitu 9.2.2019. pred odigravanje utakmice 12. kola VK Mornar - VK Crvena zvezda gde su napadnuti sportisti VK Crvena zvezda hladnim oružjem, od strane grupe huligana. Nažalost, taj napad huligana bio je motivisan etničkom mržnjom, što u svakom slučaju predstavlja najteži mogući vid nasilja. Samo pukom srećom po sve nas, taj napad se nije završio tragičnim ishodom", navodi se u dopisu.\nDodaje je da je "ohrabrujuća brza reakcija hrvatske policije i to što su svi relevantni faktori u Hrvatskoj, politički i sportski, osudili incident".\n"Iskreno verujemo da se neće samo na tome završiti, već da će počinioci ovog zlodela biti najstrože kažnjeni. Inicirano navedenim, rukovodstvo Vaterpolo saveza Srbije je održalo sastanak sa predstavnicima srpskih klubova, učesnika RVL kako bismo analizirali novonastalu situaciju i preduzeli određene korake. Kao zaključak donesen je jedinstven stav svih srpskih klubova, učesnika RVL da do kraja tekuće sezone ne učestvuju na sportskim borilištima u gradu Splitu, kao i sportskim borilištima koji se nalaze na udaljenosti manjoj od 200 kilometara od Splita iz bezbednosnih razloga".\nU dopisu piše i da je za VK Crvena zvezda u ovom trenutku neprihvatljivo da gostuje u Splitu, pa se upućuje molba da se izmesti mesto odigravanja kako bi se završilo takmičenje.\n"Molimo vas da nam odgovorite do utorka 19. februara", zaključuje se.\nU napadu je najteže prošao golman Aleksandro Kralj, koji je morao da skače u more u begu i ima povrede nosa i posekotinu nože, Dušan Vasić je dobio udarce u potiljak, a Miloš Maksimović u nogu.\nKako su Đilas i Kardelj bacali italijanske žene i decu u jame, pogledate OVDE.\nPonižavanje vaterpolista Crvene zvezde\nŠAMPION NARODA: Bokser koji je napao policajce na protestima Žutih prsluka osuđen na zatvor, a ovo je njegova priča (VIDEO)\nRUDAN O INCIDENTU U SPLITU: Nikad Hrvatskom nije vladala ovako gadna ekipa! Neka nas bude i strah i sram!\nDUH SAMOPORICANJA: U splitskom grotlu mržnje\n"IPAK JE ON ČETNIK": Skandal u Splitu - Vaterpolisti Zvezde napadnuti, tražili spas u moru! (VIDEO)\nPOKOLJ NA GRANICI, IMPERIJA NE MOŽE DA SE ODBRANI: Kiša projektila, eksplozije i vojna vozila u plamenu (VIDEO)\nZAR JE NJIHOVO ZDRAVLJE VAŽNIJE OD ZDRAVLJA SRBA?! Vlast da građanima Srbije obezbedi istu vakcinu koju će imati građani EU\nŠIPTARI SU SIGURNI U POMOĆ IZ VAŠINGTONA, BEZ NJE NEĆE MOĆI NIŠTA: Konačni sporazum nezamisliv bez SAD, EU ne može sama\nPROVOKATIVNA U SVAKOM IZDANJU! Senidah raspalila maštu muškarcima (FOTO)


► Korona – “crni labud” koji će Trampa koštati izbora?\nFoto: AP/ Jim Watson\nPisac Nasim Nikolas Taleb uveo je u upotrebu metaforu “crnog labuda” kako bi ukazao na pojavu takvog događaja koji je posve neočekivan, izaziva značajne posledice, a koji analitičari naknadno racionalizuju. Takva je negde i globalna pandemija koronavirusa – možda ne sasvim neočekivana jer veliki je broj “ratnih igara” u kojima se simuliraju efekti epidemija; pritom i struka svake godine na početku sezone gripa upozorava da se ovako nešto može desiti.\nU tekstu pisanom za Foreign affairs Branko Milanović kaže kako je posredi zlo s kojim se ne možemo nositi na odgovarajući način i za koje nije moguće ozbiljno predvideti do kada će trajati. On predviđa takvo opadanje ponude i potražnje koje će, ako potraje duže od šest meseci, dovesti u pitanje tokove globalizacije, a ekonomije povesti putem samodovoljnosti. Gledajući slike iz Italije, on zaključuje kako je glavni zadatak ekonomske politike sada da “spreči slom društvenog poretka” (eng. prevent social breakdown).\nZa pojedine izveštače (CNN-ov Zakari Vulf) stvar je jasna – hoće li Tramp dobiti drugi mandat na mestu predsednika Sjedinjenih Država, zavisi od njegove sposobnosti da “ujedini naciju” u pružanju adekvatnog odgovora na epidemiju virusa. U izbornoj godini takav izazov pruža mu priliku da nastupi predsednički, u situaciji konflikta i ugroženosti koju svaki populista načelno priželjkuje.\nIZAZOV STVARAN, DA STVARNIJI NE MOŽE BITI: Ovde, međutim, imamo nekoliko problema. Prvo, izazov je stvaran, da stvarniji ne može biti – u trenutku pisanja ovog teksta (31. mart) SAD su velikom brzinom usled eksponencijalnog širenja virusa prestigle sve druge zemlje i sada su po broju inficiranih na prvom mestu u svetu (165.000; 3.500 mrtvih). Drugo, njemu svojstveno, Tramp od samog početka nastupa isuviše optimistički (ležerno, neko bi rekao) kada je reč o raspoloživim terapijama (setimo se tvitova o dejstvu leka hlorokin) i rokovima kada će se život vratiti “u normalu”. Tako je pozvao na povratak normalnom životu do katoličkog i protestantskog Uskrsa – 12. aprila – suprotno preporukama svih stručnjaka o potrebi da se “kriva izravna” (eng. flatten the curve).\nRazlozi za ovakav nastup nisu samo u Trampovoj ličnosti. Njegova “karta” za reizbor je ekonomska. Do trenutka izbijanja epidemije nezaposlenost u SAD je bila na rekordno niskom nivou (3,5 odsto), a rast u 2019. godini 2,3 odsto, što je za razvijenu zemlju odličan rezultat. Suočena sa izborom “poslovi ili životi”, administracija je oklevala. Ovde treba dodati i decentralizovanu prirodu vlasti u Americi, gde odluku o obaveznom karantinu (eng. shelter at home order) donosi guverner savezne države.\nPredsednik je, međutim, taj koji mobiliše i upućuje nacionalnu gardu, izdaje opšte preporuke, poput one o držanju fizičke distance i usmerava napore federalnih agencija. U SAD je, pritom, normalno da one blisko sarađuju s privatnim sektorom – tako je juče (30. marta) predstavio nove testove kojima je navodno moguće utvrditi da li je neko pozitivan na koronavirus za pet, a negativan za 13 minuta. Ali Tramp je i tu požurio, zahtevajući, te obećavajući, pre nego što je to bilo moguće, da američki proizvođači automobila počnu proizvoditi respiratore.\nDakle, (ne)uspeh u suzbijanju epidemije pripisivaće se najpre njemu. Tako i treba da bude; on je pandemiju isprva, kada je izbila u području Sijetla, nazvao “prevarom” (da bi potom zatvorio granice za putnike iz Kine); umesto da usvoji test Svetske zdravstvene organizacije (SZO), prihvatio je preporuku da SAD izrade sopstveni, za koji se ispostavilo da nije uvek najpouzdaniji; i najzad, iz Kine se pre vremena vratio tim upućen da prati razvoj (tada još uvek) epidemije i odgovor tamošnjih vlasti (koji danas sve države u manjoj ili većoj meri slede). Nastavio je s polarizujućim diskursom, nazivajući virus “kineskim”, pitanja novinara “podlim”, a guvernere s kojima se ne slaže (poput Grečen Vitmer, guvernerke države Mičigen) “nesposobnim”.\nPritom su SAD od početka bile idealno pozicionirane da postanu novo žarište pandemije (kako je, uostalom, upozoravala i SZO). Veliki broj građana ove zemlje nije pokriven zdravstvenim osiguranjem (prema PBS-u, čak 44 miliona ljudi; a još 38 miliona njih nema zdravstveno osiguranje koje je “adekvatno”); zdravstveni sistem apsolutno nije spreman da prihvati toliki broj ljudi kojima je potrebna intenzivna nega; decentralizacija koju smo opisali; i najzad, nespremnost da se privatnom sektoru bilo šta naredi. (Uostalom, vidimo da su i kod nas pojedine fabrike koje zapošljavaju stotine ljudi tek u drugoj nedelji epidemije donele odluku da na određeno vreme obustave rad.)\nJavili su se problemi u pouzdanosti prvih testova koje su izradile federalne agencije. U međuvremenu, iz bolnica u saveznim državama Njujork i Nju Džersi već pristižu slike nalik onima iz Evrope – nedovoljno opreme, nedovoljno kreveta i previše pacijenata u kritičnom stanju.\nGLAS RAZUMA: Ulogu “glasa razuma” preuzeli su na sebe Antoni Fauči, imunolog i direktor Američkog instituta za alergije i zarazne bolesti, i pomalo neočekivano potpredsednik Majk Pens, koga je Tramp postavio za rukovodioca kriznog štaba. Fokusiran na činjenice i ozbiljan u nastupu u prvim danima epidemije, Pens je mnoge iznenadio. Da podsetimo, američki potpredsednik je svojevremeno, kao guverner Indijane, potcenio opasnost od epidemije virusa HIV i izjavljivao kako se “od cigareta ne umire”.\nDobro poznati ideolog alt right scene i nekadašnji prvi strateg u Trampovoj Beloj kući Stiv Benon kaže kako se na jesen aktuelni predsednik neće boriti protiv Džoa Bajdena (favorita da osvoji nominaciju Demokratske stranke) već protiv korone i njenih posledica. “Moguć je finansijski krah, velika depresija i rat protiv virusa u isto vreme... novembar je danas. Trampa će Amerikanci oceniti prema tome kako se nosi sa krizom”. U izjavi Džonu Levinu (Njujork post) jedan od saradnika Trampove kampanje 2016. dodaje: “Ako z***** mere podsticaja ekonomije u kontekstu koronavirusa, gubi.”\nIstraživanja javnog mnjenja zasad nisu od pomoći; dok je i dalje više Amerikanaca koji smatraju da se administracija na pravi način nosi sa krizom, rejting predsednika je pao sa 49 odsto (u nedelji impičmenta, da ne zaboravimo) na 44 odsto. Mač koji visi nad glavom jeste nagli rast nezaposlenosti – nakon što je 3,5 miliona Amerikanaca u jednoj nedelji zatražilo isplatu osiguranja jer su ostali bez posla, ministar finansija Stiv Mnučin upozorio je kako bi, u slučaju da odgovarajući paket mera ne bude usvojen, ista sudbina mogla zadesiti 20 miliona njih.\nZato je Tramp “promenio ploču”. Potpisao je, nakon što je prevaziđen otpor Kongresa, zakon kojim se u ekonomiju “upumpava” dva biliona – dve hiljade milijardi – dolara (dosad najveći paket pomoći, veći i od onog iz 2008/2009). Obećao je ček na 1.200 dolara svakom Amerikancu koji zarađuje manje od 75.000 dolara godišnje, kao i niz poreskih olakšica biznisima. Najzad je izjavio da sebe vidi kao “ratnog predsednika” – vraćamo se na paradigmu s početka teksta – čija će poruka biti “borim se istovremeno protiv lažnih vesti, demokrata, koji znaju samo za opstrukciju, i kineskog virusa” (Sem Nunberg, bivši savetnik). Budući saopštena s pozicije najveće moći, koliko god neistinita, biće to i prilično efektna poruka.\nNa kraju, kroz muke slične Trampovim proći će niz autokratski nastrojenih političara širom sveta – od negiranja i umanjivanja pretnje preko bolnog otrežnjenja do poziva na solidarnost i borbu. Prvi put posle dugo vremena populisti su primorani da slušaju struku i daju joj prostor.\n*Autor je izvršni direktor Beogradskog fonda za političku izuzetnost


Karneval kroz fotografije Jugoslava Belade\nManifestacija „Karnevalske majske večeri“ koja se prvi put održava u Budvi, već je opravdala očekivanja organizatora. Više hiljada gostiju proteklih četiri dana posjetilo je metropolu turizma, kako bi uživalo u programu koju potpisuju TO budve, Opština Budva i NVO Feštadjuni. Manifestacija traje do 6. maja i objediniće još niz raznovrsnih dešavanja. Odvajamo najbolje momente koje je uhvatio objektiv našeg Jugoslava Belade:\nMuzički dio programa otvorila je crnogorska pop pjevačica Nina Žižić, koncertom 29. aprila, a sledećeg dana na bini ispred hotela Majestic nadtupila je grupa “Perper”.\nKarnevalske svečanosti su počele 1. maja u večernjim satima, već tradicionalnim abrumom - pozivom na karneval. Predstavnici NVO “Feštađuni”, osnivači karnevala, uz podršku grupa iz Italije i Hrvatske na veliku međunarodnu feštu te večeri su pozvali starograđane i ugostitelje iz neposredne okoline. Program se nastavio na trgu ispred Starog grada nastupima samba plesačica iz novosadskog “Mantock” centra i benda “The grupa” iz Budve.\nVelika povorka XVI međunarodnog karnevala, koji se ove godine održala pod nazivom “Prava ljubav nikad ne promaši”, krenula je budvanskim ulicama 2. maja od 20 sati. Više od 1200 učesnika iz zemalja regiona, Ukrajine, Rusije, Italije, Moldavije, Albanije bilo je u povorci koju su tradicionalno predvodili Gradska muzika Budve i mažoretke.\nZa dobar provod do ranih jutarnjih sati ove večeri se pobrinuo “Big band Dejana Petrovića”.\nU četvrtak, 3 maja građanima Budve i njihovim gostima će se predstaviti učesnici Međunarodnog folklornog festivala, u organizaciji NVO “Stara Budva”, najprije defileom budvanskim šetalištem, a potom i igrama na glavnoj bini. Etno zvuk će, nakon njihovog nastupa, upotpuniti koncert grupe “Zora” iz Bara.\nFestival će biti nastavljen i sujutra veče, u petak 4. maja, a oko 22 sata je planiran koncert lokalnog benda “The Grupa” i popularne pop pjevaćicd Nevene Božović.\nZa kraj, 6. Maja planirana je velika dječja povorka, koja bi trebalo da u 10 sati krene ispred starog vrtića, a mališani će nakon predstavljanja svojih koreografija ispred glavne bine uživati u predstavi i kocertu dječjeg hora „D – moll“ iz Podgorice.


Bauma 2022 – šta posetioci mogu da očekuju? | Gradimo zajedno\nNaslovnaNajave događajaBauma 2022 - šta posetioci mogu da očekuju?\nBauma 2022 – šta posetioci mogu da očekuju?\nSa samo nekoliko meseci do sajma Bauma 2022, Lusi Barnard gleda kako će najveći svetski sajam izaći iz pandemije i šta posetioci mogu očekivati da vide na štandovima ove godine.\nU Minhenu ga zovu Zeltštat, „grad“ ogromnih belih šankova podignutih na parkingu kongresnog centra „Neu Messe Munchen“, gde će se za samo četiri meseca održati najveći svetski sajam.\nSvakako, za organizatore i izlagače na Baumi 2022, koja će se održati između 24. i 30. oktobra ove godine, šatori, u kojima su trenutno smeštene ukrajinske izbeglice, predstavljaju poslednji fizički podsetnik koliko se svet promenio otkako su kapci spušteni na poslednjem sajmu u aprilu 2019.\nS obzirom da su velika okupljanja širom sveta zabranjena na početku pandemije 2020. godine, izložbeni centar Neu Messe Munchen je proveo veći deo poslednje tri godine pod pritiskom u hitnim slučajevima, prvo kao glavni centar za vakcinaciju protiv kovida u Minhenu, a zatim kao glavno gradsko središte za prijem izbeglica koje stižu iz Ukrajine, sa dve izložbene hale prepune kamp kreveta.\nSada, sa posetiocima sajmova koji se ponovo gomilaju u halama i sa šatorskim gradom koji treba da bude demontiran do sredine jula, pažnja se skreće na najveći svetski sajam.\nMnogi proizvođači originalne opreme sajam smatraju vitalnim prodajnim alatom, platformom za prikazivanje novih proizvoda i načinom za povezivanje sa postojećim klijentima, izlagači tradicionalno troše hiljade evra ne samo na unajmljivanje izložbenog prostora i popunjavanje ogromnim korporativnim štandovima, već i na raskošno gostoprimstvo za klijente i postavljanje timova osoblja u hotele tokom nedelje.\nU aprilu 2021., Messe Munchen, organizator sajma, doneo je odluku da odloži Bauma 2022 za šest meseci od uobičajenog prolećnog datuma do oktobra, u nadi da će do tada pandemija i povezan haos u putovanju biti sređeni i zaista gotovi i da se svet vrati u obećanu „novu normalnost“.\nSajam je rasprodat\nČini se da se do sada ta odluka isplatila, a Messe Munchen ponosno objavljuje da je izložba 2022. ponovo rasprodata, na 200.000 kvadrata zatvorenog prostora i 400.000 otvorenog za više od 3.000 izlagača iz oko 60 zemalja.\n„Celo sajmište će imati iste mere kao prošli put. Dakle, zaista smo zadovoljni tim brojevima“, rekla je Nikol Šmit, direktor sajma. „Sve u svemu, ponovo možemo da primetimo porast putovanja širom sveta. Dakle, čini se da je jedna stvar jasna: ljudi su željni da se ponovo sretnu, a sajmovi su odlična platforma za to.”\nAli, pošto je Messe Munchen obustavio sve marketinške i prodajne aktivnosti koje uključuju ruske i beloruske izlagače i posetioce i otkazao ugovore sa izlagačima iz tih zemalja, kineska vlada je postavila stroga ograničenja na putovanja svojih građana u odlazak, a značajan broj izlagača koristi pandemiju kao vreme da se sagledaju i preispitaju svoj pristup marketingu i putovanjima u inostranstvo, izgleda da će Bauma 2022, na neki način, biti drugačija vrsta sajma.\nJoš 2019. godine sajam je posetilo 627.603 posetilaca – najveći broj u 65-godišnjoj istoriji – dok je 3.684 izlagača iznajmilo rekordnih 614.000 kvadrata. Te godine su samo kineske firme zauzele 401 štand – oko desetine ukupnog broja – dok je Kina imala više od 5.500 posetilaca.\n„Predviđanje broja posetilaca u ovom trenutku jednostavno nije primenljivo“, kaže Šmit. „Pretpostavljamo da zbog datih okolnosti nećemo viđati posetioce iz Kine i Rusije. Sve ostale zemlje će sigurno ponovo biti zastupljene.”\nPoređenja radi, Šmit ističe da je IFAT, sajam vode i kanalizacije koji se na tom mestu održao krajem maja, ugostio 2.984 izlagača iz 59 zemalja i 119.000 posetilaca iz 155 zemalja, što je neznatno manje u odnosu na prethodni put..\nIpak, nisu odsutni iz Kine i Rusije ti koji izazivaju zabrinutost Šmit i njenih kolega, već oni koji su bliže kući koji su odlučili da ne učestvuju ove godine nakon što su iskoristili pandemiju kao priliku da preispitaju način na koji komuniciraju sa kupcima i kolegama.\nNeki proizvođači, uključujući Volvo CE, JLG Industries i Metso Outotec, već su najavili da neće učestvovati na sajmu ove godine jer korporacije nastoje da upravljaju svetom nakon pandemije u kojem je rad od kuće preko Zoom-a i Microsoft timova postao norma i gde su menadžeri pod sve većim pritiskom da opravdaju trošak poslovnog putovanja, kao i marketinške budžete potrebne za izlaganje na Baumi.\nAmeričko – italijanski konglomerat CNH Industrial koji proizvodi građevinsku opremu pod brendovima Case Construction i New Holland Construction je jedna od firmi koja je ove godine odlučila da propusti Baumu kao odgovor na promene u ponašanju kupaca nakon pandemije i prelazak na onlajn opremu poslednje dve godine.\n„Evropska marketinška strategija CASE-a reaguje na promene na koje je ponašanje kupaca naišlo tokom pandemije“, kaže Federiko Bulo, šef evropskog sektora za građevinsku opremu u CNH Industrialu. „Tokom pandemije, ubrzali smo digitalne alate da bismo prilagodili socijalno distanciranje i pronašli nove načine poslovanja i ostali bliski našim klijentima.\nBez obzira na to, Bulo dodaje da kompanija nije postigla ustaljeno mišljenje o prisustvu na drugim velikim izložbama. „Ne isključujemo u potpunosti bilo kakvo učešće na globalnim sajmovima poput Baume u budućnosti“, dodaje on.\nZnačajno je da Šmit kaže da za razliku od prethodnih događaja Messe Munchen kao što je EkpoReal – koji je održan prošlog oktobra kao dvodnevni samit – Bauma neće prilagođavati svoj format kako bi uključio opciju za firme da učestvuju samo na mreži.\n„Bauma će izgledati skoro isto kao 2019.“, kaže Šmit. „To će biti samo događaj na licu mesta i uživo. Mnogi naši kupci su nam rekli da online događaj nije opcija za njih. Oni žele da se sretnu lično, a njihovi klijenti žele da vide i upoznaju proizvode uživo.”\nLiebherr će prikazati 70 radova na Baumi\nNemački proizvođač opreme Liebherr, tradicionalno jedan od najvećih izlagača Baume, kaže da ove godine planira da poveća broj svojih radova – sa 60 na 70 – na svom štandu na otvorenom od 14.500 kvadrata.\nFirma kaže da planira da poboljša iskustvo posetilaca ove godine tako što će demonstrirati mašine uživo nekoliko puta dnevno i ponuditi „uvide i poglede na usluge i rešenja orijentisane na budućnost“, uključujući veliki fokus na smanjenje emisije ugljenika.\nŠtaviše, u Liebherr-u kažu da njegova ponuda gostoprimstva na izložbi ostaje jednako ključni deo izložbe kao i uvek ranije.\n„Iako su pravila za sastanke licem u lice i događaje uživo sada značajno olakšana, zdravlje i bezbednost posetilaca i zaposlenih ostaju Liebherrov glavni prioritet“, rekao je portparol firme. „Odlaganje Baume sa proleća na jesen 2022. povećalo je verovatnoću da će Liebherr ponovo moći da ugosti i posavetuje što više svojih domaćih i međunarodnih kupaca lično u neformalnoj i bezbednoj atmosferi.\nJapanski proizvođač kranova Tadano koristi suprotan pristup, rekonstruišući svoj štand kako bi bio veći nego ikad u pokušaju da pokaže kako se promenio otkako je kupio Demag posao mobilnih dizalica od Terek-a 2019.\nTadano štand veći nego ikad\n„Od Baume 2019, Tadano je prošao kroz proces transformacije i mnogo toga se promenilo“, kaže Sven Ebinger, potpredsednik za marketing u Tadano-vim evropskim i pan-američkim operacijama.\nPrema Ebingeru, kao i tradicionalnom fokusu na nove proizvode, Tadanov štand ove godine će se fokusirati na usluge firme, digitalna rešenja i posvećenost životnoj sredini.\n„Naravno, živimo u novom svetu nakon krize kovid19, ali znamo da će timovi Baume učiniti sve da obezbede maksimalne bezbednosne i higijenske uslove“, dodaje Ebinger. „Želimo da budemo što optimističniji, Bauma je i dalje glavni sajam u svetskoj industriji dizalica i nadamo se da će posećenost biti što veća.“\nEvropsko odeljenje Hyundai Construction Equipment-a kaže da ide još dalje, povećavajući prostor štandova za 30% i udvostručujući gostoprimstvo kupaca i unutrašnje prostore kako bi zabavili kupce i predstavili svoju novu tehnologiju.\nHyundai će se fokusirati na buduću tehnologiju\n„Tehnologija budućnosti će biti centralni fokus na štandu“, kaže Hubertus Minster, direktor prodaje i marketinga za Evropu u Hyundai CE.\n„Ovo će uključivati namenske oblasti za predstavljanje naše povezane tehnologije za planiranje i istraživanje, Hi-Assist 2D i 3D mašinsko navođenje i kontrolu, Hi-Detect inteligentne operativne bezbednosne sisteme i Hi-Care telematsko praćenje mašina i tehnologiju upravljanja voznim parkom. Kupci će imati priliku da iskuse i komuniciraju sa svakim.”\nMinster dodaje da će, nakon pauze od prethodnih godina, Hyundai u potpunosti zabavljati kupce i dilere na svom štandu tokom sajma i da firma ohrabruje svoje dilere da „preuzmu vlasništvo“ nad iskustvom kupaca.\n„Kako globalno tržište opreme nastavlja da napreduje, Bauma 2022 obećava da će ove godine biti najveća izložba građevinskih mašina na svetu“, dodaje Minster. „Iako je glavna publika možda iz Evrope, očekujemo da ćemo videti posetioce i izlagače sa svih teritorija sveta.“\nJedan od štandova koji će posetioci najviše pratiti ove godine je štand firme Zeppelin Baumaschinen, Caterpillarovog dilera u Nemačkoj i nekim drugim evropskim teritorijama.\nFirma, koja obično deli stav sa američkim proizvodnim gigantom, ove godine će preuzeti isključivu odgovornost za promociju Cat proizvoda na sajmu nakon što je Cat u avgustu prošle godine potvrdio da ove godine neće zauzeti sopstveni stav.\nKao rezultat toga, Zeppelin obećava da će svoj štand učiniti većim i boljim nego ranije, sa ogromnom izložbom od više od 50 mašina, koje predstavljaju presek njegovog Cat portfolija, uključujući građevinske mašine, vozila za rudarstvo i rušenje i mašine za reciklažu.\n„Imamo jasan koncept i dizajn koji teče kao crvena nit i koji se čak može razlikovati po malim stvarima“, kaže Ilka Kalin, šef marketinga u Zeppelin Baumaschinen. „Pokušavamo da našem sajamskom izgledu damo liniju i strukturu.“\n„Svesno obraćamo pažnju na vidljivu podelu između pojedinih oblasti. Svaka mašina stoji za sebe, ali je takođe deo ukupne slike.”\nOna kaže da će održivost biti ključna tema na štandu ove godine sa velikim fokusom na mogućnosti popravke i ponovne izgradnje Zeppelin mašina.\nAli Kalin kaže da je drugi glavni fokus štanda – nova tehnologija – gde Zeppelin veruje da može dodati najveću vrednost; pružanjem stručnjaka na štandu koji mogu tačno da objasne kako nove digitalne funkcije mogu olakšati život kupaca. Firma planira da ponovo ponudi kupcima česte obilaske svog štanda.\n„Na sajmu o našim eksponatima uvek brinu naši specijalizovani zaposleni iz odgovarajućih odeljenja, kao što su menadžment proizvoda ili odeljenje za obuku uslužnih tehnologija, koji posebno odgovaraju na pitanja posetilaca“, kaže ona.\n„Digitalna tehnologija može da da značajan doprinos ovde i ponekad oživi naizgled apstraktne tehnologije građevinskih mašina. Animacije ili virtuelne reprezentacije mogu to da podrže. Stvaraju zabavnu vrednost, a to zauzvrat podstiče interesovanje za bliži pogled na proizvod – možda i iz drugačije perspektive – i dublje udubljivanje u temu.”\nPeri investira u izložbenu halu\nFirma je iznajmila čitavu izložbenu halu, koja se sastoji od više od 4.200 kvadratnih metara, kako bi prikazala svoje nove proizvode, a takođe će održati seriju prezentacija uključujući demonstracije uživo svoje tehnologije 3D štampanja. I, takođe, uveče, Peri planira da napravi jednako raskošan program gostoprimstva, ugostivši više od 700 posetilaca svake noći u svom „Peri Almu“ i zabavljajući ih tradicionalnom bavarskom hranom i muzikom.\n„Zaista je teško predvideti nivoe posetilaca za Baumu ove godine. Niko ne zna kako će se stvari razvijati. Niko ne zna kakva će biti situacija sa koronom ili kakav će uticaj imati rat u Ukrajini“, kaže Markus Vel, Perijev šef komunikacija. „Ali sajam očekuje ukupno 450.000 do 500.000 međunarodnih posetilaca tokom sedam dana. Jedno je jasno, želimo da im što više poželimo dobrodošlicu na naš štand Peri.”\nPrethodni tekstBankarski propisi EU mogu da ukinu 440.000 radnih mesta\nSledeći tekstRepublika Srpska – javne investicije u ovoj godini 240 miliona KM


Skupština - 1\nISTOČNO SARAJEVO - Srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik uvjeren je da će od 20. do 25. oktobra biti sačinjen set zakona u vezi sa vraćanjem nadležnosti Srpskoj o kojima će se izjasniti Narodna skupština Repubike Srpske.\nTri banjalučka odbornika pozitivna na koronu, sjednica Skupštine odgođena\n13. 10. 2021 08:19\nBANJALUKA - Tri odbornika u Skupštini grada Banjaluka pozitivna su na virus korona, zbog čega se sjednica lokalnog parlamenta odgađa do daljnjeg.\nVećina ne dolazi na zakazanu sjednicu banjalučke Skupštine grada\n04. 10. 2021 15:20\nOdbornici skupštinske većine su danas održali sastanak na temu održavanja šeste sjednice Skupštine grada, koja je zakazana za sutra u devet časova, ali na kojoj se ipak oni neće pojaviti jer, kako kažu, nisu se stekli elementarni uslovi za njihovo prisustvo.\nČubrilović: Ostajemo principijelni u poštivanju skupštinskih odluka\n01. 10. 2021 14:21\nBANJALUKA - Predsjednik DEMOS-a Nedeljko Čubrilović izjavio je danas u Banjaluci da lideri političkih partija, koje čine vladajuću većinu u Republici Srpskoj, ostaju principijelni u poštivanju odluka Narodne skupštine.\nFiskalni računi stižu SMS-om\n29. 09. 2021 18:43\nBANJALUKA - Fiskalni račun nove generacije biće moguće, osim štampanjem, izdati i na druge načine, kao što je slanjem e-mailom, aplikacijom, SMS-om, prikazom QR koda na ekranu itd.\n27. 09. 2021 16:45\nTUZLA - Skupština Tuzlanskog kantona je na današnjoj sjednici usvojila Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, kojim se, između ostalog, reguliše rad privatnih univerziteta u ovom kantonu.\n25. 09. 2021 21:36\nBANJALUKA - Predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da je Narodna skupština najpozvanije mjesto u kojem treba da štiti Srpska, njene nadležnosti i da se usprotivi izmjeni Dejtonskog sporazuma.\n21. 09. 2021 17:54\nNJUJORK - Predsjednik SAD Džozef Bajden je u obraćanju pred Generalnom skupštinom Ujedinjenih nacija poručio da je svijet na prekretnici i da se mora brzo raditi na rješavanju nagomilanih problema pandemije, klimatskih promjena i kršenja ljudskih prava.


Tajni vladar sveta novca | Politika | DW | 19.08.2015\nTajni vladar sveta novca\n„Blekrok“ (Blackrock) je najveći upravnik imovine na svetu. Ali taj gigantski i moćni koncern obavijen je velom tajne. Sada je objavljena prva knjiga koja zaviruje iza kulisa njegovog delovanja.\nTo je prva knjiga na svetu koja je ikada napisana o „Crnoj steni“ iz Njujoka. Ime „Blekrok“ je poznato često samo pažljivim čitaocima ekonomskih rubrika. I nemačka dopisnica iz SAD Hajke Buhter, specijalizovana za ekonomiju, na to ime je počela češće da nailazi tek tokom svojih istraživanja u poslednjih nekoliko godina. „Neki bankari su pričali o njima. Ili bi se, kada se govorilo o proverama centralnih banaka, spominjalo ime Lerija Finka“, seća se ta novinarka koja već više od deset godina izveštava sa Vol strita.\n„Odjednom je to ime počelo svuda da se pojavljuje“\n„To ime mi pre finansijske krize uopšte nije bilo poznato, a nakon nje moglo se čuti svuda. Svuda!“ Ipak, prilikom razgovora s jednim poznavaocem prilika on ju je zamolio da govori tiho jer veruje da je u kuhinji neko iz „Blekroka“ ko bi mogao da im „zabiberi čorbu“. Ona u svojoj knjizi „Blekrok“ naziva „najmoćnijim koncernom koji niko ne poznaje“. „Blekrok“ u svojim fondovima upravlja vrednošću od 4,7 biliona dolara. Preko platformi tog koncerna za analize i trgovanje okreće se više od 14 biliona dolara. Ali uticaj „Blekroka“ je čak i veći od vrednosti tih investicija i vrednosnih papira.\nLeri Fink, šef „Blekroka“\n„'Blekrok' savetuje centralne banke, pa i ministre finansija, velike ulagače, državne fondove, kao i penzione fondove ovde u SAD, osiguranja i fondacije“, objašnjava Buhter. A preko obveznica i deonica finansiraju i preduzeća. „Nema zapravo ničeg na tržištu finansija u čemu 'Blekrok' na neki način nema svoje prste“, dodaje Buhter.\nIz jednog neupadljivog solitera na Menhetnu šef „Blekroka“ Leri Fink i njegovi ljudi pletu mrežu oko sveta. Ta finansijska institucija je tako recimo i veliki deoničar u vodećim američkim bankama, baš kao što drži veliki deo deonica i u naftnim koncernima i industriji oružja. Fondovi „Blekroka“ su, ukupno gledano, i najveći vlasnici preduzeća koji čine nemački berzanski indeks Daks.\nTo samo po sebi nije opasno, ukazuje Buhter, ali je vrlo značajno i predstavlja veliki potencijal moći: „U današnje vrijeme moćan već kad držiš četiri, pet ili šest odsto deonica nekog preduzeća. Možeš da pozoveš i lično će šef da dotrči na telefon.“\nKada u Nemačkoj automobili silaze sa pokretne trake ili rudari u Južnoj Americi vade rudu, fondovi „Blekroka“ ostvaruju dobit, a time i njegovi klijenti. Baš kao i kad američki naučnici razvijaju nove lekove ili se u Africi iz rudnika vadi zlato. Hajke Buhter kaže da niko ne može tačno da kaže gde tu može da se pojavi problem, jer s obzirom na to da je „Blekrok“ upleten svuda, uvek postoji mogućnost da se na nekom mestu pojavi sukob interesa.\nTako na primer neka firma može da ima vrednosne papire koje je izdao „Blekrok“ dok su istovremeno njene deonice pak u vlasništvu „Blekroka“. „A ko sme da se usudi da se zameri jednom od najvećih i najuticajnijih velikih deoničara koji je pritom još i tvoj poverilac“, kaže Hajke Buhter.\nHajke Buhter, autorka knjige „Blekrok - Tajna svetska sila koja poseže za našim novcem“\nSve je počelo kasnih 1980-ih kao „dodatni“ poslić jednog private equity društva. Tada je Leri Fink – koji je pre toga kao broker investicione banke „First Boston“ zbog pogrešnih prognoza razvoja kamata i gubitka od sto miliona dolara uništio sopstvenu reputaciju – angažovan za posao sa vrednosnim papirima i obveznicama.\nBuhter o Finku u svojoj knjizi piše sledeće: „Najuticajniji čovek modernog sveta finansija izgleda na prvi pogled kao neki običan računovođa“. Leriju Finku je, prema njenom mišljenju, uspelo nešto što nije nikom drugom u vremenu u kojem živimo: „On je izgradio sopstveno carstvo na Vol stritu i to za manje od tri decenije.“ A za to je potreban poprilično jak ego i neverovatno mnogo ambicije, zaključuje novinarka.\n„Isterivači duhova“ Vol strita\nInteresantno je da je upravo finansijska kriza inicirana bankrotom investicione banke „Lehman Brothers“ bila katalizator uspeha poslova „Blekrok“. On je bio poznat po svojoj ekspertizi u „razvezivanju“ portfelja hipotekarnih papira kako bi se šteta bar ograničila. Od malog upravnika imovinom oni su tako postali „spasioci“ i „isterivači duhova“ (ghostbustersi) sa Vol strita, piše Buhter u svojoj knjizi. Usledili su telefonski pozivi iz američke centralne banke (Fed). Tadašnji ministar finansija Tim Gajtner šefa „Blekroka“ oslovljavao je imenom.\n„Bilo bi dobro sve to malo podrobnije sagledati“, mišljenja je Buhter. Ona doduše smatra da u regulisanju tržišta do sada nije nedostajalo dobre volje, ali problem je u kompleksnosti situacije i činjenici da „Blekrok“ ima svoje prste praktično svuda. „Svako područje pojedinačno nije problem“, kaže novinarka, ali dodaje da kada se svi zajedno saberu, onda odjednom dobijamo sliku koja nameće pitanje: kakvo smo to čudovište u stvari stvorili?\nHajke Buhter je malo bolje sagledala i ispisala 280 stranica o tom koncernu. Na njima je nastao mozaik informacija široke palete – od suvlasništva „Blekroka“ nad nemačkim preduzećima, pa sve do savetovanja u spasavanju Grčke. Pritom njen cilj, kaže, nije bio da upre prstom i optuži, već da prosvetli i skrene pažnju javnosti na tog finansijskog džina koji je u neku ruku i proizvod načina na koji funkcionišu finansijski svet.\n„Ljudi bi uvek da je i u tom sektoru kao i svuda – da se tačno zna ko je ko i kako sve funkcioniše“, rezimira Buhter. Ali to nije tako i to ljude uvek veoma ljuti. Ona je tokom svojih istraživanja došla do zaključka da se „finansijski sistem neprestano menja, da je stalno u pokretu i da se ne može uvek jasno prepoznati ko ima koju ulogu.“\nKljučne reči Blackrock, Blekrok, akcije, finanije, investicioni fond Vol strit, ekonomija, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/1GHDq


Gazi Husrev-begova medresa ispratila 472. generaciju učenika i 40. generaciju učenica | Preporod.info Islamska zajednica u BiH\nSvečanim defileom i programom u Gazi Husrev-begovoj džamiji u Sarajevu, danas je svoje školovanje završila 472. generacija učenika i 40. generacija učenica ove škole.\nDirektor Uprave za obrazovanje i nauku Rijaseta Islamske zajednice (IZ) Dževad Hodžić u svojstvu izaslanika reisu-l-uleme IZ ovom prilikom je istakao da je ovo značajan dan za sve učenike, roditelje, školu, ali i cijelu Islamsku zajednicu i društvo u cjelini, jer je obrazovanje osnovni dio misije Zajednice.\nZavršetak školovanje učenicima, roditeljima i nastavnicima čestitao je i hafiz Mensur Malkić, direktor ove odgojno-obrazovne institucije IZ.\nUprkos pandemiji koja je otežala pohađanje nastave, riječ je o uspješnoj generaciji, koja je odgovorila svim svojim obavezama.\n- Ovo je generacija koja u svojim redovima ima devet hafiza, vrlo posvećenih učenika koji su vrijedno radili, te učenike koji su postigli vrlo zavidne rezultate na raznim takmičenjima, tako da ima učenika koji su ovo vrijeme iskoristili na najbolji mogući način - kazao je hafiz Omer Zulić, razrednik jednog razreda maturanata.\nOn je dodao da su nastavnici ponosni na ovu generaciju maturanata, te da se nada da će stečeno znanje iskoristiti na najbolji mogući način.\nGazi Husrev-begovu medresu ove godine završilo je 49 učenika i 68 učenica, a učenici generacije su Fatima Huseinspahić i hafiz Mustafa Sinanović.\n- Mislim da je medresa izuzetno dobra podloga za svako buduće školovanje zato što vas izgradi u potpunom smislu, počevši od ličnog i društvenog angažmana do osjećaja prema drugima - kazala je Huseinspahić.\nHafiz Sinanović podsjetio je na odgojnu ulogu medrese, kazavši da je počašćen priznanjem učenika generacije s obzirom da je riječ o vrlo uspješnoj generaciji.\n- Pozvao bih učenike osnovnih škola da se ne libe upisati medresu, jer će svako u medresi uistinu pronaći ono što želi - kazao je Sinanović.\nUpravo odgojna komponenta koju ima medresa razlog je zbog čega mnogi roditelji djecu rado upisuju u ovu školu.\nMedrese u nas ulijevaju sigurnost, jer nam djeca iz medrese izađu s dobrim moralom, dobrim znanjem.\nOno što je važno jeste da posljednjih decenija mogu upisivati fakultete koje žele i tu budu među boljim studentima - kazao je Salih Jusufović, otac jednog od učenika.\nGazi Husrev-begova medresa osnovana je 1537. godine i najstarija je odgojno-obrazovna institucija u našoj zemlji.\nVeliki uspjeh: Učenik Behram-begove medrese se plasirao na Međunarodnu olimpijad...\nSvečanom akademijom Medresa "Osman-ef. Redžović" ispratila 27. generaciju matura...\nFIN: Predavanje profesora Waltera B. Dennya 16. maja


Apoteka i u Krupcu - juGmedia\nPIROT – U jednom od najvećih sela u opstini, Krupcu danas je otvorena apoteka u zgradi ambulante Doma zdravlja. Ovaj projekat nastao je kao rezultat dobre saradnje lokalne samouprave, Doma zdravlja i Apotekarske ustanove.\nSlađana Zlatković, direktorka Apotekarske ustanove Pirot izjavila je da je u cilj ovog projekta da se obezbedi kompletna zdravstvena i farmaceutska zaštite pacijenata.\nVladan Vasić, predsednik opštine Pirot je rekao da lokalna samouprava čini sve da obezbedi bolji obuhvat i zdravstvenu zaštitu stanovništva na selu dok su meštani Krupca zadovoljni mogućnošću preuzimanja lekova u samoj ambulanti.


Riker: SAD podržavaju razgovore u Briselu | Radio Kosovska Mitrovica\nRiker: SAD podržavaju razgovore u Briselu\n23. July, 2020 19:19 |\nDijalog između Kosova i Srbije ostaje prioritet Sjedinjenim Američkim Državama, izjavio je večeras pomoćnik američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Filip Riker.\n“Kao što znate, američki izaslanik za dijalog Ričard Grenel, radi na tome da pomogne obema strnama da pronađu načine za poboljšanje svoje ekonomije, drugim rečima, za poboljšanje života građana. Za njih je važno da pronađu pravac u normalizaciji odnosa i da krenu ka ostvarenju cilja i da rade na garantovanju sigurnosti i stabilnosti u regionu”, rekao je Riker, prenosi Koha.\nOn je takođe ponudio podršku Evropskoj uniji u obnavljanju dijaloga, kojim posreduje specijalni izaslanik EU za dijalog Miroslav Lajčak.\n“Napravljeno je nekoliko velikih koraka u smislu postizanja sporazuma o železničkim i vazdušnim linijama. Mi i dalje ohrabrujemo da se nastavi tim putem. Dobro je što Lajčak radi u regionu koji dobro poznaje”, dodao je Riker.\nPrema njegovim rečima, SAD će i dalje podržavati taj proces i očekivati napredak u tom pravcu.\nNaveo je i da su ambasade SAD u Prištini i u Beogradu i dalje aktivne u procesu dijaloga i u saradnji sa odgovarajućim vladama imaju za cilj da postignu dogovor o normalizaciji odnosa.\nIzvor: Kosovo Online, Koha


Eva Braun | Balkanrock.com - Part 2\nEva Braun slavi jubilej u Beogradu\nU subotu, 31. marta u beogradskom Subeernom centru koncert će održati bečejski pop rok sastav Eva Braun. Malo je poznato da je Eva Braun prvi bend sa ovih prostora koji je organizovao unplugged koncert i objavio unplugged izdanje, ta...\nIzvođači: Arnold Layne & Alhemija, Gospodin Pinokio, Eva Braun, Ritam Nereda, Stereo Banana Rovovi Niške tvrđave, Niš\nNagradna igra: Vodimo vas na Nisomniu\nBalkanrock.com u saradnji sa Niškim kulturnim centrom nagrađuje vas 5×2 ulaznice za ovogodišnju Nisomniu u rovovima Niške tvrđave. Potrebno je da danas do 15 časova pošaljete svoje ime, prezime i kontakt telefon na redakci...\nNisomnia ovog petka u rovovima Niške tvrđave\nOvogodišnje izdanje muzičkog festivala Nisomnia, održaće se u petak, 29. septembra u rovovima Niške tvrđave od 21 čas. Na ovogodišnjoj Nisomniji nastupiće: Ritam Nereda, Arnold Layne & Alhemija, Gospodin Pinokio, Eva Braun, Stere...


Home / Ekologija / Spašeno i oslobođeno sedam mladih divljih gusaka\nPočetkom septembra uspešno je realizovana akcija oduzimanja divljih gusaka (Anser anser) koje su protivzakonito držane u zatočeništvu. Naime, privatno lice iz naselja Bački Vinogradi je na proleće 2018. godine iz prirode u okolini Ludaškog jezera uzelo sedam mladunaca divlje guske. Upravljač Specijalnog rezervata prirode „Ludaško jezero”, JP „Palić – Ludaš”, prijavio je ovu protivzakonitu radnju. Pokrajinska inspekcija za zaštitu životne sredine i Pokrajinski zavod za zaštitu prirode su uz pomoć Policijske uprave Subotica, pronašli i oduzeli ove guske i dostavili ih u Prihvatilište ZOO vrta „Palić”. Protiv lica koje ih je protivzakonito držalo, biće pokrenut postupak u skladu sa zakonom.\nPo dolasku u Prihvatilište, ove guske su pregledane, zbrinute i obeležene mikročipovima. Krajem septembra je uočeno da se njihovo stanje popravlja, te su puštene u otvoreni deo Prihvatilišta, odakle mogu spontano i samostalno odleteti u prirodu. Tom prilikom je osnovcima iz okoline Subotice održano predavanje o važnosti očuvanja divljih vrsta i načinima zbrinjava, uz demonstraciju obeležavanja divljih vrsta. Deca su sa oduševljenjem pomagala u sprovođenju ove plemenite aktivnost.


Brnabić negira sporazum sa Fronteksom, Fabrici se nada potpisivanju sporazuma\nNavode da je Srbija pristala da obezbedi pristup graničarima Fronteksa i tvrdnje komesara EU za izbeglice Dimitrisa Avramopulosa da su odgovarajući sporazumi već postignuti sa Srbijom, Albanijom i Makedonijom, negirali su danas srpska policija i premijerka. Ranije ove godine, iz EU su takođe stizale i najave da će se raditi na izgradnji kampova za migrante u zemljama Zapadnog Balkana koje nisu članice Unije.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić negirala je da je bilo priče i da se priča o centrima za migrante u Srbiji, kao i o dolasku Fronteksa da čuva granice EU, te poručila da su sve to glasine i tračevi.\n"Molim vas da ne širimo glasine, da će u Srbiji da budu neki centri za migrante, pa će onda Fronteks. Ne. Ne govori se i nikada se nije govorio o tome. Nemojte da se igramo sa takvim stvarima,” rekla je Brnabić i dodala da je saradnja sa Fronteksom najbolja praksa saradnje Srbije sa EU.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici je naveo da EU i Srbija zajedno rade na rešavanju pitanja velikog priliva migranata, da je EU pružila u tom smislu podršku Srbiji i da Fronteks već sarađuje sa srpskim vlastima.\n"Ovakav sporazum već je potpisan sa drugim zemlja u regionu i biće instrument preko kojeg će EU, kroz svoje agencije, sarađivati sa Srbijom po pitanju migracija,” rekao je Fabrici.\nNa pitanje šta sporazum podrazumeva, Fabrici je odgovorio da se predviđa da zvaničnici Fronteksa rade sa kolegama iz Srbije direktno, da će postojati zajedničke aktivnosti, ali da će komesar koji će doći u posetu Srbiji moći detaljnije o tome da govori.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je da postoji neka vrsta operativne saradnje Srbije i Fronteksa, što je i deo obaveze iz poglavlja 24.\n"Što se tiče dokumenta, MUP već neko vreme razgovara i pregovara o sadržini sporazuma i videćemo na koji način će se to finalizovati. Ali, to je stvar koja u operativnom i praktičnom smislu već postoji, pitanje je preciziranja samog statusa,” rekla je Joksimović.\nPomoćnik ministra unutrašnjih poslova i načelnik Sektora za međunarodnu saradnju, evropske poslove i planiranje Zoran Lazarov izjavio je da postoji procedura po kojoj je neophodno da se ovakva vrsta sporazuma najpre parafira, a zatim i potpiše.\n"Ukoliko bi ovakav sporazum bio potpisan, on bi, po obaveznoj proceduri, morao ići na ratifikaciju u Narodnu skupštinu Republike Srbije, jer ne može stupiti na snagu dok ne bude ratifikovan”, naveo je Lazarov u izjavi, saopštio je MUP.\nPremijeri Češke, Slovačke i Mađarske najviše se protive novom planu Evropske komisije za jačanje Fronteksa, kojim bi, prema rečima komesara Avramopulosa, za nekoliko godina unapređena pogranična policija EU brojila 10.000 stalnog osoblja.\nOve godine je do sada pristiglo oko 70. 000 ljudi u države članice EU, što je dovelo do jačanja populističkih, nacionalističkih i antimigrantskih partija širom Evrope.


SVUCI ME - OBUCI ME: Slikanje kampanje + behind the scene (10. epizoda) - WANNABE MAGAZINE\nSVUCI ME – OBUCI ME: Slikanje kampanje + behind the scene (10. epizoda)\nDošli smo do samog kraja emitovanja show-a “Svuci me – Obuci me“, što znači da je došlo vreme da vidimo koji su od osam takmičarskih parova uspeli da zauzmu svoje mesto u Fashion&Friends modnoj kampanji za jesen/zimu 2017/18.\nKroz devet epizoda upoznali smo Nikolu Kljajića i Sanju Uzelac, Helenu Tasić i Mirjanu Kostić, Anđelu i Ivana Nikolića, Jovanu i Miloša Ristića, Aleksandru Sajić i Miloša Milosavljevića, Natašu i Jovana Pekića, Unu Zeljković i Tijanu Šaldić, Milicu i Nemanju Slavkovića – osam takmičarskih parova od kojih su tri para postala zaštitna lica modne kampanje za jesen/zimu za Fashion&Friends.\nU desetoj, poslednjoj epizodi saznaćete koja su to tri para po mišljenju stručnog žirija, koji je bio sastavljen od eminentnih imena modne industrije, modnih urednika, urednika magazina, modnih fotografa, makeup artist-a, kao i vaših, mišljenja gledalaca, najbolji izbor za lica koja će krasiti kampanju. Kako je proteklo snimanje, slikanje, šta se sve to dešavalo “iza scene” gledamo upravo sada na YouTube kanalu Wannabe Magazine-a.\nfashion showFashion&Friendsmagazin za ženemodamodni magazinmodni showstilSVUCI ME - OBUCI MESVUCI ME - OBUCI ME: Slikanje kampanje + behind the scene (10. epizoda)Wannabe MagazinWannabe Magazineženski magazinženski modni magazin


Faktor | ŽFBiH: Policija ušla u voz bez najave, mi smo kolateralna šteta u migrantskoj krizi\nŽFBiH: Policija ušla u voz bez najave, mi smo kolateralna šteta u migrantskoj krizi\nObjavljeno: 24.10.2018. u 15:43\nFOTO: FOTO: RTV USK\nU saopćenju se navodi da željeznica nema pravo legitimisanja putnika osim za slučaj kada po osnovu indentifikacionog dokumenta ostvaruje pravo na određenu komercijalnu povlasticu, te da ne može uskratiti pravo prevoza putnicima\nNakon sinoćnjeg incidenta u Bihaću u kojem su pripadnici MUP-a Unsko-sanskog kantona spriječili migrante da izađu iz Talgo voza na posljednjoj stanici, gdje su stigli iz Sarajeva, saopćenjem su se oglasile i Željeznice FBiH.\nU saopćenju se navodi kako je u noći sa utorka na srijedu došlo do nasilnog prekida odvijanja redovnog putničkog željezničkog saobraćaja na relaciji Bihać - Sarajevo.\n- Naime, pripadnici MUP-a USK su bez najave ušli u putnički "BH voz" i onemogućili putnicima koji su imali uredno kupljenje vozne karte da nesmetano putuju do određene destinacije koja uključuje željezničke stanice Bosanska Otoka, Bosanska Krupa i Bihać. Po dolasku u Bihać, 96 putnika je spriječeno da napuste voz. Prema navodima policije, riječ je o migrantima, te su zahtijevali da se isti vrate natrag u Sarajevo i to bez kupljenih karata. To je izazvalo revolt kod tih putnika, ali je onemogućeno i drugim putnicima, sa uredno kupljenim kartama, da nesmetano putuju na relaciji Bihać - Sarajevo. O ovom postupanju pripadnika MUP-a USK, Željeznice FBiH nisu zvanično obavještene - stoji u saopćenju Željeznica FBiH.\nNapominju kako su Željeznice FBiH o ovom problemu migrantske krize u više navrata izvještavale Ministarstvo sigurnosti BiH, MUP FBiH, MUP KS i ostale nadležne organe i institucije i to urgencijama "Sigurnosni aspekti migrantske krize, zahtjev za pojačano prisustvo policije i osiguranje unutrašnjeg reda sigurnosti vozova i infrastrukture ŽFBiH" od 26. juna 2018. godine, te "Narušavanje sigurnosnih uslova i rizici migrantske krize, efekti na održavanje unutrašnjeg reda sigurnosti vozova i infrastrukture ŽFBiH" 25. septembra ove godine.\n- I pored urgencija u kojima su ŽFBiH tražile pomoć od nadležnih organa i institucija, do sada nismo dobili odgovor o daljem postupanju u aktuelnoj situaciji u BiH. Zato su danas ŽFBiH ponovo izvjestile Ministarstvo sigurnosti BiH, Vladu FBiH, Ministarstvo prometa i komunikacija FBiH, Ministarstvo unutrašnjih poslova FBiH, Vladu USK, Ministarstvo unutrašnjih poslova USK i MUP KS o aktuelnoj problematici. JP Željeznice FBiH d.o.o. Sarajevo su nažalost postale kolateralna šteta u migrantskoj krizi, nastupile su materijalne i nematerijalne štete po Preduzeće. Dovedeno je u pitanje i osnovna funkcija željeznica, a to je nesmetan i bezbjedan transport roba i putnika - navodi se u saopćenju.\nDodaju kako u skladu sa važećim Zakonom o ugovorima o prevozu u željezničkom saobraćaju, ŽFBiH imaju obavezu da putnike prevezu do uputne stanice vozovima koji su navedeni u javno objavljenom redu vožnje.\n- Ova obaveza nastaje po osnovu zaključenog ugovora o prevozu. Putnik je dužan prije započetog putovanja kupiti voznu kartu koja predstavlja dokaz da je zaključen ugovor o prevozu. Po osnovu ovog ugovora željeznica ima svoje obaveze prema putnicima. Napominjemo da se odredbe Zakona o ugovorima o prevozu u željezničkom saobraćaju primjenjuju na odnose nastale iz ugovora o prevozu putnika i stvari. U zakonu ne postoji druga kvalifikacija osim putnik koja je definisana kao lice koje na osnovu ugovora ima pravo na prevoz - kazali su iz ŽFBiH.\nOsim toga, u saopćenju se navodi da željeznica nema pravo legitimisanja putnika osim za slučaj kada po osnovu indentifikacionog dokumenta ostvaruje pravo na određenu komercijalnu povlasticu. Također, željeznica ne može uskratiti pravo prevoza putnicima, osim ako to nije predviđeno posebnim propisima ili odlukama nadležnih administrativnih organa.\n- ŽFBiH traže hitno djelovanje nadležnih organa i institucija u iznalaženju sistemskog rješenja o gore navedenim problemima, a u cilju redovnog i sigurnog odvijanja željezničkog saobraćaja na ovoj relaciji, kao i smjernice za dalje postupanje ŽFBiH u uslovima migrantske krize - stoji u sapćenju.\nŽeljeznice FBiHŽFBiHmigrantitalgo vozkolateralna štetaBihać


Nova društvena igra autora\nRazmrdava i prste i vijuge!\nIgra je osvojila priznanje Dobra igračka koju dodeljuje udruženje\nPrijatelji dece Srbije.\nPut kojim dete ispoljava, isprobava i razvija svoju kreativnost je igra. Kroz igru, dečja mašta i radoznalost uvek iznova daju novi zamah dečjoj kreativnosti.\nPino je uz zabavu i edukaciju pravi emotivni dodir dece sa prirodom, kroz igru sa drvetom, najplemenitijim i najtoplijim prirodnim materijalom.\nDrvene igračke su vekovima idealan alat za igru, učenje i razvoj. Podstiču decu na otkrivanje i istraživanje predmeta, boja, oblika i tekstura.\nDete koje gradi ono čime će se posle igrati razvija stvaralačko mišljenje, jer deca samostalno tragaju za rešenjem.\nUpoznajte originalne i posebne, autorske igre Uroša Petrovića koje pozivaju u avanturu uma i zabavu, okupljaju drugare i porodicu, bojeći divnim uspomenama svako detinjstvo.\nSamo u igrama uloga dete ima priliku da razvija urođenu empatiju - saosećanje pomoću kojeg će kasnije, tokom života, moći da razume druge ljude.\nPOGLEDAJTE SVE IGRAČKE\nU saradnji sa autorom NTC programa, dr Rankom Rajovićem kreirali smo nekoliko novih igračaka koje se koriste u jednoj od faza NTC sistema učenja i olakšavaju primenu programa. Pino-NTC igračke su ilustrovane simbolima apstraktnih pojmova (zastavama) koji su najbolji način da se deca kroz igru uvedu u složenije misaone procese. NTC je program koji je razvijen sa ciljem poboljšanja intelektualnih sposobnosti i funkcionalnog znanja dece.\nNagrađena Pino igra DUM DUM DUM – U PRODAJI!\nPoštovani Pino Toys prijatelji, zadovoljstvo nam je obavestiti sve ljubitelje društvenih igara, a posebno autorskih igara Uroša Petrovića, da se nova, nagrađena igra DUM DUM DUM – nalazi u prodaji u brojnim maloprodajnim objektima i na sajtu Eci Pec. Činjenica je da zbog savremenog načina života sve više mališana ima problema sa motorikom, nerazvijenim […]\nDopada vam se? Podelite sa prijateljima!\nNagrađena DUM DUM DUM igra Uroša Petrovića – u prodaji na Sajmu knjiga!\nPoštovani prijatelji dela Uroša Petrovića i Pino društvenih igara – delimo sa vama lepu vest da igru DUM DUM DUM možete upoznati i kupiti na beogradskom Sajmu knjiga. Ukoliko ste u prilici, dođite do štandova DELFI KNJIŽARA (hala 4 i hala 2B) i pogledajte kako izgleda igra za razvoj fine motorike koja nosi lentu […]\nDragi Pino prijatelji, veoma smo srećni što možemo sa vama podeliti vest da je NOVA IGRA UROŠA PETROVIĆA „DUM DUM DUM“ osvojila priznanje „Dobra igračka“ za najbolju igračku 2018.godine! Nakon nagrađene igre Martina Zagonetna kutija i društvene igre Zagonetne domine Pino Toys i književnik Uroš Petrović kreirali su novu društvenu igru „DUM DUM DUM“ koja je odmah dobila najviše […]\nIma 21 mesec i zna sva slova azbuke – priča o Veljku (video)\nUvek nas veoma raduje kada nam javite ili kada saznamo da je neka od Pino Toys igračaka doprinela dečijoj sreći ili edukaciji. Nedavno smo na You Tube sreli veoma zanimljiv video i dobili dozvolu da ga podelimo sa vama na našem sajtu. U njemu ćete videti Veljka, Pino drugara koji je u vreme snimanja videa […]\nPino Toys VIDEO – Rana edukacija\nVerujete li u ideju rane edukacije? Pino Toys – da! Za nas je rana edukacija prirodan način da dete kroz igru stvara mrežu sinapsi, uslov za kasnije uspešno učenje. Kako nauka tvrdi, taj proces je najbolji i najbrži u periodu do sedme godine života. Zbog toga se baš tada najbrže i najbolje uči. Vodeći se […]\nPino Toys VIDEO – Didaktičke igračke\nPino Toys poklanja veliku pažnju didaktičkim igračkama. Razlog za to jeste naše duboko uverenje da se kroz igru, u najranijem periodu života može steći mnogo znanja, a pre svega može izgraditi široka osnova za sve buduće intelektualne nadogradnje. Kroz Pino didaktičke igračke podržavamo ideju ranog razvoja i želimo unaprediti dečiju igru, podići je na viši […]


Ambasadori Sjedinjenih Američkih Država, Velike Britanije i Francuske u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija u Njujorku tražili su postepeno gašenje misije UN na Kosovu, na današnjoj sednici na kojoj je predstavljen novi izveštaj generalnog sekretara UN Antonija Gutereša o radu UNMIK-a.\nRuski ambasador u SB UN, Vladimir Safronikov, međutim, rekao je da izveštaj generalnog sekretara UN koji je predstavljen na sednici, pokazuje da je na Kosovu potreban nadzor spolja i da treba nastaviti pritisak na Prištinu, prenosi Beta.\nSrbiju je na sednici SB UN predstavljala ministarka pravde Nela Kuburović, a Prištinu ambasadorka Kosova u SAD Vljora Čitaku.\nIzveštaj je na početku sednice predstavio šef UNMIK-a Zahir Tanin.\nU svom obraćanju Tanin je upozorio na porast tenzija na Kosovu i oslabljeno poverenje između Beograda i Prištine zbog neodgovornih izjava sa obe strane.\nUpozorio je da propast vladajuće koalicije i raspisivanje vanrednih izbora mogu odrediti potpuno drugačiju budućnost za Kosovo.\nŠef Misije UN na Kosovu izrazio je šok zbog prošlonedeljnog napada na novinarku Arbanu Džaru u Prištini koja je nedavno ušla u izborni proces i pozvao je na hitnu istragu o tom incidentu.\nTanin je pohvalio rešavanje spora oko mosta u Mitrovici mirnim putem.\nOn je ocenio da česti izbori u Srbiji i na Kosovu ometaju dijalog, koji je praktično prekinut i nalazi se u ćorsokaku. Ukazao je i da je dijalog Beograda i Prištine od ključne važnosti za normalizaciju odnosa dve strane.\nMinistarka pravde Srbije Nela Kuburović je kritikovala odluku francuskog suda da Srbiji ne izruči jednog od bivših lidera Oslobodilačke vojske Kosova Ramuša Haradinaja.\nOna je pozvala države koje nisu priznale jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova da ostanu pri svom stavu, a države koje su priznale Kosovo da tu "svoju odluku preispitaju i na taj način doprinesu nastojanjima da se za ovo pitanje iznađe obostrano prihvatljivo rešenje polazeći od neprihvatljivosti unilateralizma kao načina rešavanja bilo kog pitanja".\nKuburović je ocenila da u proteklom periodu nije bilo napretka u uspostavljanju Zajednice srpskih opština, iako je to "najvažniji deo Prvog sporazuma o normalizaciji odnosa".\nMinistarka pravde Srbije dodala je i da dijalog nema alternativu, ali da ga treba nastaviti s više odgovornosti i istinske opredeljenosti za kompromise. Ona je rekla da se Srbija nada se da će "Priština uvideti da s Beogradom mora da pronađe obostrano prihvatljiva rešenja za sva otvorena pitanja koja ne mogu biti bazirana na diktatu i dovođenju Srbije pred svršen čin".\nKako prenosi Beta, Kuburović je rekla da je na Kosovu sve počelo "od laži koje su plasirali ljudi poput Vilijama Vokera koji danas čak ni ne krije svoje velikoalbanske ambicije i projekte, a poznato je da se protivi i Specijalnom sudu koji treba da procesuira zlodela počinjena od strane tzv. 'Oslobodilačke vojske Kosova' (OVK)", rekla je Kuburović.\n"Vilijam Voker koji je bio na čelu Kosovske verifikacione misije OEBS i dužan da, kao zvaničnik te organizacije, postupa objektivno i nepristrasno, zloupotrebio je svoj mandat i misiju OEBS-a radi ostvarivanja ciljeva koji su danas razotkriveni i sastoje se u formiranju nezavisnog 'Kosova' i 'velike Albanije'", rekla je ministarka pravde Srbije.\n“Nema 'velikog Kosova' nema 'velike Albanije', već ima Albanaca na Kosovu, Albanaca u Albaniji i u Makedoniji i naš zajednički cilj je da živimo zajedno u EU”, istakla je u svom obraćanju ambasadorka Kosova u SAD Vljora Čitaku.\nOna je izrazila zahvalnost francuskom i američkom ambasadoru zbog stava da treba zatvoriti misiju na Kosovu.\n“Umorni smo od duplih standarda. Srbija dođe i kaže da je za mir i pomirenje a sa druge strane svakog dana izdaje intepolove poternice za našim liderima koji su branili svoje domove. To je već poznati obrazac ponašanja Srbije”, rekla je Čitaku.\nKako je navela, poslednji slučaj sa Haradinajom mnogo govori o stanju svesti koja preovladava u Srbiji danas, podsetivši da je lider Alijanse za budućnost Kosova dva puta oslobođen pred haškim sudom.\n“Srbija je izgubila puno bitaka na Kosovu i na ovaj način žele da dobiju verbalnu bitku i to je pogrešno”, navela je, između ostalog, Čitaku.\nU izveštaju o radu UNMIK-a koji obuhvata period od 16. januara do 15. aprila generalni sekretar UN Antonio Gutereš izrazio je zabrinutost zbog prepreka koje ometaju napredak u dijalogu Beograd-Priština i sprovođenje dogovora iz dijaloga, kao i zbog porasta nacionalizma.\nGutereš je naveo da je dijalog Beograd-Priština u kojem posreduje EU "najbolji dostupan mehanizam za mirno razrešenje razlika u korist obe strane" ali da je sprovođenje dogovora iz dijaloga u razmatranom periodu bilo "ekstremno sporo".\nOn je konstatovao i da "nije preduzet nijedan konkretan korak ka uspostavljanju Zajednice opština sa srpskom većinom na Kosovu" kao i da je "porast etničko-nacionalističkih osećanja razlog za ozbiljnu zabrinutost".\nKao jedan od problema, Gutereš je naveo otpor procesu mirnog povratka na lokalnom nivou, dok je za pitanje i dalje nerasvetljene sudbine nestalih osoba rekao da predstavlja "humanitarni prioritet koji zahteva odlučnost političkog liderstva s obe strane".


Makron: Evropa mora izaći iz krize nezavisnija i složnija - 14.06.2020, Sputnik Srbija\nIz krize, izazvane pandemijom virusa korona, Evropa bi trebalo da izađe složnija i nezavisnija, rekao je predsednik Francuske Emanuel Makron tokom obraćanja... 14.06.2020, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, ekonomija\n23:02 14.06.2020 (Osveženo: 00:55 26.08.2021)\n© Sputnik / Sergeй Guneev / Uđi u foto-galerijuPredsednik Francuske Emanuel Makron\nOn je skrenuo pažnju na plan za obnavaljanje ekonomije u Evropi, koji su zajedno predstavili Berlin i Pariz.\n„Neophodna je konsolidacija Evrope koja potvrđuje svoju nezavisnost, kulturu, samostalnost u odnosima sa Kinom, SAD, u svetu koji preživljava haos. Snažnija, samostalnija, solidarnija Evropa – to je pozicija koju ću zastupati na predstojećem samitu EU koji će se održati u julu, kao i u naredne dve godine“, istakao je francuski lider.\nOn je rekao da bitka sa epidemijom virusa korona u Francuskoj nije završena, ali da su zajedno zabeležili prvu pobedu nad virusom.\n„Od sutra cela teritorija Francuske, osim Gvajane i Majote gde virus i dalje aktivno cirkuliše, prelazi u takozvanu 'zelenu zonu', što će omogućiti da se s velikim naporom obnovi radna delatnost“, istakao je francuski predsednik.\nOn je dodao da će dečiji vrtići i škole otvoriti svoja vrata 22. juna.\n„To ne znači da je virus nestao. Još dugo ćemo morati da živimo s njim, da poštujemo fizičku distancu. Leto 2020. neće biti kao ostala, i moraćemo da pratimo razvoj epidemije kako bismo se pripremili ako se vrati u još jačem obliku“, zaključio je predsednik Francuske.\nPrema njegovim rečima, vlasti Francuske izdvojili su oko 500 milijardi evra za podršku ekonomije u periodu krize, istakavši da su ti rashodi opravdani u ovakvim uslovima.