Reprezentacija Srbije - Strana 577 -\nStranica 577 od 674\nPostod Gaja » Pet Okt 05, 2018 9:34 am\nJa Zagorca od prosle sezone vise i ne smatram za buducnost nase kosarke. Covek je bio ocajan u poslednje plasiranom timu u Spaniji.\nPostod malinaro » Pet Okt 05, 2018 11:13 pm\nKoda nas se igrači brzo otpišu. Biće Zagorac dobar,samo treba da vrati samopouzdanje usčed glupih poteza u karijeri,na nagovor gazda Miška. Nije on zaboravio ono što je igrao u Megi,pre totalno glupih karijernih akrobacija, Šta bi sad dao za poziv za reprezentaciju,a onda je samo mahnuo Saletu. Opet ne treba biti zlopamtilo,njegov povratak je u interesu naše koašrke.\nPostod skeske » Čet Okt 11, 2018 12:14 pm\nDobro je, dosli smo do nagovora, vise nije zabrana. Sad su igraci samo polu goveda, nisu totalna....\nPostod Bojdo » Pon Nov 05, 2018 10:04 pm\nObračun Danilovica i Miska je upravo počeo, preko Jokića!\nPostod Zex88 » Pon Nov 05, 2018 10:06 pm\nili je samo Danilovic rekao istinu?\nPostod Bojdo » Pon Nov 05, 2018 10:13 pm\nTo je previše naivna teorija, imajuci u vidu neke odnose unutar KSS i na relaciji dio KSS i Misko.\nPostod milanezija » Pon Nov 05, 2018 10:14 pm\nGde je šta izjavio?\nSad vidim, uopšte nije tako strašna izjava koliko je naslov željan senzacionalizma. Ako je Sale bio u Denveru skoro i pričao sa njim, Danilovic nema potrebu da se oglašava, po meni makar. Njegovo je da omogući uslove tim momcima a na Saletu je da ih sastavi i da kaže ako neće neko da igra\nPoslednja izmena od milanezija u Pon Nov 05, 2018 10:16 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod Bojdo » Pon Nov 05, 2018 10:15 pm\nhttps://www.b92.net/sport/kosarka/vesti ... id=1465616\nPostod Zex88 » Pon Nov 05, 2018 10:19 pm\nEto,ja se nadam da gresi Danilovic i da ce Jokic biti tu za SP(ako se plasiramo)..\nSamo da ne bude,imao sam napornu sezonu,plejof i slicna cuda..\nPostod milanezija » Pon Nov 05, 2018 10:20 pm\nMa nije to sporno ništa, svi se nadamo, pun nam je k***c izgovora, ali ne smeš da daješ ovakvu izjavu sa mesta predsednika saveza, pogotovo jer novinari jedva čekaju, naslov je 3x gori od teksta unutra. Ovo sme da izgovori selektor, a i tad nije pametno


Korisnički Vodič | RecallNS\n+381 60 / 63 95 396 [email protected]\nOnline Call Servis\n– Naš cilj je da Vam pomognemo sa što više usluga, kako bi ste mogli neometano da radite i budete što vise efikasniji. Pored virtualnih kancelarijskih rešenja, možemo da Vam pružimo i dodatne usluge koje obavljamo interno ili za koje angažujemo spoljne saradnike sa kojima sarađujemo “internet Inženjering”.\n– Upotrebom savremenih sredstva komunikacije, virtualna kancelarija ispunjava sve zakonske i profesionalne norme klasične kancelarije i registrovanog sedišta kompanije, a da pri tom korisnicima omogućava znatno umanjenje troškova za održavanje firme i poslovanja, istovremeno zadrzavajući imidž visokog profesionalizma.\n– Preduzetnik sa virtualnom kancelarijom dobija registrovano sedište, poslovnu adresu, administrativne stručnjake, e-mail adresu, poštansko sanduče, proveravanje pošte, obavljanje korespodencije, telefonske linije, javljanje na telefon operatera sa znanjem stranih jezika i razne usluge u skladu sa svojim potrebama.\nMob: +381 60/ 63 95 396


Maskirana povorka u petak šeta Dunavskom, Zmaj Jovinom, Kralja Aleksandra...\nMuzej Vojvodine organizuje jubilarnu 25. Maškaradu\na maskirani mališani i Novosađani okupiće se u petak u 12 sati na platou ispred Muzeja (Dunavska 35).\nMaškarada će nastaviti gradskim ulicama - Dunavskom, Zmaj Jovinom, Kralja Aleksandra, Modene, Bulevarom Mihajla Pupina, a pobediće najmaštovitije i najkreativnije maske.\nMaskirna povorka - maškarada organizuje se s ciljem negovanja nematerijalne kulturne baštine i oživljavanja nekadašnjih običaja. Bele poklade su važni običaji kojima se još u antičkom vremenu obeležavao kraj zime i početak proleća, a koji se, kada je u pitanju hrišćanstvo, vezuju za period posle Božićnih praznika, od Bogojavljenja do početka Velikog uskršnjeg posta.\nPokladne povorke mogu se predstaviti kao maskirani karnevali koji prolaze gradskim ulicama i svojom šetnjom ismevaju realnost i svakodnevicu. Cela nedelja pred veliki uskršnji post naziva se Bela nedelja, i to je nedelja kada je dozvoljeno konzumiranje belog mrsa, jaja, mlečnih proizvoda, sira... Poslednjeg dana pred veliki post organizovale su se maškarade u Vojvodini, prenosi Dnevnik.\nizvor: dnevnik.rs, agencije, foto: facebook.com/MuseumofVojvodina


Top Secret ŽENSKA HALJINA crna bijela\nTop Secret Ženska haljina Frill Detaljna bijela | zelena\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Top Secret LADY'S DRESS po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Top Secret LADY'S DRESS na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ženske kratke haljine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Top Secret Ženske kratke haljine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Top Secret LADY'S DRESS sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Top Secret LADY'S DRESS. Pre kupovine, podatke za Top Secret LADY'S DRESS proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Osnovni kurs slobodnog penjanja - Montenegroclimbing.net Forum\nOsnovni kurs slobodnog penjanja, najava\nJun 18 2009, 05:57 PM\nOutdoor club Podgorica organizuje osnovni kurs slobodnog penjanja, jedne od najpoznatijih i najpopularnijih alpinističkih disciplina. Kurs će biti održan na uređenim i opremljenim poligonima u Podgorici, gdje će se polaznici upoznati kako sa tehnikom i prcedurama penjanja, osiguravanja i opremanja smjerova i osiguravališta, tako i sa opremom koja se u te svrhe koristi.\nKurs je otvoren za polaznike svih uzrasta i rodova i predviđeno vrijeme trajanja je 6 radnih dana. Cijena kursa je 50 evra.\nupoznavanje sa opremom i načinima njene upotrebe\nosnovni čvorovi i teorija pada\nosiguravanje i penjanje na top-rope\nspuštanje niz uže\nvođenje i postavljanje međuosiguranja i osiguravališta\nOutdoor club Podgorica obezbjeđuje kompletnu opremu za funkcionisanje kursa. Po sopstvenoj želji i uz konsultaciju sa rukovodiocem tečaja polaznici mogu koristiti i sopstvenu opremu ako ona yadovoljava bezbjednosne standarde. Pošto se kurs odnosi isključivo na sportski pristup slobodnom penjanju, to znači da će se sve vježbe i treninzi odvijati na smjerovima prethodno opremljenim fiksnim instalacijama, uređenim prilazima i silazima, kao i visinama do 20m\nDogovorni cas i pocetak kursa je 25.06. u 18 sati na penjalistu Ljubovic\nPrijave i bliže informacije na telefone 069502320 i 067234646.\nili popunite prijavu i posaljite je na mail kluba.\nJun 25 2009, 03:39 PM\nZbog kise danasnji cas je odlozen za utorak 29.06. u 17h\nJul 1 2009, 09:48 AM\nMember No.: 8,996\nJel bilo kursa juce po onoj kisi ili je opet odlozen?\nQUOTE(IlijaN @ Jul 1 2009, 11:48 AM)\nBilo je. Kisa skoro nije ni padala\nDanas u 17h je cas


Komadi (230 Live)\n#svršavanje unutra#masaža#samozadovoljavanje#ženska dominacija\n#sisanje jaja#svršavanje na licu#lizanje sisa#HD+\n#iz guze u usta#svršavanje u pičku#svršavanje#sjedenje na licu\n1190 Squirt! Hi Boys! Deep 100 Naked 333 And Ride 222.\n#pušenje do grla#jebanje stopala#guranje šake#samozadovoljavanje\n#pušenje#chatanje#lizanje guze#Kralj sobe\n#poskakivanje#jebanje s dildoom#drkanje#Kralj sobe\n#chatanje#dupla penetracija#nadraživanje#Kralj sobe\n#jebanje guze#sjedenje na licu#skidanje#lizanje sisa\n#analna igra#dupla penetracija#grupni seks#skidanje\n#u troje#svršavanje na lice#samozadovoljavanje#jebanje cura\n#svršavanje na lice#lizanje pičke#jebanje pičke#trljanje pičke\n#prstenjačenje guze#jebanje stopala#svršavanje u pičku#lizanje dlakave pičke\n#pušenje#jebanje u guzu#chatanje#jebanje pičke\n#jebanje u guzu#jebanje s dildoom#seks u četvero#jebanje pičke\n#sisanje jaja#svršavanje u pičku#igranje s dildoom#jebanje\n#azijska masaža#lizanje#masaža#svršavanje po sisama\n#analna igra#sisanje jaja#izvedba preko kamere#pušenje do grla\n#gutanje#samozadovoljavanje#skvirtanje#jebanje u sise\n#lizanje guze#uživanje#svršavanje na lice#jebanje stopala\n#prstenjačenje guze#pušenje kurca#masturbacija#jebanje u sise\n#prstenjačenje guze#razmjenjivanje sperme#skidanje#lizanje sisa\n#svršavanje na lice#sprave za jebanje#pušenje#svršavanje u pičku\n#svršavanje u usta#svršavanje unutra#lizanje#ohmibod


Stan, 50.00 m², BULEVAR, NOVI SAD – Lakodokvadrata.rs\nBroj oglasa : KODEN1039116\nOdlican dvosoban stan kod Socijalnog, na 4 spratu s liftom i terasom, idealan kako za izdavanje tako i za zivot, agencijska sifra 1039116 (Kodeks i Dunav Nekretnine-Đorđević Nekretnine DOO Novi Sad upisan u Reg. Pos. Broj 183)\nOd 87,550.00€ - Stanovi\t/ Prodaja\nNovi Sad, Veternik, Nova , 3.5, 56m2\nStan, 41.00 m², PETROVARADIN, NOVI SAD


LJAJIĆ: Srbija ne može da izruči radikale Haškom tribunalu - Kurir\nPredsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim sudom Predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim sudom LJAJIĆ: Srbija ne može da izruči radikale Haškom tribunalu\n13:57, 30.11.2016. 1\nBEOGRAD - Predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim sudom i ministar u Vladi Srbije Rasim Ljajić izjavio je danas da Srbija ne može da izruči Haškom tribunalu troje pripadnika Srpske radikalne stranke, koji su optuženi za nepoštovanje tog suda.\n"Mi se nalazimo u pravnom vakuumu, s obzirom da je Viši sud u Srbiji doneo odluku, odnosno rešenje da nema uslova za izručenje tri naša gradjanina. Nikakva politička odluka ne može da anulira odluku domaćeg suda", rekao je Ljajić za Radio Slobodna Evropa povodom objavljivanja poternice Haškog suda za Petrom Jojićem, Vjericom Radetom i Jovom Ostojićem.\nNa pitanje kakva je obaveza Srbije kad Hag objavi medjunarodnu poternicu, Ljajić je dodao da se u svim sličnim situacijama postupalo na identičan način.\n"Sud je morao da donese odluku pre nego što neki državljanin Srbije, koji je optužen od strane Haga, bude izručen. Bez obzira da li se radilo o optužbi za nepoštovanju Suda ili za ratne zločine. Bilo je slučajeva da je sud donosio odluku o izručenju i u slučajevima nepoštovanja Suda, a sad imamo situaciju da je sud procenio da nema uslova za izručenje", rekao je Ljajić.\nOn je dodao da Zakon o saradnji sa Tribunalom predvidja izručenje samo u slučaju optužbe za ratne zločine."Obaveza Srbije je, pre svega, da poštuje pravni poredak, i domaći i naravno, medjunarodni. Mi smo do sada izvršili sve svoje obaveze prema Tribunalu. Ovo je jedino preostalo pitanje", kazao je Ljajić.\nUpitan da li je odluka suda politička Ljajić je rekao da ne može da se derogira sudska odluka, ma kakve ona bila."Bez obzira da li se slagali sa tom odlukom ili ne. Mi ne možemo počiniti nijedan korak koji bi značio poništavanje te odluke", rekao je Ljajić i dodao da misli da ne bi bilo nikakvih problema da se oni izruče, kada bi sudska odluka bila drugačija.\nTribunal je Petra Jojića, Vjericu Radetu i Jova Ostojića optužio da su uticali na svedoke u procecu protiv njihovog partijskog vodje Vojislava Šešelja, tako što su ih pretnjama, ucenama i mitom nagovarali da promene iskaze ili da ne svedoče.\nNalog za njihovo hapšenje, Tribunal je vlastima u Beogradu uputio u januaru 2015. godine, ali po njemu ni do danas nije postupljeno. Ocenivši da je Srbija nekoliko puta odbila da postupi po nalogu suda, da uhapsi i u Hag izruči troje radikala, Tribunal je 5. oktobra izdao medjunarodni nalog za njihovo hapšenje, sa koga je juče skinuta oznaka poverljivosti.\nAutor: Beta,Foto: Fonet\nBRAMERC PORUČUJE: Insistiraću na hapšenju troje radikala\nSDPS POKREĆE INICIJATIVU Ljajić: Parlament da usvoji Deklaraciju o antifašizmu\nLETO SVE BLIŽE Ljajić: Očekujemo više od 3 miliona turista u Srbiji, podeljeno 43.000 vaučera\nPROROK RADE IZ MLADENOVCA: Vućiću će glave doći njegovi ljudi, Zapad Srbiji nameće novog lidera! 63


Riješena kriza: Nema zastoja na graničnom prijelazu Bosanski Šamac - Akta.ba\nU ovoj veoma složenoj epidemiološkoj situaciji najvažnije sačuvati zdravlje ljudi\n31.03.2020. 12:58 / Izvor: SRNA\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u Vijeća ministara BiH Staša Košarac konstatirao je danas prilikom posjete graničnom prelazu u Bosanskom Šamcu da na ovom prijelazu nema zastoja, te izrazio zadovoljstvo načinom na koji se odvija vanjskotrgovinska razmjena.\nOn je novinarima u Bosanskom Šamcu rekao da su u početku bili određeni zastoji na graničnim prijelazima, te dodao da se može reći da su institucije Republike Srpske, Federacije BiH i Vijeće ministara reagirali na to adekvatnim odlukama.\nOn je na graničnom prijelazu u Boanskom Šamcu posjetio prostorije Kancelarije za veterinarstvo BiH, te istakao da je ovo treća važna tačka, osim Bijače i Bosanske Gradiške, na kojoj se obavlja promet sa zemljama EU.\nŠef Odjeljenja granične veterinarske inspekcije Slaviša Kreštalica potvrdio je da se promet robe biljnog i životinjskog porijekla odvija nesmetano. On je naveo da na ovaj granični prijelaz dolaze pošiljke uglavnom iz istočnog dijela Evrope, Mađarske i Slovačke, te da trenutno nije veliki promet.


NISAM IMALA IDOLE\nGeneralna — Autor gordanuska @ 15:41\nOd kada znam za sebe, sve ljude sam smatrala tako prokleto običnim, da mi je euforija, vriska, ludilo prilikom pogleda na osobe koje su se pojavljivale na Televiziji i u štamanim medijima, izgledala prilično izveštačeno. I dan danas mi izgleda tako.\nKoliko god pokušavala da razumem to ludilo kojem su naklonjene pojedine persone kada ugledaju svog uzora, nisam uspevala da razumem. Da ne zvučim prepotentno, ali smatram da smo mi svi manje više jednaki i tako puni vrlina i mana, da je svako kovanje u zvezde, u stvari samo preterivanje i ništa više od toga.\nJoš kao malim ljudima, da ne kažem deci, jer su oni najviše ljudi od nas, pripoveda se o vitezovima i princezama i nesvesno im usađujemo potrebu za poistovećivanjem sa izmišljenim ličnostima. To ponekad nije loše, ukoliko se odluče za pozitivne aktere, ali, opet, preterivanje je danas zamenilo umerenost, i to u svemu.\nSvaka nova rečenica otvara sto drugih tema koje se granaju u još više drugih, koje čine zajedno jednu celinu, načetu pukotinama koje se neprekidno povećavaju i umnožavaju. Ništa ne može da bude van te celine i ništa nije samo i nezavisno. Potrebno je, neophodno za normalno funkcionisanje, a isto tako toga nije svesno.\nSvakoga dana vidim kako se okrećemo pogrešnim stvarima. Idemo linijom manjeg otpora uveravajući sebe da je tako bolje, a nije. Možda je samo lakše i naizgled lepše. Od jedne odluke pokrenemo lavinu drugih i, ako je ona pogrešna ili neshvaćena na pravi način, uništavamo ono lepo što je do tada postojalo a mi ga nismo bili svesni. Toga postajemo svesni tak kada prođe i kada je nemoguće vratiti se u prošlost a često i kasno krenuti u budućnost.\nPoslednjih meseci mi svaka lepa vest koju čujem od dragih mi ljudi ili uopšteno gledano pročitam negde, postaje toliko lepa i bitna jer je tih lepih vesti sve manje i manje. To nema veze sa pesimizmom, uhvaćeni smo u surovoj stvarnosti.\nČesto ni sama ne umem da donesem pravu odluku. Lomim se i izgleda mi kao da je svako rešenje pogrešno. Vidim da me ne razumeju, ali možda ne umem da im objasnim, i tako u krug. Svaki čovek priča drugačijim jezikom, svako stvari vidi na drugačiji način, i baš u tome je izgleda i suština. Kako se razumeti, verovati i proživeti život zajedno? Kako uspeti na putu hodajući linijom većeg otpora?


Grčki kapetan Ricudis, kome se sudilo jer je odbio da ubije, poslao emotivnu poruku Srbima - Alo.rs\nGrčki kapetan Ricudis, kome se sudilo jer je odbio da ubije, poslao emotivnu poruku Srbima\nOdluka da tokom NATO agresije 1999. godine odbije da bombarduje Srbiju, kapetana broda grčke ratne mornarice Marinosa Ricudisa koštala je karijere\nGrčki kapetan Ricudis , Foto: Twitter\nRečima: "Kao pravoslavac ne mogu da učestvujem u napadu na bratski narod", Ricudis se tada oglušio o naređenje i vratio brod u luku umesto da uplovi u Jadran. Time je zapečatio svoju sudbinu.\nOvaj neverovatan čovek, kojeg zna svaki Srbin i koji u našoj državi ima nekoliko murala i kojem je sveti arhijerejski sinod SPC dodelio orden svetog cara Konstantina, govori o svom sadašnjem životu, kao i da li se ikada pokajao zbog odluke koju je doneo.\nSada, kada je prošlo 20 godina, bez obzira što ga je ta odluka koštala karijere u vojsci, Marinos kaže da je i dalje ponosan, zbog svega što je uradio i da to nikada ne bi menjao.\n- Mnogi ljudi su to lepo opisali, u istoriji je ostao jedan mali odlomak da se o njemu piše – o vojniku koji je odbio da ubije, bez obzira na cenu mog života, pa čak i smrti. Ne govorimo o činjenici da su me samo otpustili, nego su naredili i da me strpaju u zatvor. U zakonu postoji i jedan član koji govori o električnoj stolici, meni su govorili da će me streljati. Ja sam ponosan zbog svega što sam uradio i to nikad ni za šta ne bih menjao, ni za ceo svet. Taj osećaj prave slobode koji vam daruje da stojite uspravno i da se suprotstavite svim izgledima u budućnosti… Želim da svi ljudi budu svesni da i sada stojim gde sam stajao i tada, gde su stajali i mnogi drugi vojnici NATO koji su poslušali naređenje da ubijaju Srbe ili bilo koji drugi narod da bi zaradili mnogo novca. Ali, novac nije smisao života, već vaša ubeđenja i duhovne vrednosti. Te iskrene vrednosti će nas podržati u najkritičnijim momentima u našem životu i odlučiti o našoj sudbini, jednom kad nas više ne bude - kaže grčki kapetan.\nSvestan je da ga Srbi poštuju kao pravog heroja, ali kako kaže i pravi Grci, u pravom smislu te reči su ponosni zbog onoga što je uradio i dodaje: "Ali, znate i sami da u Grčkoj ne žive samo „pravi Grci… Istina je, međutim, da me nije briga šta ljudi misle. Ono što pokušavam da uradim jeste da živim na isti način kao što bi živeo da ništa od toga nisam uradio".\nU Srbiji postoji mnogo murala u njegovu čast, a posebno se ističe onaj koji je naslikan u Beogradu pre nekoliko godina, uoči njegovog rođendana, ipak on kaže da još uvek nije imao prilike da ih vidi, iako bi to baš želeo: "Moji planovi me trenutno ne dovode u Srbiju, ali bih rado došao da posetim srpski narod koji je oduvek podržavao Grke. Kada govorimo o muralima, vaši ljudi su ih naslikali da bi meni iskazali zahvalnost, a istina je da sve što želim jeste da ja izrazim zahvalnost vašem narodu. Jer, pre nego što sam doneo odluku da ne poslušam naređenje i ne bombardujem Srbiju, koju sam doneo iz srca, gledao sam hrabri otpor srpskog naroda i hrabre vojnike koji su se borili protiv satanskih NATO sila. To je bio ključan momenat koji me je inspirisao da pratim istinski zakon, zakon Isusa Hrista. Šta više, želja mi je da izrazim zahvalnost vašem narodu koji je sve izdržao. Da, istina je, inspirisali ste svet vašom neverovatnom hrabrošću".\nNaglašava da ljudi u Srbiji koji ga vole nisu na taj način iskazali zahvalnost njemu, već Bogu, iako je na muralima nacrtan njegov lik, jer je kako kaže on stavio Božiji zakon pre svega, a to je zakon ljubavi prema bližnjem i da je to stavio iznad svakog drugog zakona.\nTanjug/Rade Prelić 24-03-18\nTanjug/Vladimir Dimitrijević 24-\n- To sam učinio u ime Hrista, jer on daje tu unutrašnju snagu da se borite protiv zmija i škorpiona, protiv sve moći neprijatelja, ništa nas ne može povrediti. To je jedina istina, da nas povezanost i ljubav približi Bogu. I zato moram da kažem da mi ti murali mnogo znače, da ih mnogo volim i da sam zahvalan vašem narodu jer umeju da iskažu svoju ljubav, bez granica - rekao je Marinos.\nVeć nekoliko puta je rekao da mu orden svetog cara Konstantina kojim ga je odlikovala Srpska pravoslavna crkva znači i sada ističe da je to njegovo najveće dostignuće u životu.\nZbog mnogobrojnih komentara Srba na njegove statuse, koji ga čak i ne poznaju, ali mu iskazuju poštovanje i ljubav kaže da se oseća kao najbogatiji čovek na svetu: "Nisam baš siguran da me baš milioni prate. Istina je da, nažalost, ne mogu da postignem da odgovorim svim tim ljudima i da ih ne znam lično, ali ponoviću da se osećam kao car zbog sve ljubavi i pažnje koju mi vaš narod pruža. Osećam se kao najbogatiji čovek na svetu".\nKako kaže, u našoj zemlji je bio samo jednom, ali se nada da će to da ispravi i da dođe opet. Srpskom narodu želi da poruči samo jedno: "Sledite Boga i to činite uvek, tada niko neće moći da vas pokori". Njegova želja je da upozna srpske svece i hrabre vojnike naše zemlje i pozdravi ih, kako je rekao, kao istinske ratnike i poručio: "Ti vojnici i svetitelji su učinili da Srbija sve preživi kroz istoriju".\ngrci Grčka Srbija NATO društvo\nJEVTOVIĆ POTPISUJE ZA GAZIJANTEP Idem da se nadmećem i uživam u fudbalu\nIZBACITE NEPTIJATAN MIRIS IZ KUĆE Evo kako najefikasnije da ih se rešite prirodnim putem\nMOĆNI LEK NA DOHVAT RUKE Snižava šećer, blagotvorno deluje na gastritis, kožne i druge teške bolesti\nU NEMAČKOJ KREĆE KUPANJE HLADNOM VODOM Hamburg uvodi ograničenja za toplu vodu i grejanje\n07:00 >> 12:14


> Nove mrežne stranice Tjedna cjeloživotnog učenja\nSa zadovoljstvom Vam predstavljamo mrežnu stranicu Cjeloživotno učenje s novim funkcionalnostima, dizajnom i sadržajem: www.cjelozivotno-ucenje.hr.\nPotrudili smo se osigurati vam što više objedinjenih informacija općenito o cjeloživotnom učenju u Hrvatskoj te lakše pretraživanje aktivnosti u okviru kampanje Tjedan cjeloživotnog učenja koja se ove godine provodi od 2. do 8. listopada.\nKroz novu mrežnu stranicu imat ćete boji uvid u djelatnosti ne samo Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, nego i svih institucija u Hrvatskoj koje se bave obrazovanjem odraslih i cjeloživotnim učenjem.\nPolaznicima će biti omogućena veća dostupnost informacija u pretraživanju formalnih programa stručnog osposobljavanja, usavršavanja te prekvalifikacija, kao i neformalnog obrazovanja odraslih i mogućnost njihov besplatnog pohađanja.\nPovećana interaktivnost nove mrežne stranice posebno je naglašena kroz uključenost društvenih mreža, a sva zbivanja i aktivnosti bit će popraćene videogalerijom i fotogalerijom.\nNadamo se da će Vam naš web biti koristan i zanimljiv.


25. septembar – Pušenje i alkohol najveći rizik po mlade | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika septembar 2017 25. septembar – Pušenje i alkohol najveći rizik po mlade\nU organizaciji UNICEF-a je organizovana konferencija Moć adolescencije koja je održana u Podgorici. Konferenciji su prisustvovali ministar zdravlja dr Kenan Hrapovića, šef predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori Osama Kogali, ministar sporta Nikola Janović i izvršni direktor Crnogorskog Telekoma Nikola Ljušev. Na konferenciji su razmijenjena mišljenja o najboljim načinima da se podrže adolescenti u Crnoj Gori, kojih ima oko 85 hiljada.\nMinistar zdravlja dr Kenan Hrapović je kazao da je najveći zdravstveni rizik u adolescenciji i mladosti povezan sa prihvatanjem rizičnih ponašanja uključujući pušenje, konzumaciju alkohola i droga, rizično seksualno ponašanje, i usvajanje nezdravih navika u ishrani uz manjak fizičke aktivnosti.\nKazao je i da raste trend upotrebe alkohola među mladima, a kao bitan razlog ove pojave naveo je činjenicu da je mladima alkohol lako dostupan.\n-U Crnoj Gori je evidentiran i rast upotrebe svih vrsta droga među mladima, pa je tako prema podacima Instituta 13.8 odsto mladih starosti 15 do 24 godina koristilo nezakonite droge nekad u životu, 10.4 odsto u prethodnih 12 mjeseci a 3.7 odsto u prethodnih 30 dana – kazao je Hrapović.\nŠef predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori Osama Kogali kazao je da je promocija zdravog razvoja u drugoj dekadi života pojedinca jedna od najvažnijih dugoročnih investicija koje bilo koje društvo može da preduzme. Naglasio je da je adolescencija jedinstvena i ključna faza ljudskog razvoja koja ima dugoročne posljedice, a koju karakterišu ubrzan razvoj mozga i fizički rast, uvećane kognitivne sposobnosti, kao i razvijanje novih sposobnosti i vještina.\nIstraživanje Instituta za javno zdravlje o kvalitetu života, životnim stilovima i zdravstvenim rizicima stanovnika Crne Gore, pokazalo je da je 29 odsto mladih uzrasta između 15 i 24 godina pušilo nekad u životu, njih skoro 60 odsto je pilo alkohol, a 13,8 odsto koristilo droge. Jedno od četvoro djece ima prekomjernu tjelesnu težinu, podatak je iz istraživanja saopšten na UNICEF-ovoj konferenciji Moć adolescencije.\nPrethodni tekst25. septembar – Održan prvi Adrijatc forum u okviru četvrtog Kongresa urologa\nSledeći tekst28. septembar – Građani sa sjevera imaju kvalitetnu zdravstvenu zaštitu


VUČIĆ O NAPADU: Ne brinite za budale koje su ovo izazvale, takvih ima svuda\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić obratio se danas javnosti posle vanredne sednice vlade koja je sazvana nakon incidenta u Srebrenici. On je rekao da su delegaciju Srbije pristojno i srdačno dočekale porodice, majke ubijenih i gradonačelnik Srebrenice Ćamil Duraković, a da su incident prve započele navijačke grupe iz Srbije.\nAleksandar Vučić u zgradi vlade nakon incidenta u Srebrenici\n"Kada sam dolazio bilo je nekoliko pogrda, ali nije bilo problema. Kada smo izlazili iz prostora, grupa navijača jednog fudbalskog kluba iz Srbije počela da uzvikuje organizovano pogrde, a kada sam položio cvet, sa svih strana su krenuli uzvici", rekao je Vučić, dodavši da navijačka grupa iz Srbije nije direktno učestvovala u napadu.\nVučič je dodao da njegova ruka prema bošnjačkom narodu ostaje ispružena, i da će nastaviti sa takvom politikom.\n"To je bio organizovani napad, i treba da se stidi onaj koji je pozivao na nastavak linča. Pozivam Srbe i sve ostale građane Srbije da ponosno i uzdignuta čela, onako kako sam i ja danas koračao odajući počast da nikada nigde ne pokažu mržnju prema našim komšijama i prijateljima Bošnjacima, da niko ne digne ruku na njih jer sa njima moramo da živimo zajedno u budućnosti, i oni će tu ruku prihvatiti", rekao je Vučić dodavši da je "dosta bilo mržnje i besa".\n"Komšije i prijatelji Bošnjaci pružam vam ruku, a ne brinite za budale koje su ovo izazvale, takvih ima svuda", poručio je Vučić i dodao da su grupe koje su ga napale povredile majke i porodice žrtava i da zna da se najveći deo bošnjačkog naroda ne slaže sa ovim što se dogodilo.\nPremijer je potvrdio da je pogođen kamenicom u usnu i da su mu se naočare slomile.\nNa pitanje da li se slaže da je u pitanju pokušaj atentata Vučić je odgovorio da "nije mislio da su hteli da ga vode na ručak ili večeru".\nNa pitanje da li misli da je prekršio bezbednosne protokole, Vučić je odgovorio:\n"Da, mislim da sam prekršio, ali da nisam, onda biste pitali što nisam otišao. I da sam izgubio glavu ja bih bio kriv."\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović najoštrije su osudili napad na premijera, nazvavši ga pokušajem atentata.\nAleksandar Vučić Napad Srebrenica


NOVA INDUSTRIJALIZACIJA – Макроекономија\n8. септембра 2013.\t3 Industrija, z Jovo Drobnjak 2 Komentara 2,436 Pregleda\nUslov ne samo opstanka već i razvoja društva\nIndustrijalizacija je društveni koncet privrednog razvoja u kome dolazi do korenitog menjanja privredne strukture pod dejstvom ubrzanog razvoja industrije i primene savremenih tehnologija. To je najbrži i najefikasniji način za ubrzanu promenu usporenog i tradicionalnog u industrijski dinamično društvo. Industrijalizacija nije jednokratan posao, već kontinualan proces u kome se usavršava i unapređuje proizvodnja, a sa usavršavanjem i inovacijama u proizvodnji, usavršava se i preobražava celokupno društvo. To je koncepcija sa kojom se ostvaruje metamorfoza svih društvenih segmenata i ubrzano podstiče zaposlenost\nradnika, pospešuje rast i razvoj ekonomije, zatim utiče na razvoj građevinarstava i tercijalnih delatnosti, na razvoj obrazovanja i nauke, na poboljšalje zdravstva, na razvoj kulture i sporta, kao i na rast BDP i standarda građana. Industrijalizacija nije samo koncepcija privrednog razvoja, već je to i svojevrsna ,,privredna ideologija’’ čijom se primenom preobražava celokupno društvo. To je jedina ,,ideologija’’ od koje svi imaju koristi, a niko štete.\nReindustrijalizacija je ponovna industrijalizacija, koja bi trebala da se ostvaruje sa novom strategijom pro izvodnje gde se procesi proizvodnje zasnivaju na savremenim tehničko-tehnološkim dostignućima i gde se struktura, kvalitet i dizajn prizvoda stalno prilagođavaju zahtevima tržišta. Posmatrano sa sadašnje tačke, koncept reindustrijalizacije bi podrazumevao ambiciozan plan izgradnje modernih i sofisticiranih ekološki odgovornih i energetski efikasnih industrija koje zapošljavaju visoko obrazovanu radnu snagu i koji ima podršku od naučnih institucija.\nZa uspešno ostvarenje reindustrijalizacije, državni menadžment bi o istoj trebao imati stratešku viziju na temelju koje bi trebao projektovati strateške ciljeve te kontinualno dograđivati i unapređivati ekonomsko-pravni ambijent. Da bi se napravila strategija o reindustrijalizaciji i ista počela provoditi, neophodno je doneti set propisa sa mnoštvom ideja, podsticajnih mera i principa sa kojima se može odgovoriti na sve sadašnje i buduće izazove. Takve aktivnosti zahtevaju korenite reforme u svim privrednim i finansijskim segmentima. Znači, državna meritokratija bi trebala vizionarski sagledati potrebe društva, odrediti pravce razvoja i doneti odluke o strateškim ciljevima, kontinualno dograđivati i unapređivati privredni ambijent i biti generator afirmacije i omasovljenja ,,industrijskog duha’’ za ubrzanu i sveobuhvatnu reindustrijalizaciju.\nPojam reči industrija i industrijska proizvodnja.\nRec industrija potiče od latinske reči ,,industrius’’ što znači vrednoća. Tako etimološki posmatrano iz navedene reči proizlazi da industrija nije ništa drugo do proizvodnja vrednosti, odnosno proizvodnja novih dobara za tržište.\nPod industrijom se podrazumeva skup proizvodnih delatnosti u društvu, koje pomoću tehničkih i tehnoloških dostignuća, u skladu sa normativnim ustrojstvima i potrebama tržišta, proizvode materijalna dobra za tržište. Osnovna podela industrije pravi se na:\n–Ekstraktivnu industriju (lat. extractus, što znači izvučen), koja se bavi eksploatacijom (vađenjem) iz zemljišta i vodenih površina: uglja, ruda, nafte. gasa i dr. i\n–Prerađivačku industriju koja se bavi preradom biljnih, životinjskih i mineralnih sirovina u cilju proizvodnje materijalnih dobara namenjenih tržištu.\nPored osnovne podele, postoje i druge podele kao npr. podela na tešku i laku industriju, zatim podela po industrijskim granama na: metalsko-prerađivačku, mašinsku, hemijsku, farmaceutsku, tekstilnu, naftnu, prehrambenu, drvoprerađivačku, automobilsku industriju i dr., kao i podela na nenamensku i civilnu industriju.\nIndustrijska proizvodnja je svrsishodna delatnost sa kojom čovek, od prirodnih resursa, pomoću mašina, organizuje proizvodnju upotrebnih vrednosti. Dakle, industrijska prozvodnja predstavlja način proizvodnje koja se ostvaruje pomoću mašina za koju su neophodni ljudski rad i organizacija rada (ljudski kapital), mašine i prirodni resursi ili poluproizvodi (finansijski kapital). Putem industrijske proizvodnje vrši se ,,razmena materije’’ između čoveka i prirode što je prirodni uslov za život i opstanak ljudi. Upravo iz navedenih razloga, industrijska proizvodnja je jednako svojstvena svim oblicima ljudskog društva.\nPočetak industrijske proizvodnje se vezuje za pronalazak parne mašine u drugoj polovini 18. veka (Britanac James Watt je 1764. god. usavršio parnu mašinu) što je uticalo na promenu načina proizvodnje i dovelo do korenitih društveno-ekonomskih promena u celom svetu. Odmah se u svim industrijskim granama, počelo prelaziti sa manufakturne (ručne) na industrijsku\n(mašinsku) proizvodnju koja je omogućila bržu i jeftiniju prouizvodnju roba. Ovaj revolucionarni pronalazak ubrzo je našao primenu u svim segmentima društva i podstakao daljnja naučna istraživanja i pronalaske. Tako je amerikanac Robert Fulton 1807. godine sagradio prvi parobrod, a već 1819. godine američki parobrod ,,Sevana’’ preplovio je Atlantski okean za 26 dana. Godine 1814. englez Džordž Stivenson konstruisao je prvu parnu lokomotivu, a 1825. godine u Engleskoj je sagrađena prva železnička pruga u svetu. Korenite promene u načinu proizvodnje i načinu života ljudi, izazvane pronalaskom parne mašine,\nnaziva se industrijska revolucija.\nKratak pregled razvoja industrije u Srbiji.\nU bivšoj zajedničkoj SFRJ imali smo plansku privredu pa se i razvoj industrije odvijao prema ,,skrojenim’’ državnim planovima.\nUvođenjem samoupravljanja i delimičnom demokratizacijom društva, došlo je do decentralizacije državnih funkcija pa je najvećim delom planiranje proizvodnje i razvoja preneseno na republike, lokalne zajednice i privredne subjekta. Tako je privredni sistem postepeno dobijao obrise tržišne ekonomije uz znatne državne intervencionizme. Međutim, ono što karakteriše ovaj period jeste dinamičan i kontinualan razvoj industrijske proizvodnje. U periodu od 1953. do 1988. godine industrijska proizvodnja u SFRJ rasla je po prosečnoj stopi od 7,5 odsto, a u Srbiji po prosečnoj stopi od 8,3 odsto. Najveći rast industrijske\nproizvodnje bio je od 1953. do 1965. godine kada je prosečna stopa rasta u SFRJ bila 11,9 odsto, a u Srbiji 13 odsto.\nPosle devedesetih godina, zbog sankcija i ratova, naša industrija je najvećim delom devastirana. U totalnoj izolaciji nemoguće je bilo pratiti tehnološki razvoj zbog čega su sredstva tehnološki zastarevala, a usled pomanjkanja finansijskih sredstava slabo su i održavana. Odsečena od stranih tržišta, većim delom naša industrija bila je upućena samo na produkciju za domaće potrebe.\nTo je uticalo na raspad i znatno uništenje velikih privrednih sistema. Radnici su odlazili iz fabrika da bi na drugačiji način obezbeđivali najosnovniju egzistenciju za sebe i svoje porodice, a sa njihovim odlascima gubila su se i proizvodna znanja, navike i fabričke specifičnosti.\nPosle društveno-ekonomskih promena 2000. godine u masama je zavladao optimizam i narod je očekivao brzi oporavak ekonomije, revitalizaciju industrije i poboljšanje standarda građana. Nažalost, to su bile samo lepe želje. U Srbiju su na vlast došli, uglavnom, ljudi bez kritičnog minimuma znanja i bez bilo kakve privredne empirije. Imali su samo dobre referense od svojih poslodavaca – imperijalističkih sila. Oslobođeni od stvaralačkih poriva i ambicija za razvoj i preobražaj društva, kao i od svake vrste patriotizma, imali su samo za cilj – zadovoljenje ,,svojih gospodara’’ uz čiju su pomoć došli na vlast, zatim što više se obogatiti na račun društva i bez odgovornosti uživati u blagodetima vlasti. Dobijanjem statusa vazala, smatrali su da će večno vladati. Odmah su se proglasili srpskim ,,reformatorima’’. Osudili su industriju na propast, propovedajući da se tehničko-tehnološka zastarelost ne može nadoknaditi te da nam industrija nije ni potrebna. Često su napominjali da mi i ne posedujemo neophodne ljudske, a niti prirodne resurse, a ono što imamo trebalo bi prepustiti drugima da eksploatišu. Kako su često napominjali, naša ekonomija treba da se fokusira na razvoj ,,lepših’’ poslova, a to su usluge. Dakle, uništenje industrije, bili su\npočetci implementacije instrumenata globalizacije, a taj prvi korak imao je dva osnovna cilja. Prvo, trebalo je uništiti industriju zato što je vlastita industrija glavna prepreka globalizaije (imperijalizma) i drugo, uništenjem industrije uništava se baza sindikata koji bi mogli biti glavni otpor globalizaciji. Odmah je nastavljena implementacija i ostalih instrumenata: prodaja državnih preduzeća i rasprodaja ostalih resursa, uvođenje neoliberalne ekonomije koja podrazumeva – liberalizaciju trgovine, liberalizaciju finansijskog tržišta, liberalizaciju stranih direktnih investicija i dr. Zatim, pored navedenih, postepeno su implementirani i ostali instrumenti globalizacije: ukidanje pomoći i subvencija domaćim privrednim subjektima, liberalizacija GMO proizvoda, uništavanje vojske i vojne industrije, stavljanje medija pod kontrolu, infiltracija u institucije koje imaju značajan uticaj na društvo – kao što su SPC i SANU – i otupljivanje njihove uloge, uništavanjenje nacionalne kulture i uvođenje ,,vesternizacije’’ i dr.\nPosledice vazalske politike samozvanih ,,reformatora’’ su i nesagledive i teško merljive. Primera radi, pomenućemo samo nekoliko činjenica. Udeo industrijske proizvodnje u BDP od 21,7 % iz 2001. godine sveden je na 15 % u 2010. godini. Broj industrijskih radnika od jednog miliona, koliko ih je bilo zaposleno 1989. gdine, smanjio se na svega 312 hiljada u 2010. godini. No, da ne bi nabrajali samo kvantitativne materijalne i ljudske potencijale, neophodno je pomenuti da je u industriji\nizgubljen i kvalitativni potencijal. Politikom rasprodaje državnih preduzeća, blokadama računa, kadrovskim obezglavljivanjem industrijskih sistema i stvaranjem opšteg beznađa, uništena je industrijska sposobnost i onemogućeno je da industrijski sektor uspešno upravlja i inovira svoje poslovne sisteme kako bi bili konkrurentni na globalnom tržištu. Obrazovanje i nauka, od kojih zavisi budućnost industrije i društva u celini, potpuno su zanemareni, tako da su izdvajanja iz budžeta za ove delatnosti svedena na nivo statističke greške. Zbog neodgovorne politike u svim segmentima društva i očiglednog uništenja industrije, u zemlji je zavladala apatija i opšte beznađe. Radnici su svakodnevno ostajali bez posla, a mladi nisu imali nikakve šanse za zaposlenje. Takvo stanje proizvelo je najveći gubitak ljudskog kapitala u istoriji srpskog društva. U potrazi za obezbeđenjem gole egzistencije, iz Srbije se zauvek iselilo preko 250.000 mladih i obrazovanih ljudi. Oni su najveće biološko bogatstvo za one zemlje u koje su se doselili i čije će ekonomije izgrađivati, a za Srbiju najveći biološko-umni gubitak, nacionalni poraz i istorijska sramota. Trend iseljavanja još uvek se nije zaustavio.\nU periodu od 2000. pa do 2012 godine – izuzimajući period od početka 2004. do 2008. godine – napravljeni su veliki ekonomski, biološko-umni, kulturni, bezbednosni i ostali sociološki zločini koje je nemoguće čak i utvrditi i koji se ne mogu zaceliti\nza dugo vremena.\nPogled na današnje stanje u industriji.\nDanas industrija u Srbiji (ono što je ostalo od industrije) ne samo da tehnološki zaostaje za evropskim i svetskim industrijama, već zaostaje i u odnosu na tehnološki nivo koji je imala 1990. godine. U strukturi prerađivačke industrije 90 % preduzeća su iz grupe niske i srednje tehnološke intezivnosti. Takođe, u ovim grupama zaposleno je i 90 % industrijskih radnika. Ovakvo stanje predodređuje i kvalifikacionu strukturu industrijskih radnika što se nepovoljno odražava na tražnju visokokvalifikovanih radnika. Veoma su male grupe visokih i srednjevisokih tehnologija, tako da nemamo kritični minimum koji bi bio generator i pokretačka snaga razvoja industrije kao bitne komponente nezavisnosti i dugoročne stabilnosti. Takvo stanje znatno se odražava i na strukturu srpskog izvoza koji se dominantno zasniva na primarnim proizvodima (34,5 % u 2009. godini), umesto na proizvodima veće dodate vrednosti i višeg stepena finalizacije.\nNavedene činjenice upućuju nas na konstataciju da Srbija u poslednje vreme ne stagnira zbog uticaja svetske krize, već zbog sopstvene autohtone krize (zbog nesposobnosti i neodgovornosti državnog menadžmenta) koja se može otkloniti uvođenjem odgovornosti u državni menadžment, zatim promenom strategije o razvoju privrede i stvaranjem posebne strategije o reindustrijalizaciji uz aktiviranje potencijala meritokratije, kao i stvaranjem strategije o dugoročnom ulaganju u obrazovanje\nProvođenje politike globalizacije u Srbiji, koja uključuje i neoliberalnu ekonomiju kao njen neodvojivi deo, dovelo je do devastacije industrije, tihog odumiranja tradicionalnih industrijskih centara i do masovne nezaposlenosti. Upravljanje\nindustrijskim razvojem prepušteno je nekoj vrsti stranih direktnih investicija (SDI) koje stihiski ulaze bez bilo kakve selekcije i državne odgovornosti. Najveći deo takvih investicija su proizvodnje niske tehnološke intezivnosti koje ne donose niti nove tehnologije niti zapošljavaju visokoobrazovanu radnu snagu. Naši ,,reformatori’’, kao protagonisti neoliberalne ekonomije, bazirali su politiku nacionalnog ravoja (ako se uopšte može govoriti o nekom razvoju) upravo na SDI (koje nisu ništa drugo do jedna od komponenti neoliberalnog fundamentalizma) nezavisno od stepena tehnološkog inteziteta. Iz budžeta su izdvajana ogromna sredstva i dodeljivana nekim stranim investitorima koji su došli samo zbog jeftine radne snage i organizovali neku vrstu manufakturne proizvodnje. Stoga, treba još jednom ukazati na poraznu činjenicu da su sa takvom politikom, uglavnom realizovane SDI sa niskim stepenom tehnološkog inteziteta. Čak i u poluozbiljnim državama (koje se nazivaju banana država)\nbila bi zatvorena vrata takvim investicijama, a kamoli da bi ih još i subvencionisali.\nKada se govori o SDI treba napomenuti da praksa tranzicionih i drugih zemalja u razvoju, kao i ozbiljna empirijska istraživanja pokazuju, ne samo da strane direktne investicije ne podstiču privredni rast i razvoj, već da među njima postoji negativna veza (veće inostrane investicije – manji rast i obratno). To potvrđuju mnogi istraživači među kojima je i ugledni Prof. dr. Jože Mecinger (u časopisu Kyklos). Njegovo istraživanje obuhvata gotovo sve postsocijalističke zemlje u dužem vremenskom periodu. Takođe, i Komisija za rast i razvoj – osnovana 2006 godine – sa kojom je upravljao poznati nobelovac Majkl Spens, proučavala je iskustva i modele u 13 ekonomski najuspešnijih zemalja koje su u kontinuitetu od 25 godina ostvarivale prosečnu stopu rasta iznad 7 % i došla do jedinstvenog zaključka da se njihova uspešnost zasniva na: štednji, visokoj stopi vlastitih investicija i sposobnom državnom menadžmentu, te da strane direktne investicije ne mogu biti adekvatna zamena za domaću akumulaciju.\nNa osnovu naučnih proučavanja i stručnih analiza, a poučeni i našom praksom, možemo zaključiti da su opravdane samo one SDI koje unose savremene tehnologije i novu opremu, nova naučna saznanja i tehnološka iskustva i koje zapošljavaju domaću radnu snagu. Takve investisije, sa visokim tehnološkim intezitetom, zapošljavaju i visokoobrazovane radnike i stalno podmlađuju i usavršavaju kadrovske potencijale čime doprinose i podizanju tehnološke svesti u društvu. Sve ostale strane direktne investicije su dekadentne, eksploatatorske i nepoželjne. Ovo je osnovna poruka svim prošlim, sadšnjim i budućim našim poltičarima.\nZbog svega rečenog treba konstatovati, da je Srbiji potrebna domaća industrija, ona industrija koja je i u ,,zlu i u dobru’’ uvek u Srbiji. Dakle, treba nam industrija koja će profit reinvestirati u svojoj zemlji i koja će razvijati svoju zemlju. Svetska kriza je oslikala sve loše tačke nacionalnih ekonomija i njihovog razvoja. Iz snimljenog stanja može se izvući univerzalno pravilo koje nas upućuje na činjenicu da je osnovni preduslov održivog i stabilnog razvoja jedne države postojanje zdrave ekonomije, koja počiva na razvijenoj domaćoj industriji. Da bi se obezbedila održivost privrednog sistema Srbije neophodno je konsolidovati\ndomaću industriju i dovesti je u funkcionalno stanje pravilnim odabirom grana koje imaju najviše potencijala da omoguće potreban rast u srednjoročnom periodu. To podrazumeva i nastojanje da se poveća konkurentnost odabranih grana industrije, kroz unapređenje tehnološke osnove i ljudskih resursa.\nNeke od karakteristika današnje industrije i privrede upšte.\nU prethodnom tekstu sagledavane su politike i industrijski procesi u periodu od 2000. do 2012. godine nakon kog se perioda očekivala prekretnica u pogledu promene privredne strategije u kojoj bi konačno industrija trebala dobiti onaj status koji joj i pripada. Takva očekivanja zasnivala su se i na programima većine opozicionih stranaka koje su reindustrijalizaciju isticale kao strateški cilj i glavni prioritet za naredni period. Ubrzano su sazrevale ideje o nasušnoj potrebi reindustrijalizacije čemu su znatno doprinele i katastrofalne posledice neoliberalnog fundamentalizma (glavnog vinovnika industrijskog uništenja) koje su otupele neoliberalnu politiku tadašnjih vlasti i nekih kvazi teoretičara – propovedača neoliberalizma (uzgred rečeno, neoliberalizam nije ništa drugo do neka vrsta pseudoreligije).\nKonačno je shvaćeno da je industrija najznačajniji deo materijalne proizvodnje koja ima veliki privredni multiplikator i od koje zavisi razvoj, kako tercijalnih delatnosti, tako i društva u celini. Stoga je bilo logično očekivanje od novih vlasti, čije su stranke u programskim vizijama isticale reindustrijalizaciju kao strateški cilj, da zaista istu i odrede kao prioritet. Međutim, to se nije desilo. Zato današnje stanje u industriji nije ništa bolje no pre 2012. godine i karaterišu ga sledeći činioci:\n1.Nepostojanje Strategije o industrijalizaciji.\nNe postoje ni najosnovniji elementi u makroekonomskoj politici koji bi ukazivali na podršku i stvaranje uslova za održiv opstanak preživelog dela industrije ili koji ukazuju na neku vrstu usmerenja u radu, na davanje programskih orjentacija, podsticaja za tehnološka unapređenja, podsticaja za javno-privatna partnerstva, podsticaja za inovacije i stvaranje novih\nbrendova ili sl. O nepostojanju bilo kakve strategije najbolje svedoče već pomenute linearne dodele podsticaja inostranim investitorima koji kod nas organizuju proizvodnju sa niskim stepenom tehnološkog inteziteta (manufakturna proizvodnja).\nNaša industrija je tehnološki zastarela i bez obzira na proizvodne programe, sa postojećom tehnologijom ne može se ostvarivati neophodna konkurentnost na tržištu. U strukturi industrijskih prduzeća, kao što je i pomenuto u prethodnom delu teksta,\npreovlađuju grupe niske i srednje-niste tehnološke intezivnosti. U tim grupama nalazi se preko 90 % industrijskih preduzeća i u njima je zaposleno preko 90 % radnika u industriji.\n3.Loša struktura roba koje se izvoze.\nStruktura roba koje se izvoze dominantno se zasniva na primarnim proizvodima (u 2009 god. 34,5%) umesto da se zasniva na proizvodima veće dodate vrednosti i višeg stepena finalizacije.\n4.Neposedovanje nacionalnih brendova.\nNažalost, mi danas imamo veoma malo nacionalnih brendova koji nas mogu predstavljati u evropskim i planetarnim okvirima. Najznačajniji brendovi koje smo imali uništeni su delimično u toku sankcija, a delimično sa uništenjem industrije posle 2000\ngodine. Nije potrebno posebno naglašavati da su nacionalni brendovi najbolji ekonomski ambasadori i da je država bez prepoznatljivih svojih proizvoda na svetskom tržištu, bezimena država.\n5.Nebriga i daljnje uništenje velikih industrijskih sistema.\nSrbija je imala značajne industrijske sisteme koji su imali zaokružene ekonomsko-tehnološke celine sa ljudskim resursima osposobljenim za proizvodne, naučnoistraživačke i razvojne aktivnosti – u okviru određenih grana delatnosti – koji su imali\nznačajnu ulogu u razvoju nacionalne ekonomije. Takvi sistemi imali su svoje afirmisane brendove po kojima smo bili prepoznatljivi u svetu. Nažalost, industrijski sistemi su najvećim delom uništeni. Nova vlast nije ništa uradila na sprečavanju daljeg propadanje preživelih industrijskih sistema.\n6.Nemogućnost razvoja malih i srednjih preduzeća (MIP).\nMala i srednja preduzeća mogu egzistirati, razvijati se i unapređivati svoju delatnost samo kao kooperanti velikih industrijskih sistema. Pošto su prethodne vlasti tzv. ,,reformatori’’ najvećim delom uništili velike industrijske sisteme, a sadašnja vlast nije ništa uradila da se sačuvaju i revitaliziraju sistemi koji su preživeli ,,lomaču globalizacije’’, ostali smo i bez industrije i bez osnove za razvoj MIP.\n7.Nizak stepen prerade poljoprivrednih proizvoda.\nNaša primarna poljoprivedna proizvodnja je značajn resurs za razvoj prehramene industrije. Međutim, prerađivačka industrija nije revitalizovana niti osposobljena za viši stepen finalizacije primarnih proizvoda. Umesto da se na osnovu primarne proizvodnje razvija prerađivačka industrija i zapošljava domaća radna snaga, izvoze se primarni proizvodi sa najnižim stepenom prerade. U strukturi izvoza nema ni mesa ni mleka, a kamoli mesnih i mlečnih prerađevina. Da bude još gore izvozi se kukuruz, a uvozi se sveže meso. Primera radi, od oktobra 2010. do aprila 2011. izvezeno je 1,5 miliona tona kukuruza, a uvezeno 7000 tona svinjskog mesa.\n8.Neadekvatna podsticajna politika u agraru.\nKao što nema nacionalne strategije za razvoj bilo kog privrednog sektora, a niti društva u celini, tako nema ni strategije za razvoj agrara, što samo potvrđuje činjenicu da imamo u kontinuitetu neodgovoran i nestručnan državni menadžment. Podsećanja radi, sve evropske zemlje daju neke podsticaje za poljoprivrednu prizvodnju, pa tako i Srbija. Razlika podsticajnih politika Evropskih zemalja i Srbije nije samo u visini sredstava koja se izdvajaju, već i u paritetima između pojedinih sektora u agraru. U evropskim zemljama se strogo vodi računa da svi sektori budu subvencionisani prema njihovoj potrebi i interesima nacionalnih ekonomija, dok se to u Srbiji radi voluntaristički, od slučaja do slučaja i to na osnovu paušalne ocene aktuelnog ministra. U poslednjim godinama 80 % budžetskih sredstava opredeljenih za agrar, plasirano je u ratarstvo čime su zapostavljeni akumulativniji sektori i čija je proizvodnja većeg stepena finalizacije, kao što je voćarstvo, vinogradarstvo i stočarstvo. Zbog nakaradne politike u protekloj deceniji, sve prosečne godišnje proizvodnje u stočarstvu su manje i to: tovnih svinja za 36,6 %, proizvodnja jaja za 28,9 %, goveđeg mesa za 25,5 %, svinjskog mesa za 11,2 % i živinskog mesa za 31,7%.\nSrbija je po konkurentnsti u 2013. godini na 101. mestu na listi od 148 zemalja i u odnosu na prethodnu godinu pala je za šest mesta. Vrednost Indeksa globalne konkurentnosti (IGK) naše zemlje za ovu godinu iznosi 3,77 od mogućih sedam. Taj pad je najvećim delom posledica makroekonomskih rezultata ostvarenih u 2012. godini. Misli se pre svega na pad BDP od 1,9 %, na inflaciju od 12,2%, zatim povećanje budžetskog deficita, povećanje javnog duga i stanje infrastrukture. Prema kriterijumima Indeksa globalne konkurentnosti, od 12 ,,stubova konkurentnosti’’ Srbija je zabeležila pad u oblasti: infrastrukture, makroekonomskom okruženju, efikasnosti tržišta dobara, efikasnosti tržišta rada, sofisticiranosti finansijskog tržišta i tehnološkoj osposobljenosti.\nNavedeni pokazatelji ilistruju stanje našeg društva u odnosu na svet i nameću potrebu preduzimanja adekvatnih mera i radnji u cilju poboljšanja Indeksa globalne konkurentnosti kako Srbije, tako i svih njenih privrednih i neprivrednih subjekata.\n10.Zanemarivanje obrazovanja i nauke.\nNema opstanka, a kamoli napretka u nijednoj delatnosti pa ni u inustriji, bez kvalitetnog obrazovanja, kao ni bez praćenja i razvoja nauke i primene savremenih tehnologija. Sama činjenica da se nalazimo u fazi najveće indistrijske revolucije od postanka ljudskog društva – izazvane naučnim izumima u informacionim tehnologijama – upućuje nas i obavezuje na veća ulaganja u obrazovanje i nauku. Međutim, tako ne misle oni koji danas vrše vlast. Planirana sredstva u budžetu za ovu namenu\nsu na nivou statističke greške.\nZasigurno ima još dosta činjenica koje ilustruju današnje stanje u srpskoj industriji i privredi uopšte i teško bi ih bilo sve pobrojati. Iz svakodnevnog praćenja makroekonomskog stanja, može se dati i opšta konstatacija da nova vlast nije ništa poboljšala stanje u industriji, a niti u celokupnoj ekonomiji, u odnosu na prethodnu vlast. To pokazuju, pored ostalog,\ni indeksi industrijske proizvodnje gde je u periodu januar- jun 2013. u odnosu na isti period prethodne godine, ostvaren neznatan rast industrijske proizvodnje i to u vađenju ruda za 0,1 % i u prerađivačkoj industriji za 1,6 %.\nTakođe, zapaža se da je nova vlast preuzela mnoge manire od prethodne vlasti, što se može videti iz sledećih činjenica:\n-Nastavak sa spoljnim zaduživanjima za popunjavanje budžeta,\n-Nastavak prodaje preostalih državnih preduzeća,\n-I dalje je onemogućeno domaćim građevnskim firmama da učestvuju na tenderima izmišljajući raznorazne\nrazloge među kojima se najčešće pominje priča da inokreditori traže čvrste garancije koje naši građevinari ne mogu obezbediti (postavlja se logično pitanje, kakva je onda uloga države?).\n-Nije reformisana i racionalizovana državna uprava.\n-Nisu restrukturisane firme u javnom sektoru, nije izvršena korporatizacija, reorganizacija i racionalizacija njihovog rada.\n-Nije izvršena dekolonizacija bankarskog i finansijskog tržišta. I dalje strane banke eksploatišu građane i realni sektor iz koga se kontinualno prelijeva kapital (industrijski i trgovački) u bankarski kapital.\n-Nije utvrđen realan i fiksni kurs nacionalne valute, već se i dalje manipuliše sa kursom kako odgovara špekulantima.\n-Nisu pronađene i preduzete adekvatne mere da se zaustavi uvoz bofl roba i roba sa istekom roka trajanja (zbog čega se ugrožava zdravlje građana).\n-Nije ništa urađeno na podsticanju domaće trgovine da se približi uslovima poslovanja stranih lanaca koji su subvencionisani od strane svojih država.\n-Nisu napravljene podsticajne mere za naše trgovine da otvaraju svoje maloprodajne centre na istočnim tržištima u cilju povećanja našeg izvoza i …\nReindustrijalizacija je reč koja samo lepo zvuči.\nPored navedenih nedelotvornosti nove vlasti, svakako da ima još sijaset činjenica koje na to ukazuju. No, pošto je ovaj tekst posvećen reindustrijalizaciji, na istu ćemo i fokusirati delotvornost nove vlasti. Najjednostavnijim rečima rečeno, nova vlast nije ništa pozitivno uradila na stvaranju strategije sa kojom bi se postojeća industrija revitalizovala, niti je stvorila osnovnu ekonomsko-pravnu bazu za uvođenje i razvoj novih sofisticiranih, ekološki odgovornih i energetski efikasnih industrija koje zapošljavaju visokoobrazovanu radnu snagu. Za sada reindustrijalizacija, kao sinonim za opšti napredak i razvoj društva,\nostaje samo reč koja lepo zvuči. Da je to tako, najbolje ilustruje stihijsko otvaranje ,,manufakturnih’’ proizvodnja koje su, uz znatne državne subvencije, otvarali neki strani investori. U njih se zaposlio deo nezaposlenih radnika, kojima nije bilo teško ispuniti kriterijume poslodavaca. Najvažnije je bilo da su izdržljivi, ,,dobrovidni’’ i da razaznavaju boje. Naime, u ovim\nproizvodnjama je tehnološki vrhunac spajanje u snop – crvenih, žutih i belih žica.\nArmija nezaposlenih, koji se nisu uhlebili ni u manufakturne proizvodnje, živeće u naizmeničnim smenama očajanja i nadanja u bolji život. Neki od njih koji su moralno labilniji, posegnuće u nedozvoljene i kriminalne radnje, a beznadežni će ,,egzistenciju tražiti u kontejnerima’’. Mladi i obrazovani će i dalje odlaziti na razne strane sveta u potrazi za osnovnom egzistencijom. Oni će tamo negde izgrađivati neke tuđe ekonomije. Još jednom napominjemo, da ovaj biološko-umni kapital se ne može ničim i nikada nadoknaditi.\nAko se ovakvo vođenje industrijske, makroekonomske i sociološke politike nastavi, Srbija će se i dalje demografski smanjivati i ekonomski nazadovati. Zasigurno, to nisu ni prirodne, ni sociološko-ekonomske zakonomernosti, a niti posledice svetske\nekonomske krize. U pitanju je pogrešan put. Neko nas je usmerio na ,,slepi’’ kolosek. Stoga, je veoma bitno da stručna javnost stalno upozorava vlast na propuste u vođenju pomenutih politika i da pravi pritiske u cilju iznalaženja rešenja sa kojima će se otklanjati negativne pojave i popravljati loša stanja, kao i da predlaže realistične programe razvoja. Sa adekvatnom industrijskom, makroekonomskom i finansijskom politikom, naša ekonomija bi se brzo oporavila i prešla u fazu rasta i razvoja. Upravo iz tih razloga u narednom delu predložićemo koncept i organizacione forme razvoja, kao i grane na kojima bi se trebao zasnivati razvoj. ,,Neka bude borba neprestalna, neka bude što biti ne može’’- Njegoš.\nVreme je da se napravi novi koncept razvoja industrije koji mora biti dijametralno drugačiji od koncepta koji je primenjivan posle Drugog svetsko rata kada je država gradila nove fabrike. Nova industrijalizacija treba da se zasniva:\n1.Na utvrđenoj strategiji o reindustrijalizaciji.\n2.Na organizacionoj formi u vidu Industrijskih zona.\n3.Na inicijativi privatnog i javno-privatnog kapitala, čija odgovornost treba da se temelji na tržišnoj ekonomiji.\n4.Na tehnološki modernoj, ekološki odgovornoj i energetski efikasnoj industriji.\n5.Na državnim podsticajima.\nDa bi se ovakav koncept industrijalizacije mogao ostvariti trebalo bi u strategiji o reindustrijalizaciji definisati – šta država treba da uradi, a šta potencijalni investitori. Takođe, u strategiji je neophodno utvrditi: koja će se industrija razvijati i u kojim regionima, koji će biti organizacioni oblik razvoja nove industrijalizacije, zatim kakvi trebaju biti tehnološki, ekološki i energetski standardi, kakve i kolike će podsticaje država davati, koje su obaveze investitora koji dobiju subvencije i dr.\nOrganizaciona forma razvoja nove industrijalizacije.\nNakon sagledavanja forma i načina organizovanja industrijske proizvodnje u svetu, može se zaključiti da je najracionalnija i ekonomski najprihvatljivija forma razvoja nove industrijalizacije putem organizovanja i izgradnje Industrijskih zona. Prednosti ovakve forme su višestruke, pa ih sada nećemo nabrajati. Stoga je veoma bitno da se u Strategiji definiše jednoobrazna forma, zatim način, razmeštaj i dinamika razvoja industrije u Srbiji. U cilju ravnomernog razvoja treba precizno utvrditi lokacije novih Industrijskih zona, vodeći računa o prostornim, saobraćajnim, ekonomskim, energetskim, ekološkim i komunalnim aspektima.\nDa bi se izgradile i organizovale Industrijske zone, u kojima bi počela nova industrijalizacija, potrebno je obezbediti osnovne preduslove, a to su:\n-Napraviti Zakon o Industrijskim zonama i u istome regulisati sve pojedinosti.\n-Na temelju Zakona o Industrijskim zonama, potrebno je napraviti i Strategiju o njihovom razvoju.\n-Formirati Fond za izgradnju industrijskih zona i obezbediti početna sredsstva.\n-Kontinualno raditi na stvaranju povoljnog ekonomsko-pravnog i bezbednosnog ambijenta za investicije i razvoj ekonomije i\n-Formirati grupu za izgradnju i razvoj Industrijskih zona.\nU jednom od ranijih tekstova – o novoj industrijalizaciji – detaljno su razrađene pojedinosti oko izgradnje, komunalnog opremanja i organizacije rada Industrijskih zona, kao i o konceptu privlačenja investitora i načinu dodele lokacija. Cilj je da se ovakvom formom razvoja industrije, pored ostalog, obezbedi što ravnomerniji razvoj Srbije.\nOsnovna pravila u pristupu reindustrijalizacije.\nReindustrijalizacija u Srbiji treba da se odvija po jasno utvrđenim pravilima, odnosno prema utvrđenoj i ozakonjenoj strategiji u kojoj trebaju biti definisane sve pojedinosti, a posebno:\n1.Strateški ciljevi i podciljevi nove industrijalizacije.\n3.Prioriteti razvoja po industrijskim granama\n1.1.Strateški cilj reindustrijalizacije jeste uposlenje ljudskih rsursa – koji su sa svojim obrazovanjem i afinitetima usmereni u pravcu industrije – i mobilizacija njihovih znanja i iskustava da uz pomoć tehničkih sredstava i savremenih tehnologija stvaraju dinamičan razvoj privrede i tako doprinose povećanju izvoza, uvećanju BDP i povećanju standarda građana. Uz to, cilj je\nreindustrijalizacije da se poveća sveopšta društvena mobilnost sa kojom će se na posredan način podsticati razvoj tercijalnih delatnosti, razvoj nauke i tehnologije i sa kojom se podiže obrazovni i kulturni nivo društva. Pored navedenog, poznato je da je industrija, kao materijalni oblik prozvodnje, bitan dijalektički činilac koji na uzročno-posledičan način vrši spregu svih društvenih segmenta i predstavlja opšti uslov ne samo razvoja, već i opstanka društva.\nPored strateških ciljeva, reindustrijalizacija ima i podciljeve kao npr. strukturno prilagođavanje privrede novim okolnostima, ravnomerni privredni razvoj Srbije i dr.\n2.1. Principi reindustrijalizacije treba da se ostvaruju: na primeni savremenih tehnologija i na višim fazama finalizacije proizvodnje, kao i na ekološki odgovornim i energetski efikasnim industrijama. Takođe, programi nove industrijalizacije trebaju biti koncipirani – po mogućnosti – na domaćim sirovinama i repromarijalima, kao i na izvoznim programima.\n3.1. U strategiji o reindustrijalizaciji treba po važnosti i potencijalima utvrditi industrijske grane kojima se daje prioritet razvoja u narednom periodu. U narednom tekstu nabrojaćemo grane po prioritetima.\n1.) Razvoj agrarne proizvodnje.\nZasigurno imamo retko velike resurse koji predstavljaju ogromne potencijale za razvoj agrarne proizvodnje. Međutim, veoma je važno da se u budućoj strategiji definiše, kao i da se ekonomskim politikama kontinualno usmerava, ravnomerni razvoj – primarne proizvodnje u ratarstvu, voćarstvu, vinogradarstvu i vrtlarstvu, kao i primarni razvoj ribarstva, stočarsva i peradarstva. Primarna proizvodnja u navedenim sektorima treba biti samo osnova za izgradnju prerađivačke industrije koja je imperativ za oslobađanje od siromaštva. Razvoj te industrije, sa srednjim i visokim stepenom tehnološke intezivnosti,\ntreba biti obaveza i strateški cilj svake politike, bez obzira ko je i koja stranka na vlasti.\n2.) Razvoj energetike.\nSvi energetiki sektori – elektro, gasni i naftni su veoma bitni i imaju velike proizvodne potencijale, kao i tržišne mogućnosti. Globalna tražnja za energentima stalno raste. Taj trend će i dalje i sve ubrzanije rasti, zato što je energetika postala osnovna baza razvoja ljudskog društva.\nSrbija ima sve potencijale za razvoj energetike koja ubzo može postati značajan činilac, kako razvoja tako i našeg izvoza. U budućnosti treba se fokusirati na razvoj i eksploataciju obnovljivih izvora energije. Kao što je i vidljivo, energetika je nezaobilazna i rastuća grana privrede te joj zbog toga treba i dati prioritet u razvoju.\n3.) Razvoj metalske industrije.\nMetalska i mašinska industrija su bile veoma razvijene do 90-tih godina prošlog veka, a posle toga šta se izdešavalo već je rečeno. Do tada je bilo više uspešnih proizvodnih sistema iz ove oblasti sa kvalitetnim i prepoznatljivim brendovima. Zbog\nvišedecenijske proizvodne tradicije u ostatcima ovih fabrika u kojima su održani proizvodni programi i sačuvani ljudski resursi, kao i održane tržišne pozicije, postoji realna osnova za obnovu i izgradnju moderne metalske i mašinske industrije.\n4.) Razvoj auto-industrije.\nAuto-industrija je rastuća grana privrede i sa prozivođačima komponenti čini jednu od najbitnijih industrijskih grana u svetu. Kod nas ova industrija dobija na značaju posle dolaska Fiata i još nekoliko proizvođača auto-komponenti. Međutim, treba konstatovati da je proizvodnja Fiatovih automobila u Srbiji uglavnom montažnog tipa gde se automobili montiraju od uvezenih komponenti. U ovakvoj vrsti proizvodnje dodata vrednost se sastoji samo iz živog ljudskog rada i dela komponenti proizvedenih u Srbiji. Upravo zbog toga, odnosno zbog male razlike između vrednosti uvezenih komponenti i vrednosti finalnog proizvoda koji se izvozi, ova proizvodnja neće bitnije poboljšati našu deviznu bilansu. No, nadajmo se da će se povećavati udeo domaćih komponenti i da će proizvodnja Fiat-automobila znatnije doprinosti razvoju naše ekonomiji. Taj značaj bi se uvećao kada bi došao još neki sličan proizvođač. Već u takvim okolnostima auto-industrija u Srbiji bi predstavljala značajan činilac razvoja. Eto, zbog toga je potrebno i ovu industrijsku granu svrstati u prioritete.\n5.) Razvoj hemijske industrije.\nI ova grana industrije u Srbiji je bila veoma razvijena i tu je industriju činilo nekoliko velikih i značajnih sistema. Imajući u vidu da u hemijskoj industriji nisu limitirane niti naučne, a niti tržišne mogućnosti, treba ovu prizvodnu granu svrstati u prioritete.\n6.) Razvoj farmaceutske industrije.\nFarmaceutska industrija je jedna od veoma važnih industrija i predstavlja rastuću granu privrede u svetu. Razvoj nauke, koja je funkciji lečenja ljudi i produženja ljudskog veka, kao i narastajuće potrebe za poboljšanje zdravstvene zaštite ljudi, uslovlajvaju razvoj farmaceutske industrije i povećanje obima prizvodnje lekova. Srbija je imala razvijenu farmaceutsku industriju, ali nažalost i ova, kao i ostale industrijske grane, znatno je uništena. Primera radi, pomenućemo neodgovornu državnu politiku prema proizvođačima lekova kao što su ,,Jugoremedija’’ i ,,Galenika’’.Vazali su nastojali, kao i sve ostalo, uništiti i ove proizvođače da bi se oslobodilo tržište za uvoz lekova. Poznato je kako su se odnosili i prema ostalim strateškim proizvođačima. Ne treba posebno napominjati, da je proizvodnja lekova strateška industrija i da je po važnosti ispred namenske industrije. Iz\ntih razloga, ova se industrija mora zaštititi i istoj treba dati prioritet u razvoju.\n.7) Razvoj namenske industrije.\nNamenska industrija u Srbiji bila je veoma razvijena i spadala je u sam vrh namenskih industrija u svetu. Još uvek postoje sačuvani programi, tehničko-tehnološki projekti i ljudski resursi sa visokim obrazovanjem i znatnom empirijom što nas obavezuje da se takvi potencijali stave u funkciju proizvodnje novih vrednosti. Uz navedeno, treba pomenuti da namenska industrija ima veliki privredni multiplikator i značajan kooperantski potencijal, kao i dobre tržišne mogućnosti, te iz tih razloga ovoj grani privrede treba dati zaslužno mesto u prioritetima razvoja industrije.\n8.) Razvoj građevinarstva.\nGrađevinarstvo je najpropulzivnija grana delatnosti i treba joj dati prioritet u razvoju. Uposlenjem građevinarstva, upošljava se\ncelokupna privreda. To znači da je građevinarstvo veoma propulzivna i komplementarna grana privrede koja pokreće sve ostale delatnosti. U proteklom periodu našim građevinarima je onemogućeno da učestvuju na domaćim tenderima zbog nemogućnosti obezbeđenja kvalitetnih garancija, što predstavlja paradoks i ukazuje na lošu stranu naše ekonomske politike. Takvu praksu trebalo bi menjati i dati građevinarima prioritet u razvoju.\n9.) Razvoj saobraćaja i saobraćajne infrastrukture.\nSaobraćaj i saobraćajna infrastruktura su osnovni činilac društva i uslov opstanka društvene zajednice. To je društveni krvotok i tamo gde ne dosežu saobraćajne arterije, to je geografsko područje osuđeno na demografsko odumiranje. Saobraćaj je uslov ne samo razvoja, već i opstanka društva. Bez izgrađene saobraćajne infrastrukture i dobrog sobraćaja nema ni razvoja ostalih\n10. Razvoj nauke i informacionokomunikacionih tehnologija (ICT).\nUlaganje u obrazovanje i nauku nije trošak, već najisplativija investicija za budućnost. Investirati u nauku, znači usmeravati sopstvenu budućnost u ona stanja u koja drušvo namerava doći. Vreme u kome se vrši takvo investiranje je korak sa kojim se ide iz prošlosti u budućnost. Posebnu pažnju treba pokloniti raazvoju informacionokomunikacionih tehnologija u cilju stvaranja informacionog društva. U stvari, informaciono društvo je drušvo u kome stvaranje, distribucija i manipulacija informacijama postaje značajna kulturna i ekonomska aktivnost. To je nova ekonomija koja se zasniva na ekonomiji znanja, jer profit generiše eksploatacijom znanja, a u manjoj meri prirodnih resursa. Centralno mesto u ovim društvima zauzimaju informacione tehnologije koje direktno utiču na proizvodnju i ekonomiju i smatraju se naslednikom industrijskih društava. Informaciono društvo nije prolazna inovacija, već naučno-razvojni proces i put budućnosti za spremne i obrazovane nacije, s jedne strane i smrtno oružje usmereno prema onim koji nisu edukovani, pripremljeni i organizovani za život u novom dobu, s druge strane.\nShodno navedenom, treba ekonomiji znanja kao najnovijoj i rastućoj grani privrede, dati prioritet i obezbediti neophodne pretpostavke za razvoj, a to su: 1.) obrazovanje, što podrazumeva da treba prilagoditi programe obrazovnih ustanova potrebama ove vrste industrije, 2.) infrastruktura – to podrazumeva da treba obezbediti neophodnu informacionu, lokacijsko-smeštajnu i ostalu infrastrukturu da bi se ova delatnost razvijala, i 3.) obezbediti status off shore zone – ovoj delatnosti je neophodan status off shore zone radi legalizacije postojećih i otvaranja budućih informacionih centara. Naime, na sličan način rade sve ovakve\nindustrije u svetu. Zbog nerešenog statusa u našo zemlji, ova se delatnost ilegalno i pod tuđim imenom obavlja za neke partnere u svetu. Imajući u vidu navedeno, neophodno je ozakoniti ovu delatnost i omogućiti njen razvoj.\nPored nabrojanih grana, koje trebaju biti okosnica i ciljni prioriteti razvoja, logično je da treba u skladu sa mogućnostima razvijati i ostale, kako proizvodne, tako i tercijalne delatnosti.\nNa kraju može se konstatovati da je od 1990. do 2000 godine, zbog sankcija i ratova, naša industrija devastirana i tehnološki zastarela. Od 2001 godine pa naovamo, vođena je politika uništenja industrije. Nakon društveno-ekonomskih promena,\nimplementirani su instrumenti globalizacije i sve se zasnivalo na tezi neoliberalzma sa poznatom floskulom da će ,,nevidljiva ruka tržišta’’ rešiti sve probleme zbog čega je neophodno da se država povuče iz svih pozicija i da prepusti stranim investitorima da slobodno ,,haraju po zemlji Srbiji“ i odrade ono što treba da odrade.\nZbog svega navedenog, neophodno je što pre izmeniti pristup u vođenju ekonomskih politika tako da industrijske politike budu u fokusu i da vode razvoj zemlje, a da makroekonomska, monetarna i fiskalna slede tu politiku i deluju preko mehanizama automatskih stabilizatora.\nDržavu treba činiti kompententan i odgovoran aparat, sastavljen od meritokratije, koji bi trebao svojim politikama kreirati i usmeravati društvo prema željenim ciljavima i stalno raditi na stvaranju povoljnijeg ekonomsko-pravnog ambijaenta. Kada je u pitanju ekonomija, državni aparat (posmatran kao menadžment, a ne kao sila prinude) treba da deluje samo kada nastupe vanredne situacije, izazvane bilo kakvim krizama ili bilo kojim vrstama monopola na tržištu (kapitala, roba i usluga). U\ntakvim situacijama državni menadžment trebao bi što efikasnije i što brže otklanjati sve vrste destrukcija i negativnih pojava radi umanjenja štetnih posledica. Dakle, država treba da vodi balansirajuću i razvojnu politiku društva i da stalno poboljšava i unapređuje uslove privređivanja i da daje podsticaje za nove investicije.\nNajjednostavnije rečeno, država treba imati kompententan i odgovoran menadžment koji će voditi razvojnu politiku u svim segmenatima društva koja treba biti izraz interesa većine građana Srbije, a ne politiku koja je izraz interesa manjina, pojedinih\ngrupa ili interesa globalističkih (imperijalističkih) sila. Da li smo i kada do sada imali državni menadžent koji je vodio takvu politiku i da li ga imamo danas, ostavljamo čitaocima da ocene i odgovore.\nU Beogradu, 5.septembra, Leta Gospodnjeg 2013. god. Jovo R. Drobnjak\nPrethodna FAO statistike: Svetska proizvodnja pasulja u 2011.\nSledeća Kumulativ odliva stranih direktnih investicija u 2012.\nСАД, тромесечне вредности продаје и профита, Т4 2000- Т3 2020.\n10. септембра 2013. at 14:17\nLep doprinos.Podsetio bih samo,na moj prošlogodišnji tekst;“Industrijalizacija na bazi korišćenja prirodnih resursa“.Misli da nije u koliziji s ovim idejama,a lično,i dalje smatram,da je jedini,mogući,naš put.\n20. септембра 2013. at 14:16\nMoj utisak nadahnut Vašim tekstom, a na osnovu mog skromnog iskustva je sledeći:\nVeć 3 godine unazad entuzijazam izvire iz mene pa sam svakodnevno u obilasku ili kontkatu sa srpskom industrijom i privredom, jer upravo prodajem opremu za istu. Dosta toga se može videti lepog, naučiti novog i interesantnog, ali se može i te kako opeći ili zalutati u slepu ulicu, a da to pre toga nije nigde obeleženo. Srećem se sa ogorčenim paorima (pitam se dokle će biti toliko uporni i vredni), YUgo-nostalgičnim inženjerima, nemaštovitim preduzetnicima, iscrpljenim serviserima (jer se ne zna broj rupa koje treba zakrpiti), pronalazače i projektante sa idejama a bez realizacije, naučnike koji kaskaju za novim tehnologijama itd. O starijim i iskusnijim ljudima koji su ostali bez posla nakon kraha industrijskih giganata, ili o onim mlađim i perspektivnijim koji su posao našli van granica ove zemlje, bojim se da govorim, jer se iskreno plašim da ću jednog dana i ja završiti kao i oni. A svi oni, koji i dalje nešto rade ili pokušavaju da rade u ovoj našoj Srbiji, su zaraženi apatijom i nezadovoljstvom, govore i sećaju se, sada već davno prošlih vremena.\nNe bih se osvrtao na političko-globalističku pozadinu uništavanja svega moralnog i vrednog u srpskoj privredi i društvu, pošto političar nisam, niti ću biti. Ali se meni kao običnom čoveku, inženjeru i radniku (koji na žalost ne radi u domaćoj proizvodnji, nego kao i 90% mojih kolega u komercijali ili predstavništvima, zastupništvima i distribucijama stranih firmi) kroz misli provlače stalno jedna te ista pitanja. Znam kako je nekada bilo, ne želim to dalje da slušam i da o tome prepričavam, ne želim da kukam kako mi je sada, nego želim da znam šta ćemo dalje da radimo? Ima li vizije, volje i energije pre svega za zaustavljanje deindrustijalizacije (tako bih okarakterisao sadašnje stanje u privredi)? Može li se napraviti preokret i korak ka istinskoj reindustrijalizaciji? Da li će se to konačno ostvariti ili kao što rekoste Vi Jovo, ostati samo reč koja lepo zvuči?\nSa verom u bolje sutra,\nsrdačno Vas pozdravljam i zahvaljujem na ovako divnom tekstu!\nОставите одговор на Aleksandar Henc Одустани од одговора


Srbija i Kosovo u Washingtonu potpisali ekonomski sporazum | Balkan Vijesti | Al Jazeera\nAmerički predsjednik Donald Trump rekao je danas u Bijeloj kući da su se “Srbija i Kosovo saglasili da normalizuju ekonomske odnose” i pozdravio, kako je naveo “ogoman pomak”, postignut više od decenije nakon proglašenja nezavisnosti Kosova.\nPredsjednik Srbije i premijer Kosova su danas počeli dvodnevne pregovore u Bijeloj kući u Washingtonu.\nBeširi kaže neće biti finalnog dogovora Beograda i Prištine na sastanku u Washingtonu.


Republika / (VIDEO) Tadić dobija eksplozivnog saigrača: Lucidni majstor sa loptom uskoro u Amsterdamu!\nutorak, 21. 1. 2020.| 12:37\nPrema poslednjim najavama iz Argentine, Dušan Tadić bi mogao da dobije veoma zanimljivog saigrača. Na meti "kopljanika" nalazi se fudbaler River Plejta Huan Fernando Kintero.\nKolumbijac važi za jednog od najboljih tehničara na kontinentu, igra na poziciji ofanzivnog veziste i ima 27 godina.\nŠiroj javnosti je možda prepoznatljiviji nakon gola u revanšu finala Kopa Libertadores između Rivera i Boke juniors u decembru 2018. godine kada je fantastičnim pogotkom doveo svoj tim u vođstvo tokom produžetaka.\nTemperamentni Kinter se već oprobao u Evropi, u Peskaru je stigao sa 19 godina, a godinu dana kasnije potpisao je ugovor sa Portom, ali zbog problema sa povredama nije uspeo da se nametne, pa se našao na pozajmicama u Renu, rodnom Medeljinu i na kraju Riveru.\nArgentinski velikan ga je otkupio za 3,5 miliona evra prošle godine, sada je na stolu ponuda Ajaksa vredna 15 miliona.\nNjegova otkupna klauzula iznosi 22 miliona evra, pa je sasvim izgledno da će Tadić uskoro dobiti još jednog fudbalskog majstora u ekipi.\nSrbija Sport Fudbal Transfer Prelazni rok FK Ajaks FK River Plata FK River Plejt Holandija Argentina Huan Kintero


Grad Sarajevo s Kantonom i Federacijom, uputit će Skoplju pomoć | Grad Sarajevo\nGrad Sarajevo s Kantonom i Federacijom, uputit će Skoplju pomoć\nU znak suosjećanja, solidarnosti i potpore s partnerskim gradom Skopljem, Grad Sarajevo je pokrenuo inicijativu da se uputi pomoć u saniranju posljedica katastrofalnih poplava koje su nedavno zadesile Makedoniju. Zamjenik gradonačelnika Sarajeva Abdulah Skaka je u suradnji s premijerima Vlade Federacije BiH i Kantona Sarajevo, Fadilom Novalićem i Elmedinom Konakovićem dogovorio pomoć. Tim povodom je Gradska uprava održala sastanke s mjerodavnim institucijama Federacije BiH i Kantona Sarajevo kako bi dogovorili slanje pomoći, u prvom redu tehničke potpore za čišćenje ulica i kućanstava, pumpi visokog pritiska za ispumpavanje mulja i vatrogasna vozila.\nOčekuje se da u što kraćem vremenskom roku budu završene sve potrebne procedure kako bi ova pomoć što prije krenula prema Skoplju.\nSarajevo i Skoplje povezuju tradicionalno prijateljske, partnerske veze koje su formalizirane Sporazumom o suradnji potpisanim 2007. godine.\n„Grad Sarajevo ne zaboravlja pomoć koju je Grad Skoplje svojevremeno uputio nama za vrijeme poplava u svibnju 2014. godine kada je poslao šestočlanu ekipu vatrogasaca s vozilom i potrebnom opremom“, istaknuo je zamjenik gradonačelnika Abdulah Skaka, te i ovom prigodom, u ime dužnosnika i građana Sarajeva, gradonačelniku Kocu Trajanovskom i građanima Skoplja uputio izraze iskrene i duboke sućuti.\n„Grad Sarajevo dijeli iskrenu tugu i bol s obiteljima nastradalih u katastrofalnim poplavama koje su poslije nezapamćenog olujnog nevremena zahvatile Skoplje i druge gradove Makedonije. Naše misli su s građanima Skoplja i narodom Makedonije“, kazao je zamjenik gradonačelnika Skaka.\n10. Avgusta 2016. in Vijesti\nIzmjene i dopune plana javnih nabavki, roba, usluga i radova za 2016.godinu u Gradskoj upravi i Pravobranilaštvu Grada Sarajeva - Čišćenje kamenih zidova rijeke Miljacke na potezu od mosta Skenderija do mosta Čobanija\nZamjenik gradonačelnika Skaka na prijateljskoj večeri sa saudijskim princem Salmanom zainteresiranim za investiranje u BiH


JAVOR: Da ispišemo novu istoriju | 34sad.com\n"Kup je takvo takmičenje gde slabiji može da pobedi boljeg i u tome vidim našu priliku", rekao trener Javora pred meč četvrtfiala Kupa Srbije protiv Partizana.\nPrva utakmica četvrtfinala Kupa Srbije igra se u Ivanjici, gde Javor u sredu od 13 sati dočekuje Partizan.\nAktuelni osvajač "duple krune" je favorit protiv Ivanjičana, koji imaju krizu rezultata i misli su im usmerene ka borbi za opstanak u Superligi Srbije.\nTrener Javora Vlado Jagodić pričao je o meču koji očekuje njegovu ekipu. Hvalio je Partizan, ali i istakao nadu da će njegovi puleni naći način da pariraju Beograđanima.\n"Mi smo protiv Rada želeli da steknemo psihološku stabilnost za duel sa Partizanom. Ali, na Banjici su nam se dogodile nepredviđene stvari i skoro smo sami sebe pobedili. Posebno mi je krivo jer u tako negativnom raspoloženju dočekujemo crno-bele u eliminacionoj utakmici, gde nema popravnog", rekao je trener Javora.\n"Bilo bi mnogo bolje da u taj duel uđemo bez opterećenja borbom za opstanak. Ipak, nadam se da smo spremni, da psihološki možemo da prevaziđemo sve loše što nam se desilo protiv Rada", dodao je Jagodić.\nTrener Javora je stava da su dueli protiv Partizana i Crvene zvezde najlakši.\n"Utakmica protiv Partizana je jedna od lakših utakmica. Partizan, s kim god da igra u srpskom fudbalu izuzev Zvezde, on je favorit. To je veoma dobro za igrače Javora da daju svoj maksimum. Pokušavam da ih rasteretim. Kup je takvo takmičenje gde slabiji može da pobedi boljeg i u tome vidim našu priliku. Bitno je da budemo koncentrisano i na nivou na psihološkom i taktičkom planu. Partizan je imao krizu rezultata, ali ona je, na našu žalost, prošla. Spremni dolaze u Ivanjicu...", nastavio je šef stručnog štaba Ivanjičanina.\nJagodić je govorio o tradiciji za koju veruje da je vreme da se sruši.\n"Istorija kaže da Javor nikada nije pobedio Partizan. Sutra je možda prilika da ispišemo novo poglavlje i da postanem prvi trener koji je to učinio. U fudbalu je uvek takmičenje da se napravi nešto više i fudbal nam to pruža. Potrajno se nadam da možemo da dovedemo utakmicu u neizvesnost. To nam je cilj i tašto ne bismo išli ka njemu. Da afirmišemo mlade igrače i plasiramo se u polufinale. Pa, makar i preko penala, pobeda je pobeda", podvukao je Vlado Jagodić.\nJavor ima i kadrovske probleme pred duel sa crno-belima. I timu zbog povreda na meču sa Radom neće biti Sevića i Eliomara, a pod znakom pitanju su Đerić, Marčić i Milanović.\nNeizvesno je da li će Boban Đerić biti u sastavu Javora.\n"Znamo ko nam dolazi u goste. Partizan je sigurno silno motivisan da osvoji Kup, jer mu je prvenstvo sada malo dalje. Mi ćemo učiniti da mu pokvarimo planove i da prođemo u polufinale. Nema lepših utakmica nego kao ova što nas sutra očekuje."\nNajavljena nova Toyota RAV4


Miša Aleksić i Riblja Čorba: Preminuo legendarni basista i autor pesme „Amsterdam“ | Novosadski informativni portal 021\nBBC 29.11.2020. | 11:57 > 12:00\nBasista čuvene jugoslovenske i srpske rok grupe Riblja čorba - Miroslav Miša Aleksić, preminuo je u Beogradu od posledica Kovida-19, objavila je Radio-televizija Srbije..\nRiblja čorba je već na početku stekla veliku popularnost, a koncerte su imali „od Vardara, do Triglava".\nNa njihovom prvom albumu Kost u grlu iz 1979. godine Aleksić je uradio muziku za pesmu „Zvezda potkrovlja i suterena", dok je „Ostani đubre do kraja" komponovao sa Borom Đorđevićem.\nAleksićev potpis na trećem albumu Mrtva priroda, koji je prodat u 450.000 primeraka, stoji na pesama „Prevara" i „Odlazak u grad".\nAutor ili koautor, bio je i kod pesmama „Amsterdam", na kojoj gostuje rege pevač Edi Grant, „Dobro jutro", „Lud sto posto", „Priča o Žiki Živcu"...\nSa Bajagom je 1983. komponovao muziku za pesme Zdravka Čolića „Afrika" i „Tvoje oči", dok su iste godine imali saradnju i sa Biljanom Petrović.\n29.11.2020 • 13:53\nOdrastala sam i starim uz vase pesme.Neka ga andjeli cuvaju .Veliki gubitak za sve nas koji volimo njihove pesme.Neka ti je vecna slava i hvala veliki covece.\nJeftinija bela tehnika meštanina Barajeva na kraju skupo koštala


Dijana Čemerite | Udruženje kompozitora Srbije\nAktuelnosti / Tribina kompozitora / 30.Tribina / Dijana Čemerite\nDijana Čemerite (1974, Litvanija) je završila studije muzičke teorije na Konzervatorijumu u Viljnusu 1994, a 2000. je završila master studije kompozicije u klasi prof. Osvaldasa Balauskasa na Litvanskoj akademiji za muziku i teatar. Od 1998. do 2001. radila je kao muzički urednik i voditelj programa klasične muzike na Litvanskom državnom radiju. Od 2003. do 2006. studirala je muzikologiju na Univerzitetu Johan Volfgang Gete u Frankfurtu na Majni. Dijana Čemerite je pohađala brojne majstorske kurseve iz kompozicije i gregorijanskog korala kod profesora kao što su Tošio Hosokava, Helmut Lahenman, Beat Furer, Brajan Fernihau, Godehard Jopih i mnogi drugi. Redovan je gost na festivalima i koncertima savremene muzike u Litvaniji, Austriji, Kipru, Srbiji, Poljskoj, Nemačkoj, Velikoj Britaniji. Njene kompozicije su izvođene na brojnim međunarodnim festivalima – među njima su Muzički dani u Kaselu (2005, 2009), Međunarodni letnji kursevi za savremenu muziku u Darmštatu (2006), Dani evropske kamerne muzike u Ravensbruku (2003), Festival Gaida (2005), Međunarodni festival Tomas Man (2017), Jauna Muzika Festival u Viljnusu (2016), 28. Međunarodna tribina kompozitora u Beogradu (2019), Dani baltičke muzike u Talinu (2021) i drugi.\nDiana Čemerite je dobitnica mnogih stipendija i nagrada, među kojima su stipendije Mozart-Stiftung-a i nagrada na takmičenju iz kompozicije ad libitum 2019/20. Komponovala je kamernu, horsku, orkestarsku muziku, kao i dve opere za decu. Živi i radi kao slobodni umetnik u Frankfurtu na Majni. Njene kompozicije objavljuje Furore Verlag.\nMondgesang (Mesečeva pesma) za blok flautu i harmoniku (2018) ima veliki značaj za mene lično. Godine 2018. radila sam na kompozicijama za svoj prvi autorski CD i odlučila da komponujem novo delo za blok flautu i harmoniku. Tragala sam za prikladnom idejom, kada sam neočekivano dobila vest o tome da je član moje porodice teško bolestan. Čim sam spustila telefon, napisala sam prve taktove Mesečeve pesme. Načinila sam muzički portret svoje duše, sa svim emocijama koje sam tada osećala, uključujući divne trenutke iz mog detinjstva, kao u odseku od 79. do 92. takta, gde se pojavljuje druga, šaputava deomica alta u kontrapunktu sa bas flautom. Podsetila me na pevanje moje majke: njen glas je veoma lep, dubok, baršunast alt. Ova kompozicija sadrži čitav opseg mojih emocija, veoma autentičnih i iskrenih, i baš zato sam veoma srećna što je ova kompozicija osvojila nagradu za najbolje ostvarenje u kategoriji kamerne i instrumentalne muzike u 2019. godini od strane Litvanskog udruženja kompozitora.


Početak/Kultura/„Silvesterovo blago“ i „Dobro jutro, laku noć“\nPredstave na Jutjub kanalu Pozorišta lutaka\nPozorište lutaka tokom vanrednog stanja prikazuje svoje predstave na Jutjub kanalu i to četvrtkom i nedeljom. Ove sedice spremili su još dve predstave.\nU četvrtak, 2. aprila, prikazuju predstavu „Silvesterovo blago“ sa početkom u 18 sati. Radnja se odvija sredinom srednjeg veka, ali ipak sve podseća na XXI vek.\n„Lutke i ljudi žive kroz jednu uzbudljivu priču ispunjenu piratima, ljubavima, neverstvima i prijateljstvima. Potraga za željenim blagom ih nagoni da pogledaju jedni drugima u oči, da se osmehnu i da otkriju najveće blago – ljubav“, kažu u Pozorištu lutaka Niš.\nPredstavu su režirali Rumen Račev i Borjana Georgieva, a uloge tumače: Davorin Dinić, Toma Bibić, Dejan Gocić, Srđan Miljković, Biljana Radenković, Aleksandra Pavlović, Tatjana Milenković i Marija Cvetković.\nU nedelju, 5. aprila, na Jutjub kanalu Pozorišta lutaka emitovaće predstavu „Dobro jutro, laku noć“ sa početkom u 11:30.\n„Predstava je sačinjena od dve bajke, „Nosorog i njegova dobra vila“ i „Mister Krokodil“. Jedna je za buđenje, druga za uspavljivanje. U prvi plan dolaze etičke vrednosti, tako važne za odrastanje. Priče engleskog glumca i pripovedača Donalda Biseta ispunjene su dobrotom i harmonijom. One nas podsećaju na najobičnije i najlepše stvari u životu – prijateljstvo, ljubav, pravičnost i harmoniju, koji su mnogo potrebni da bismo bili srećni. Stilski, ova predstava odgovara vodvilju, jer sadrži mnogo muzike i koreografskih elemenata“, navode u Pozorištu.\nPredstavu je režirao Todor Valov, a uloge tumače: Dejan Gocić, Stanislava Joković i Srđan Miljković.\nLinkovi za obe predstave biće objavljeni na fejsbuk strani Pozorišta lutaka.\nčetvrtak nedelja Pozorište lutaka Niš predstave Vanredno stanje\nIzlila se Toplica, vanredna situacija proglašena na delu teritorije opštine Doljevac\nZahvalnice za veliko srce volontera!


Inflacija u martu 0,4 odsto | Pogled na. | Srbija | poslovnojutro.com\nInflacija u martu 0,4 odsto\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, rast potrošačkih cena u martu 2019. godine iznosio je 0,4 odsto.Mesečna inflacija je u najvećoj meri rezultat rasta cena neprerađene hrane i naftnih derivata, dok je najveći uticaj u pravcu smanjenja inflacije imalo sezonski uobičajeno pojeftinjenje turističkih paket aranžmana i odeće i obuće.Međugodišnja inflacija je nastavila kretanje u skladu sa očekivanjima Narodne banke Srbije i u martu je iznosila 2,8 odsto.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, rast potrošačkih cena u martu 2019. godine iznosio je 0,4%.\nMesečna inflacija je u najvećoj meri rezultat rasta cena neprerađene hrane i naftnih derivata, dok je najveći uticaj u pravcu smanjenja inflacije imalo sezonski uobičajeno pojeftinjenje turističkih paket aranžmana i odeće i obuće.\nMeđugodišnja inflacija je nastavila kretanje u skladu sa očekivanjima Narodne banke Srbije i u martu je iznosila 2,8%. Bazna inflacija (indeks potrošačkih cena po isključenju hrane, energije, alkohola i cigareta) ostala je nepromenjena u odnosu na prethodni mesec i u martu je iznosila 1,3% međugodišnje.\nPrema centralnoj projekciji Narodne banke Srbije, međugodišnja inflacija će i u narednom periodu nastaviti stabilno kretanje u granicama cilja od 3,0 odsto ± 1,5 procentnih poena.


Pravila o zaštiti privatnosti – Pansion River, zvanični veb sajt | Pansioni u Sarajevu\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.pansionriver.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Pansion River. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.pansionriver.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na apartmentsriver@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na apartmentsriver@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na apartmentsriver@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Izmeštanje biciklističke staze sa šetališta ispod Brankovog mosta do Starog savskog mosta - Onlinepeticija.com\nIzmeštanje biciklističke staze sa šetališta ispod Brankovog mosta do Starog savskog mosta\nIzmeštanje biciklističke staze sa šetališta ispod Brankovog mosta do Starog savskog mosta na npr. deo iza Savanove.\nDeonica izmedju dva mosta nije dovoljno široka za pešake i bicikliste, posebno porodice sa decom ili psima i dolazi do čestih incidenata.\nJelena Jevđić Kontaktirajte autora peticije\nBy signing, I authorize Jelena Jevđić to hand over the information I provide on this form to those who have power on this issue.\nPromovišite peticiju "Izmeštanje biciklističke staze sa šetališta ispod Brankovog mosta do Starog savskog mosta" na ovoj listi


BHdiaFor u Bihaću okupio investitore iz dijaspore - Akta.ba\nPremijer USK Mustafa Ružnić naglasio je da je potrebno učiniti sve kako bi se olakšalo našim ljudima koji žele investirati u svojoj zemlji.\n01.08.2019. 08:07 / Izvor: Fena\nDogađaj je okupio 150 učesnika iz 20 zemalja koji su dobili priliku za poslovno umrežavanje i mogućnost da istraže gdje ulagati.\nO potencijalu dijaspore su govorili predsjednik BHdiaFora Sanel Jakupović, a zatim i predsjednik Privredne komore USK Enes Ružnić.\nKako je istakao Jakupović, forum nudi jedinstvenu priliku domaćim privrednicima i ostalim razvojim akterima u BiH da se susretnu s najuspješnijim privrednicima bh. porijekla koji svoje trenutno prebivalište imaju van BiH.\n"Također, pruža idealnu mogućnost za poslovno umrežavanje i istraživanje mogućnosti ulaganja. Na skupu se prezentiraju brojni investicioni projekti, primjere dobre prakse investicija iz dijaspore u raznim sektorima, iskustva drugih zemalja u radu sa dijasporama", dodao je Jakupović.\nU okviru Foruma razgovaralo se o potencijalu bh. turizma, privlačenju stranih investicija i ulaganju u metalski sektor.\n"Imali smo priliku govoriti o turizmu kao najbrže rastućem sektoru u sjeverozapadnoj Bosni i Hercegovini te prilikama za privlačenje investicija iz dijaspore. Zatim smo podijelili iskustva posredovanja dijaspore u dovođenju stranih kompanija u BiH. Treći panel BHdiaFora se fokusirao na metalski sektor kao najatraktivniji biznis za ulagače iz dijaspore. Povratne informacije s terena su izuzetno važne, priče investitora koje smo mogli čuti ohrabruju druge i očekujemo da će i današnji skup koji je okupio preko 100 učesnika rezultirati sa novim partnerstvim", zaključio je Armin Alijagić iz Biznis centra bh. dijaspore.\nZoran Radošević je govorio o ulaganju u ruralni turizam i domaćinstvo "Čardaklije" u Bosanskom Petrovcu, saopćili su organizatori.\n"Želimo izrasti u malo selo, da ljudi imaju aktivni odmor, žive na selu tri-četiri dana, te da nemaju potrebu da idu, da dožive i odu sa jednim drugim načinom razmišljanja", kazao je.\nAdi Bajčetić, iako već godina ne živi u Bihaću, radi u firmi koja se bavi održavanjem poslovnih veza BiH i istočne Afrike.\n"Trenutno radimo s par fabrika iz BiH koje smo uspješno implementirali i pomogli im da odu na tržište istočne Afrike. Od ovoga forumka očekujem neka nova poznanstva, očekujem da se neki naši ljudi osvjeste što se tiče biznisa i da otvore put stranom kapitalu i da shvate u principu šta su investitori", ističe Bajčetić.\nU svijetu se trenutno traže tržišta kakvo je u BiH i USK. Potencijali postoje, a i niži standard je adut koji imamo u rukama, kažu iz dijaspore i sugerišu vlastima da se, kada je u pitanju administracija, mora ići na ruku investitorima. Da je ovo prilika koja se ne propušta svjesni su i predstavnici vlasti.\n"Spremni smo pružiti ruku i za pomoć, ne mogu reći vapaj ali je evidentno da svaka lokalna zajednica pa tako i Bihać treba investitore", ističe gradonačelnik Šuhret Fazlić.\n"Nadam se, kada je u pitanju bh. invest da ćemo biti prvi, u mnogočemu smo mi prvi ovdje u Krajini posebno u primjerima kako se odnosimo prema državi, kako graditi državu. Tu su Krajišnici pokazli svoj dio", kazao je.\nMuhamed Smajlović iz kompanije "Delta Plus" Ejub Topić iz kompanije "HIK", Dragan Babić iz kompanije "Webo" i Alen Henda iz kompanije "TNT Soft" su govorili o ulozi dijaspore u pokretanju proizvodnje, privlačenju stranih investicija, izazovima u zapošljavanju i prilikama za širenje proizvodnje i investicija u BiH.\n"Devedeset posto investitora iz dijaspore se uglavnom pokrene po privatnim vezama. Moramo napraviti institucionalni pristup, na primjeru onoga što radi USAID Diaspora Invest. Sve nam je blizu, sve nam je dostupno, imamo svoje prednosti i imamo šta da ponudimo", kazao je Ejub Topić iz kompanije "HIK" koja je pokrenuta na osnovu inicijative dijasporske zajednice.\nDragan Babić se povezao sa stranim investitorom te je pokrenuo kompaniju u Derventu, mjestu odakle vode porijeklo njegovi roditelji. Bave se dizajniranjem u 3D softveru alata za proizvodnju lamela automatskih mjenjača za automobile. Firma „Webo“ osnovana je u Njemačkoj 2008. godine, a trenutno ima 140 radnika. Poslovanje su proširili u Americi, Japanu, Aziji, a sada uspješno djeluje i kroz novu firmu u Bosni i Hercegovini.\n"Osnovali smo kompaniju sa stranim investitorom. Imamo 15 zaposlenih, sada želimo zaposliti još 5. WEBO je primjer dobre prakse u Derventi", zaključuje Babić.\nAlen Henda iz IT kompanije "TNT Soft" govorio je o pokretanju ove kompanije u Cazinu, ali i perspektivama IT sektora u našoj zemlji.\n"Na osnovu potrebe matične kompanije u Beču, novi dio poslovanja smo prebacili u Cazin. TNT Soft ima tim programera, koji proizvode web i mobilne aplikacije. Posljednjih godina smo zaposlili novih 14 ljudi, tako da smo jako zadovoljni. Moramo djelovati na svijesti mladih ljudi, raditi na razvoju vještina. IT sektor je sektor koji treba najmanje ulaganja, a donosi nova radna mjesta, te je sve do osobe koja želi da uči. Studenti u ovom sektoru imaju dobro predznanje, ali im treba više prakse", kazao je Henda.\nMuhamed Smajlović iz Sanskog Mosta je govorio o pokretanju kompanije "Delta Plus" u Sanskom Mostu, koja je fokusirana na proizvodnju za njemačko tržište, a nastala je na osnovu zajedničkog investicijskog projekta u koji su bili uključeni ulagači iz dijaspore.\n"Firma 'Delta Plus' se bavi proizvodnjom PVC stolarije. Kompanija je nastala uvezivanjem tri investitora, od koja su dva iz naše zemlje, jedan iz Njemačke. Oni imaju kompanije fokusirane na građevinski sektor u Njemačkoj, te su se odlučili pokrenuti posao u BiH. Mi već radimo na proširenju kapaciteta, uveli smo nove linije. Međutim, potrebe naših kupaca su daleko veće, te ćemo nastaviti sa ulaganjem. Stvorili smo normalne uslove, dobre plate, imamo slobodne subote i nedjelje, restorane koji osiguravaju radnicima hranu, dobrim odnosom smo postali poželjni poslodavac", rekao je Smajlović.\nO metalskom sektoru Hamdija Malić iz Svjetskog saveza dijaspore BiH, Mirsad Ramić iz kompanije 'Cromex', Dino Čavkić iz kompanije 'Č.J.' te Hikmet Kurbegović iz kompanije 'CNC Lab'.\n"Država mora živjeti od nečega, ali se to treba rasporediti. Metalski sektor je vodeći u Unsko-sanskom kantonu, ali nekako nismo prepoznati kao vodeći, kao da možemo sami, da nam ne treba podrška. Većina firmi iz metala su kćerke-firme velikih firmi iz inostranstva. Mi smo domaća firma koju su pokrenuli poduzetnici iz naše dijasporske zajednice u Austriji. I svi zajedno moramo raditi na poboljšanju stanja i povezivanju. Ovdje smo se skupili, osuđeni smo na saradnju jednih na druge. Naše firme mogu sarađivati bez problema i možemo napraviti iskorak", poručio je Čavkić.\nHIK-NET d.o.o. Sarajevo\nUl. Stara željeznička stanica broj 2 71000 Sarajevo\nDelta Plus BH d.o.o. Sanski Most\nSuhača bb 79260 Sanski Most\nWEBO BOSNIA d.o.o. Derventa\nKralja Petra I bb 74000 Derventa