'USTA SU MI BILA PUNA KRVI' Potresna ispovest ubice haićanskog predsednika (FOTO/VIDEO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 01.Avg.2021, 13:09\nMartin Moiz je preživela atentat na svog supruga\nPokojni predsednik Haitija Žovenel Moiz ubijen je početkom jula u svom krevetu. Pored njega te večeri u postelji, baš kao i svake prethodne, ležala je njegova supruga Martin Moiz. Porodičnu idilu prekinulo je 26 državljana Kolumbije, koji su došli po predsednikovu glavu. Martin se sada nalazi na sigurnom, van zemlje, a za "Njujork Tajms" ispričala je šta se dogodilo kobne večeri.\nIz sna su je te večeri probudili >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << pucnji. Kada je donekle postala svesna onoga što će se nešto kasnije odigrati, Martin je probudila decu i naredila im da se sakriju u toalet.\n- To je jedina prostorija u kući bez prozora, tu smo sakrili i porodičnog psa - rekla je za Njujork Tajms.\nUbrzo su se u njihovoj sobi pojavile ubice. Suprug joj je tada rekao da legne kako se ne bi povredila. To su bile poslednje reči koje joj je uputio. Po sobi su sevali rafali, prvi ju je pogodio u ruku.\n- Pomislila sam da ću umreti i ja i čitava moja porodica - rekla je. Ležala je pored kreveta, dok su joj usta bila puna krvi.\nŽelela je da pomogne svom suprugu, ali nije mogla da diše niti da se pomeri. Za to vreme ubice su jurišale po sobi.\n- Jedino što sam videla pre nego što su ga ubili bile su njihove čizme - rekla je Martin. Čula je kako ubice preturaju po dosijeima njenog muža koji su se nalazili na njegovom radnom stolu.\n- To nije to. To nije to, govorili su iznova i iznova, a onda su nešto pronašli i jedan od njih je rekao da to traže - prisetila se Martin.\n-Nijedan od ubica nije govorio kreolski ili francuski, govorili su samo španski i razgovarali su sa nekim telefonom dok su pretraživali sobu. Činilo se da su pronašli ono što su hteli na polici gde je Žovenel čuvao svoje dosijee - rekla je.\nZatim joj je jedan od njih prišao i uperio lampu u glavu. Proveravali su da li je živa. Kada su pomislili da je izdahnula, odustali su od nje.\n- Kad su otišli, mislili su da sam mrtva - rekla je. Kroz ovu potresnu scenu morala je da prolazi iznova, svakog puta kada je davala iskaz policiji.\nPitanje koje je mučilo i nju, ali i čitav narod Haitija bilo je: ko je naredio i ubio predsednika?\nHaićanska policija privela je veliki broj ljudi povezanih sa ubistvom, uključujući 18 Kolumbijaca i nekoliko Haićana i haićanskih Amerikanaca, a još uvek traga za ostalima. Među osumnjičenima su penzionisani kolumbijski komandanti, bivši sudija, prodavac sigurnosne opreme, posrednik u hipotekama i osiguranjima na Floridi i dva komandanta predsednikovog bezbednosnog tima.\nPrema informacijama haićanske policije, u centru razrađena zavere nalaze se lekar i predsednikov pastor, Kristjan Emanuel Sanon (63), za koje zvaničnici veruju da su angažovali kolumbijske plaćenike da ubiju predsednika i tako preuzmu političku moć.\nAli kritičari vladinog objašnjenja kažu da niko od ljudi navedenih u istrazi nije imao sredstava da sam finansira ubistvo. I Martin, kao i mnogi Haićani, veruje da je iza svega stoji neko mnogo uticajniji, neko ko je izdavao naređenja i obezbedio novac.\nNije joj jasno ni kako obezbeđenje njenog supruga, koje broji pedesetak ljudi nije uspelo da se izbori sa ubicama.\n- Niko od njegovih čuvara nije ubijen, pa čak ni ranjen - rekla je ona.\n- Ne razumem kako niko nije pogođen - dodala je.\nNeposredno pre ubistva, demonstranti su, sada već pokojnog, predsednika optužili da je prekoračio mandat, kontrolisao lokalne bande i vladao dekretom.\nTakođe je bio u svađi sa nekoliko bogatih nacionalnih oligarha, uključujući porodicu koja je kontrolisala nacionalnu električnu mrežu. Dok su mnogi ljudi opisivali predsednika kao autokratskog vođu, Martin je rekla da bi njeni sugrađani trebalo da ga se sećaju kao čoveka koji se suprotstavio bogatima i moćnima. A sada želi da zna da li ga je neko od njih ubio.\n- Samo su oligarsi i sistem mogli da ga ubiju - rekla je.\nSa druge strane ipak je zadovoljna što je jedan broj optuženih zaverenika priveden. Međutim ona želi da međunarodne agencije, poput FBI -a, koji je ove nedelje pretresao domove na Floridi u sklopu istrage, prate novac koji je finansirano ubistvo.\n- Kolumbijski plaćenici koji su uhapšeni, nisu došli na Haiti da se igraju žmurke - rekla je ona i dodala da želi da zna ko je sve to platio.\nTargetirala je i moćnog haićanskog biznismena koji je hteo da se kandiduje za predsednika, Reginalda Boulosa, kao nekoga ko bi imao šta da dobije od smrti njenog muža, mada ga nije optužila da je naredio ubistvo.\nBoulos i njegova preduzeća bili su u centru afera koje je pokrenula vlada Haitija, koja istražuje navode o povlašćenom kreditu dobijenom od državnog penzijskog fonda.\n- Boulosovi bankovni računi bili su zamrznuti pre Moisove smrti i pušteni su mu odmah nakon smrti - rekla je Martin.\nTakođe je dodala i da želi da ubice znaju da ih se ne plaši.\n- Volela bih da se uhvate ljudi koji su ovo uradili, u suprotnom će ubiti svakog predsednika koji preuzme vlast - rekla je ona.\n- Uradili su to jednom. Učiniće to ponovo - dodala je.\nRekla je da ozbiljno razmišlja o kandidaturi za predsednika, nakon što se oporavi od operacija ruke.\n- Predsednik Žovenel je imao viziju - rekla je - a mi Haićani nećemo dozvoliti da to umre.\n- Već sam imala dve operacije, a lekari sada planiraju da mi implantiraju živce sa stopala u ruku - rekla je.


ZEDA uzela učešće na drugom sastanku konzorcija projekta FORESDA / ŠOPRON – Zenicablog\nZEDA uzela učešće na drugom sastanku konzorcija projekta FORESDA / ŠOPRON\nNapominjemo: Projekat implementira 13 partnera i 7 pridruženih strateških partnera na području devet podunavskih zemalja: Austrija, BiH (ZEDA, PREDA), Bugarska, Mađarska, Njemačka, Rumunija, Slovenija, Srbija i Hrvatska.\nProjekat FORESDA je finansiran od strane EU iz Dunavskog transnacionalnog programa (Danube Transnational Programme).\nDrugi sastanak konzorcija u okviru projekta FORESDA održan je u periodu od 06. do 07. septembra 2017. godine u mađarskom Šopronu čiji je domaćin bila Fondacija za promociju preduzetništva Županije Zala – Mađarska.\nOvom prilikom predstavljeni su dosadašnji ostvareni rezultati kroz aktivnosti projekta FORESDA, posebna pažnja posvećena je informacijama ključnim za izradu Transnacionalne strategije i aktivnosti radnog paketa kroz koje je planirana implementacija inovativnih okruženja, pojašnjena su značajna pitanja implementacije projekta te je usaglašen plan implementacije aktivnosti koje slijede.\nViše informacija o FORESDA projektu klikom na link:


Vrbas: Direktor zaposlenima uveo stimulaciju za špijuniranje\n01.08.2014. 07:34 > 07:37 12\nV.d. direktora JKP "Standard" u Vrbasu Radomir Čurović doneo je odluku da svakog radnika koji kolegu fotografiše ili snimi kako krši radnu disciplinu, nagradi sa 10 odsto povišice.\nVIDEO: Vršac i dalje potopljen\n31.07.2014. 19:12 > 19:56 0\nJešić: DS loša opozicija, ne radimo bogzna šta\n31.07.2014. 17:55 0\nPotpredsednik DS Goran Ješić izjavio je da se ta stranka ne snalazi dobro u opoziciji.\nNenajavljenim kontrolama do uvida u stanje domova za stare\n31.07.2014. 16:42 > 15:51 0\nZaključani u ilegalne pansione i takozvane domove za negu starijih lica, stare osobe su lišene osnovnih ljudskih prava, nedavno je upozorio Pokrajinski ombudsman, nakon nenajavljene provere usluga po domovima u Vojvodini.\nApatin: 2,5 miliona evra za skladište za biootpad\n31.07.2014. 15:30 1\nNaselje Prigrevica u opštini Apatin uskoro će dobiti javno skladište za biootpad, odluka je Opštinskog veća Apatina.\n31.07.2014. 14:40 0\n31.07.2014. 14:15 0


kako se virus siri na zurkama | Magazin | Zdravlje\n24. maj, 18:18\nZAŠTO KORONA "VOLI" ŽURKE? Stručnjaci upozorili: 3 stvari deluju kao magnet na virus 10 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZAŠTO KORONA "VOLI" ŽURKE? Stručnjaci upozorili: 3 stvari deluju kao magnet na virus\n16.02.2021. / 15:17\nAutor Maja Gašić 16.02.2021. / 15:17\nStručnjaci objasnili šta se dešava u nočnim klubovima\nDomaći mediji ovih dana bruje o skandaloznom nepoštovanju protivepidemioloških mera i zatvaranju kluba u Beogradu zbog ilegalno održane žurke kojoj je prisustvovalo preko 700 ljudi. Svoje mišljenje o ovakvom ponašanju izrekla je struka, a organizatori se suočavaju sa ozbiljnim kaznama.\nštab u užem sastavu\nMERE ĆE BITI POOŠTRENE? Zaseda gradski Krizni štab zbog bahatih ugostitelja i korona žurki u Beogradu!\nKako naglašavaju naši i svetski stručnjaci, rečenica koja kao magnet deluje na koronu jeste "neće to mene, ja sam imun/a". Ispostavilo seda oni koji najmanje veruju u neverovatne mogućnosti širenja ove zaraze i najmanje vode računa, zapravo su oni koji najviše "stradaju", odnosno najpre se inficiraju.\nOŠTRA KRITIKA DR DANICE\n"Treba da ih je sramota, ne poštuju žrtve korone, a to nije mali broj ljudi koji je umro. Ne poštuju lekare. Zar je kratko uživanje važnije nego da prenesu bolest? To su ljudi koji brinu samo o sebi. Oni misle da im se ništa ne može desiti.Treba da ih je sramota. Ja bih taj klub trajno zatvorila", izjavila je dr Danica Grujičić povodom zatvaranja kluba na Tašmajdanu\nU doba pandemije, ako ne nosimo maske, ne držimo distancu i ne održavamo visok nivo higijene, sasvim je logično da ćemo se zaraziti. A sve ovo se dešava na ozloglašenim korona žurkama. Još od početka oandemije ne samo naši, već i svetski stručnjaci ističu da su noćni klubovi najveće "leglo zaraze". Zašto je to tako? Zašto se u klubovima i barovima virus najlakše širi?\n"Ako odu u bar ili klub, ljudi žele da se druže i zabavljaju, a ne da razmišljaju o društvenoj distanci", kaže je dr Amiš Adalija, viši naučnik u Centru za zdravstveno osiguranje Džon Hopkins univerziteta u Baltimoru.\n"Oni najčešće konzumiraju alkohol, što čini da kočnice 'popuštaju'. Zbog buke su prinuđeni da pričaju glasno i nadvikuju se, što znači da će ispuštati više 'kapljica' iz grla."\nPrema poslednjim informacijama danas je zabeleženo još 1.810 novih slučajeva infekcije korona virusom. Nažalost, preminulo je još 16 ljudi. Broj pacijenata na respiratorima je 139.\nkoronavirus žurka zaraze\n17.02.2021. / 01:02\nFirst this pandemic is a false declared pandemic that does not meet the definition of a pandemic: 45% OF THE INFECTED POPULATION MORTALITY 20%. This false pandemic has a mortality rate of 0.5% INFECTED IN 11 MONTHS 2% OF HUMANITY. AN EPIDEMIC IS DECLARED WHEN YOU HAVE 100 INCIFIED PEOPLE. THE CORONE DOESN'T DIE-EXACTLY. FROM COMPLICATIONS HE DIES-EXACTLY.\n16.02.2021. / 19:49\nPa i mi volimo\nNemanja. Po vasoj logici virus onda zna da je neko na poslu i mora da radi pa tu ne zalazi. A na zurke ulazi i siri se po mladim i ne odgovornim. Cudna vam je logika. Sustina pitanja je, kako u fabrikama koje rade u tri smene do sad nisu svi zarazeni?


Uspešno je završena i sertifikaciona provera usklađenosti poslovanja Galenike a.d. sa međunarodnim standardima: ISO 9001:2008, EN ISO 13485:2003/AC:2007 i HACCP sistemom. Sertifikati su izdati za razvoj, proizvodnju i prodaju medicinskih i dijetetskih proizvoda i proizvoda opšte namene. Proverom je potvrđena modernizacija našeg celokupnog poslovanja i shodno tome dobili smo pravo da koristimo "CE" znak na proizvodima fabrike dentala i fabrike parafarmaceutike. Takođe, Galenika a.d. je dobila i GMP sertifikat, u skladu sa pozitivnim nalazom Ministarstva zdravlja Republike Srbije, što potvrđuje da je proizvodnja cefalosporinskih kapsula, odnosno lekova koji se upotrebljavaju u humanoj medicini, u skladu sa "Smernicama dobre proizvođačke prakse".


Besplatni seminarski radovi • Pogledaj temu - Implementacija zakona o carinskim povlasticama\nDanas je 23 Maj 2013, 15:04\nIndex boarda » Oblasti » Carina\nSva vremena su u UTC + 1 sat Implementacija zakona o carinskim povlasticama\nTema posta: Implementacija zakona o carinskim povlasticamaPoslato: 14 Feb 2011, 02:37 Site Admin\n. UVOD Carinska oslobađanja ili povlastice predstavljaju izuzetak od pravila da se na uvoz i povremeno na izvoz robe plaća carina.U nekim slučajevima carinsk povlastice nameću se iz: praktičnih razloga, kurtoazije, diplomatski imunitet, humanosti i poseban položaj pojedinih kategorija stanovnika (dvovlasnici,lica sa azilom). Naglašena uloga carine kao instrumenta zaštite domaće proizvodnje od strane konkurencije utiče na sužavanje kruga carinskih povlastica. Ali, ekonomske prilike u nekoj zemlji i stanje na njenom tržištu mogu bitno da utiču na carinske povlastice. U našem carinskom sistemu institut carinskih povlastica pravno je uređen odredbama Zakon o carinskoj politici, carinskim zakono i međunarodnim pravnim aktima. Zakon o carinskoj politici grupisao je carinske povlastice i oslobađanja, po srodnosti u pogledu sadržaja, korisnika povlastica. Pravo raspolaganja robom koja predstavlja predmet ovih povlastica. Zato se u obradi carinskih oslobađanja moze koristiti sistematika zakona o carinskoj politici u dijelu koji se odnosi na ovo pitanje. -1- II. Postupak ostvarivanja prava na oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbinama za robu stavljenu u slobodan promet za projekte obnove i rekonstrukcije Ovom odlukom propisuju se bliže odredbe o postupku ostvarivanja prava na oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina za robu koja se stavlja u slobodan promet za projekte obnove I rekonstrukcije Bosne i Hercegovine prema članu 176. stav 3. Zakona o carinskoj politici Bosne I Hercegovine.Pod pojmom ''roba'' u smislu ove odluke podrazumijeva se roba navedena u nomenklaturi roba Carinske tarife BiH Radi korištenja povlastice iz člana 176. stav 3. Zakona o carinskoj politici Bosne iHercegovine, korisnik povlastice, uz pismeni zahtjev, carinskom organu nadležnom prema sjedištu korisnika povlastice, podnosi:- specifikaciju robe po tarifnim oznakama i naimenovanjima iz Carinske tarife BiH, uzoznačavanje količine, pojedinačne i ukupne vrijednosti, ovjerenu od strane resornog ministarstva BiH za projekte usvojene od strane Savjeta ministara BiH, odnosno resornog ministarstva entiteta za projekte za koje ih Savjet ministara BiH ili resornoministarstvo BiH ovlasti,- potvrdu Ministarstva finansija i trezora BiH da se projekat u cjelosti finansira od stranih donatora ili od strane međunarodnih banaka za razvoj za projekte usvojene od straneSavjeta ministara BiH, odnosno potvrdu ministarstva finansija entiteta da se projekat u cjelosti finansira od strane donatora ili od strane međunarodnih razvojnih banaka zaprojekte za koje za koje ih Savjet ministara BiH ili resorno ministarstvo BiH ovlasti,. Po zahtjevu iz stava 1. ovog člana nadležni carinski organ donosi rješenje u roku od 15 dana od dana prijema zahtjeva. 1. Oprema uvezena uz oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina prema članu 176. stav 3.Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine, ne smije se, bez prethodne pismene obavijesti carinskom organu iz člana 3. ove odluke o tome i prije izvršenja obračuna i plaćanja odgovarajućih uvoznih dažbina, prodati, posuditi, dati na upotrebu drugom, dati u vidu garancije,iznajmiti ili prenijeti kao osiguranje za druge obaveze,2. U slučaju nastupanja okolnosti iz stava 1. ovog člana, obračun uvoznih dažbina obavlja se po stopi koja se primjenjuje na dan nastupanja tih okolnosti, a na osnovu vrste robe i carinske vrijednosti koju je na taj dan utvrdio ili prihvatio nadležni carinski organ. 3. Carinski organi imaju ovlaštenje da preduzimaju sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da se roba koja je stavljena u slobodan promet uz oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina po osnovu člana 176. stav 3. Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine, ne koristi u druge svrhe od onih za koje je oslobođena, bez plaćanja odgovarajućih uvoznih dažbina.Danom stupanja na snagu ove odluke prestaje da važi Odluka o postupku ostvarivanja prava na oslobađanje od plaćanja carine za robu stavljenu u slobodan promet za projekte obnove I rekonstrukcije (''Službeni glasnik BiH'', broj 14/01).Zahtjevi za oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina po osnovu obnove i rekonstrukcije zaprimljeni nakon početka primjene Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine (''Sl.glasnik BiH'', broj 57/04), a koji do primjene ove odluke nisu riješeni, rješavat će se u skladu saodredbama ove odluke.\n[ 1 Post ] Index boarda » Oblasti » Carina


Pol Espargaro: "Loše vreme" | TRKE.rs\nPrvi dan testiranja na stazi Phillip Island je završio u prvih 10, ipak Pol Espargaro smatra da tu još posla jer su vremenski uslovi bili loši.\nVozači i timovi su se uputili ka Phillip Islandu nadajući se da će po suncu i skoro idealnim uslovima na stazi moći da odrade testiranja. Jutros ih je dočekalo neprijatno iznenađenje, sivilo i kiša. Većina vozača je u prvih sat vremena ostalo u garažama, dok je šačica vozača izašla na još uvek mokru stazu. Među tim hrabrijim vozačima bio je i Pol Espargaro. On je iskoristio mokre uslove da proveri kako se u takvim uslovima ponašaju softver i novi Magneti Marelli ECU.\nKasnije tokom dana, vozači su uspeli da odvoze mali broj krugova po suvoj stazi, po ovakvim uslovima Espargaro je postavio rezultat od 1:33:126s i tako završio prvi dan testiranja na sedmom mestu. Kiša, koja je padala ceo dan sa prekidima, nije dozvoljavala da budu stvarno idealni uslovi.\n„Ne mogu da procenim kakav je bio dan jer ni ja, kao ni ostali vozači, nisam uspeo da ostvarim dovoljan broj krugova po suvim i mokrim uslovima. Svi smo vozili svega nekoliko krugova, pa su vremena stvarno loša u odnosu na tempo koji bi trebalo da imamo. Međutim, zadovoljan sam informacijama koje smo dobili zahvaljujući podešavanjima za mokre uslove, krivo mi je što nismo mogli da ih još jednom proverimo jer je staza počela da se suši. Skoro identična stvar mi se desila kad sam prešao na gume za suvo. Vozio sam par krugova i morao sam da se vratim u garažu. Baš mi je krivo što nismo uspeli da više odradimo danas, ali prognoza kaže da će se vreme poboljšati sutra, pa se radujem što ću moći zaista da uživam na ovoj fenomenalnoj stazi.“ – zaključio je Espargaro.\nPhillip Island MotoGP test- Sreda (rezultati)


Carplay i lažne informacije – Povoljne-navigacije\nCarplay i lažne informacije\nKao stručnjaci Carplay sistema morali smo da reagujemo na članke na nekim IT specijalizovanim sajtovima koji omalovažavaju upotrebu Carplay-a, nema drugih reči.\nNapraviti članak jer platformi nedostaje inspiracije a ponestaje ideja nije fer... U ovo vreme koronavirusa i obuzdavanja, bilo bi zaista pametno zapitati se da li je zaista hitno testiranje Carplay-a.\nIli, podsećamo drage korisnike da je Carplay veoma „siguran“ sistem, jer pametni telefon nemate u rukama, već na originalnom ekranu. Pored toga, glasovni asistenti (poput Siri) podržavaju našu tezu. Da li su proizvođači zaista mogli da integrišu sistem koji je opasan za korisnika sa svim udruženjima puteva na leđima proizvođača? Tada bi BMW, Mercedes, Audi i svi ostali takođe morali da uklone Bluetooth i sve ekrane komandne table, uključujući nova digitalna brojila, jer manje gledamo na put.\nIznad svega, odgovorno ponašanje je pre svega najviša sigurnost za svakog pojedinca i za druge. Zato vas molimo da prvo obratite pažnju na ono što ste pročitali. Znamo da oštar um naših kupaca i korisnika Carplay-a ne bi pao tako loše ako bi pogrešno razumeli članak.\nCarplay se može koristiti sa originalnim sistemom vašeg vozila. Ne zamenjuje vaš trenutni sistem, ali je dodatna opcija. Možete da pokrenete Carplay ili Android Auto kao radio i zaustavite ga da biste radili nešto drugo.


DAN JAZZ-A EVROPSKIH PRESTONICA KULTURA - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\n15.11.2017 - 15.11.2017 access_time 20:00\nDAN JAZZ-A EVROPSKIH PRESTONICA KULTURA\nlocation_on Друга локација: Novosadsko pozorište - ÚJVIDÉKI SZINHÁZ\nTokom 19. Novosadskog džez festivala Kulturni centar Novog Sada i Fondacija „Novi Sad 2021“ pripremili su specijalan muzički program koji će predstaviti neke od najistaknutijih novosadskih i inostranih džez muzičara. Svojevrsnu uvertiru za predstojeći džez festival na tri lokacije napraviće novosadski sastavi, dok će 15. novembra u sklopu glavnog programa u Novosadskom pozorištu/ Újvidéki Színház-u nastupiti muzičari iz Pečuja, nekadašnje Evropske prestonice kulture (2010), Plovdiva, buduće Evropske prestonice kulture (2019) i Sankt Peltena, austrijskog grada-kandidata za titulu prestonice (2024).\nNovosadski džez festival, 19. po redu, biće održan od 15. do 18. novembra na dve lokacije u gradu: u Novosadskom pozorištu/ Újvidéki Színház-u i Srpskom narodnom pozorištu. Kao poklon ljubiteljima džeza, Fondacija „Novi Sad 2021 EPK“ i Kulturni centar Novog Sada organizuju pretfestivalske odnose se na sjajne nastupe novosadskih sastava na tri lokacije od 11. do 14. novembra. Prve večeri u 21 sat na Petrovaradinskoj tvrđavi u Galeriji I.T.D nastupiće HAKO TRIO, 12. novembra u 21 sat na brodu „Cepelin“ predstaviće se MILENA JANČURIĆ GRUPA, dok će 14. novembra u 21 sat u Gradskoj pivnici binu preuzeti ČIČINI ČVORCI.\nPočetak glavnog programa Novosadskog džez festivala u Novosadskom pozorištu/ Újvidéki Színház-u obeležiće gosti iz evropskih prestonica: TRIO AFIUM iz Pečuja, KARAGEORGIEV KVARTET iz Plovdiva i GROSSMÜTTERCHEN HATZ & KLOK iz Sankt Peltena.\nSaradnja Fondacije „Novi Sad 2021“ i Kulturnog centra Novog Sada ogleda se u edukativno-afirmativnom pristupu, internacionalizaciji i promociji mladih novosadskih muzičara i njihovih kolega iz drugih Evropskih prestonica kulture. Ovo je ujedno i način da se istakne neophodnost i važnost saradnje Fondacije s institucijama kulture i doprinos u podizanju kapaciteta tih institucija kroz programsko osnaživanje i izgrađivanje publike. Pored toga, za Fondaciju je od izuzetne važnosti i stvaranje mogućnosti za afirmaciju i promociju mladih umetnika na svim poljima, pa i na polju muzike. Posebno smo ponosni na svoj doprinos u stvaranju uslova za razvoj publike predstavljanjem novih uzbudljivih gradskih koncertnih prostora koji kulturne sadržaje čine pristupačnim svima.\nOvakav pristup u rešavanju nedostataka na kulturno-umetničkoj sceni našeg grada, jeste pravac u kom Fondacija želi da deluje i u budućnosti. Planovi su usmereni na stvaranje prilika za edukaciju i izgradnju novih mogućnosti za sve, bez obzira da li je reč o organizaciji, logistici, izvođačima i umetnicima ili publici koja uživa. Svoje resurse i modele za izgradnju kapaciteta u kulturi i kreativnim industrijama, nameravamo da delimo sa svim gradovima u Srbiji.\nTRIO AFIUM, Pečuj, Evropska prestonica kulture 2010, Mađarska\nGROSSMÜTTERCHEN HATZ & KLOK , Sankt Polten, kandidatt za Evropsku prestonicu kulture 2024, Austrija\nKARAGEORGIEV QUARTET, Plovdiv, Evropska prestonica kulture 2019, Bugarska


Sve o verziji za ispis hipertenzije, srčani udarci za hipertenziju\nStart Page Sve o verziji za ispis hipertenzije\nSve za nakit, Prijedor. 482 likes. Local Business. Facebook is showing information to help you better understand the purpose.\nNaravno da NE! Rađaju se nagi i sasvim bijeli. Slijepi su, a bodlje su im još sitnije i mekane, gotovo sakrivene pod kožom. Poslije nekoliko dana bodlje izrastu, a za otprilike mjesec dana postaju oštre i krute kao kod ostalih odraslih ježeva. Ipak treba im nekoliko sedmica da se nauče smotati u loptu.\n@Nemanja Znam da se kasno javljam, ali samo da ubacim par finti kako napuniti server: Ako znas prvenstveno ekipu 1. Prednost je ako si u nekom klanu koji igra na drugom serveru, tako oni znaju dugo ostalu ekipu sa servera, pozoves da igraju kod tebe, ako im se svidi server, ostat.\nSve za muskarce i zene na jednom mestu! Probudite prave strasti koristeci nase preparate! www.potencijaplus.info Kontakt telefon 064/530-8102.\nSve o verziji za ispis hipertenzije:\nRating: 918 / 505


Luksuzna turistička avantura na Kopaoniku - Planinsko iskustvo od pet zvezdica | BG online\nPlaninsko iskustvo od pet zvezdica\nViceroy Hotels & Resorts, poznati ugostiteljski brend koji potiče iz Los Anđelesa, najavio je otvaranje svog prvog hotela u Evropi– luksuzni „ski-in, ski-out“ resort Viceroy Kopaonik Srbija.\nInspirisan planinskom atmosferom i lokalnom kulinarskom scenom, goste ovog hotela očekuju gurmanska ponuda međunarodnih i domaćih specijaliteta, kao i brojne pogodnosti zbog kojih će avanture na planini predstavljati neponovljivo i autentično iskustvo od 5* i doprineti da se Kopaonik i Srbija pozicioniraju na mapi, ne samo regionalnih, već i internacionalnih turističkih destinacija.\nOvaj hotel sa 5 zvezdica u podnožju sunčanih vrhova Kopaonika doneće potpuno novo iskustvo luksuznih turističkih avantura. „Avanture koje posetioci ovde mogu da iskuse i na snegu i pod suncem, čine Kopaonik destinacijom koju vredi posetiti tokom cele godine. Mi smo pre svega i uvek domaćini, koji će svojim gostima pružiti neponovljivo i autentično iskustvo i intuitivnu uslugu i doprineti da se Kopaonik i Srbija pozicioniraju na mapi, ne samo regionalnih, već i internacionalnih turističkih destinacija- rekao je Goran Kovačević, generalni direktor hotela Viceroy Kopaonik Serbia.\n119 soba i penthaus\nKoliko pažnje posvećuje lokalnoj zajednici u kojoj se hotel nalazi, Viceroy je pokazao i time što je u svoj tim uključio oko 25% zaposlenih iz raškog okruga. Viceroy Kopaonik s ponosom predstavlja i šefa kuhinje Endrua Džounsa, dobitnika svetskih kulinarskih priznanja, uključujući i prestižnu Roux stipendiju i nagradu za izvrsnost koju dodeljuje britanska Akademija kulinarskih umetnosti.\nViceroy Kopaonik poseduje 119 prostranih soba za goste, od kojih su neke najveće po kvadraturi na Kopaoniku. Tu je i „penthaus“ sa dve spavaće sobe, privatnom kuhinjom, trpezarijom i liftom.\nU sastavu hotela je i „The Spa by Viceroy“ – sveobuhvatni luksuzni spa centar gde se nalaze zatvoreni revitalizirajući bazen, otvoreni bazeni i hidro-masažne kade, kao i 6 soba za različite tretmane, meditativni salon za opuštanje i hamam, gde se gosti mogu opustiti uživajući u beauty i kozmetičkim tretmanima rađenim organskom, prirodnom i lokalno proizvedenom kozmetikom.\nSlowliving koncept hotela Pegaz\nSpecijalitet Goce Tržan na meniju popularnog hotela\nNaučite da slušate partnera i izrazite svoje emocije\nVožnja života - Robert Ajger 1,320.00 din\nIzvan reda (12 dodatnih pravila za život) - dr Džordan Piterson 1,160.00 din\nEma vodi jutarnji program na regionalnoj radio-stanici i posao joj…


Multifunkcijski kolor uređaj (štampač, kopir, skener, fax) KYOCERA Ecosys M6530cdn, duplex, mrežni, sa ADF-om, brzina štampe do 30 strana/minuti kolor i crno belo, vreme do izlaska prve štampane strane crno-belo 7 sekundi ili manje, kolor 8.5 sekundi ili manje, vreme do izlaska prve kopirane strane crno-belo 9.5 sekundi ili manje, kolor 11.5 sekundi ili manje.\nBrzina štampe do 30 strana/minuti kolor i crno belo, vreme zagrevanja oko 26 sekundi ili manje, vreme do izlaska prve štampane strane crno-belo 7 sekundi ili manje, kolor 8.5 sekundi ili manje, vreme do izlaska prve kopirane strane crno-belo 9.5 sekundi ili manje, kolor 11.5 sekundi ili manje\nKapacitet kasete 100 listova višenamenska kaseta, 250 listova univerzalna kaseta, maksimalan ulazni kapacitet sa opcijama 1.850 listova\nKapacitet prihvatnika 250 listova (štampanom stranom na dole sa punim papir senzorom)\nPodloga za štampu višenamenska kaseta: težina papira od 60 – 220 g/m2, tip papira: A4, A5, A6, B5, B6, Letter, Legal, Custom (70 x 148 mm – 216 x 356 mm), univerzalna kaseta: težina papira od 60 – 163 g/m2, tip papira: A4, A5, A6, B5, B6, Letter, Legal, Custom (105 x 148 – 216 x 356 mm).\nPodržana težina papira kod dvostrane štampe od 60 – 163 g/m2, tip papira A4, A5, B5, Letter, Legal.\nPreusmeren dokument procesor: 75 listova, težina papira od 50 – 120 g/m2, tip papira A4, A5, A6, B5, Letter, Legal, Custom (105 x 148 to 216 x 356 mm)\nMemorija standardno 1.024 MB, maksimalno 2.048 MB\nTelefaks kompatibilnost ITU-T Super G3, brzina modema maksimalno 33.6 kb/s, brzina skeniranja 2.5 sekunde, brzina prenosa 3 sekunde ili manje, gustina skeniranja: normal 200 x 100 dpi, fine 200 x 200 dpi, superfine 200 x 400 dpi, ultrafine 400 x 400 dpi, poluton 256 nijansi sive, maksimalna originalna veličina A4 / legal, metoda kompresije: JBIG, MMR, MR, MH. Ostale karakteristike faxa: mrežni fax, duplex prenos i prijem, šifrovani prenos i prijem, polling prenos i prijem, emitovanje\nSkener format kompresije MMR/JPEG, tip fajla TIFF, PDF, PDF/A, visoka kompresija PDF, šifrovani PDF, JPEG, XPS, maksimalna podloga za skeniranje A4 / Legal, funkcionalnosti skeniranja (skeniranje u e-mail (SMTP preko SSL), skeniranje u FTP (FTP preko SSL), skeniranje u SMB, skeniranje preko USB Host, TWAIN skeniranje (USB, mreža), WSD (WIA) skeniranje (USB, mreža), rezolucija skeniranja 600, 400, 300, 200 dpi (256 nijansi sive po boji), brzina skeniranja 40 ipm (300 dpi, A4, crno-belo), 30 ipm (600 dpi, A4, crno-belo, 300 dpi, A4, kolor), ostale karakteristike: integrisani adresar, podrška za aktivni direktorij, šifrovani prenos podataka, više slanja odjednom (e-mail, fax, SMB/FTP direktorijum, štampa)\nKopir maksimalna veličina podloge za kopiranje A4/Legal, režim ekspozicije automatski i ručno (9 koraka), postavljanje koeficijenta uvećanja: 7 redukcija / 5 proširenja, zum od 25 - 400 % u koracima od 1%, neprekidno kopiranje od 1-999 kopija, prilagođavanje slika: tekst, fotografija, mix, mapa, štampani dokument, ostale karakteristike: kolor režim automatski, scan-once-copy-many, elektronsko sortiranje, 2u1, 4u1, kopiranje ID kartica, rezervni posao, prioritetna štampa, program, automatsko duplex kopiranje, split kopija, kontinuirano skeniranje, automatska promena kasete, kontrola gustine kopiranja\nOstale karakteristike duplex (dvostrana) štampa, monohromatski ekran sa pozadinskim osvetljenjem, procesor PowerPC 465S / 1 GHz, kontroler jezika PRESCRIBE IIc.\nNivo buke za vreme štampanja i kopiranja (kolor) 48.7 dB, u tihom režimu (kolor) 46.6 dB, u sleep režimu gotovo nečujan.\nEmulacije: PCL 6 (5c/XL), KPDL 3 (PostScript 3 kompatibilan), PDF Direct Print 1.7, XPS Direct Print.\nFontovi: 93 skalabilna fonta za PCL/PostScript, 8 fontova za Windows Vistu, 1 bitmap font, 45 barkodova (e.g. EAN8, EAN13, EAN128) sa automatskim generisanjem sume, kao i podrška za dvodimenzionalne barkodove PDF-417 (PCL i drugi barkodovi dostupni su kao opcija). 100 integrisanih računovodstvenih kodova.\nPodrška za mobilno štampanje: KYOCERA Mobile Print aplikacija za iOS i Android, AirPrint, Mopria.\nOstale karakteristike: IPSec, HTTPS, SNMPv3, IPPS, šifrovana PDF direct štampa, privatna štampa, bezbedno štampanje preko SSL, POP preko SSL, SMTP preko SSL, kontrola pristupa preko 100 integrisanih robnih kodova, Data Securiti Kit (E) štiti podatke na opcionom SSD\nTehnologije KYOCERA kolor laser tehnologija štampe\nKonekcije USB 2.0 (Hi-Speed), 2 x USB Host Interface, Gigabit Ethernet (10BaseT/100BaseTX/1000BaseT), slot za opcioni interni print server ili SSD hard disk, slot za opcionu SD/SDHC memorijsku karticu\nPotrošnja energije štampanje 502 W, kopiranje 510 W, u režimu spreman 57 W, u sleep režimu 2.1 W\nDimenzije 475 x 558 x 616 mm\nTežina oko 34.7 kg sa tonerima\nKomplet sadrži multifunkcijski uređaj, startni toneri (crni 3.500 strana, kolor 2.500 strana), strujni kabl, uputstvo


"Punom parom" napreduju radovi na istočnoj obilaznici | Trebinje Live\n"Punom parom" napreduju radovi na istočnoj obilaznici\nGrađevinska dozvola za nastavak izgradnje istočne obilaznice oko Trebinja izdata je prije par dana. Na taj način je omogućeno radnicima da rade punom parom na ovom značajnom projektu za grad Trebinje.\nAsfaltiran je i kružni tok, jedan od najvećih u Republici Srpskoj pa i šire na ovim prostorima. Rasvjeta i trotoari su takođe u završnoj fazi, a konstrukcija mosta uskoro kreće sa radom. Nakon građevinske dozvole, jutros se krenulo sa raščišćavanjem terena kako bi se stvorili uslovi za dolazak geometara, koji će u ponedjeljak označiti trasu. Pored uklanjanja manjeg dijela brda, radnici su krenuli i sa uređenjem puta ka naselju Gučina. Stanovnici ovog naselja tvrde da će realizacijom ovog projekta odahnuti, jer su u zadnjih osam mjeseci, zbog ne održavanja puta od strane Gradske uprave, do grada išli preko Tine. Oni napominju da je postojeći put pun nagaznih rupa, koje su, kako kažu, veoma opasne za auta. Gradski čelnici ništa nisu uradili ni na postavljanju par sijalica, a veliki broj pješaka tuda prolazi (đaci, ljudi koji rade do večernjih sati). Prema riječima jednog mještanina od strahote se ne može noću ići ovim putem. Zbog velikog broja rupa na asfaltu, i zbog nepostojanja javne rasvjete.\nTrasa prve faze istočne obilaznice\nSvjetlo na kraju tunela stiglo je i za ove ljude. Radovi na izgradnji prve faze obilaznice trebali bi biti završeni tokom ljeta.\nInače, istočna obilaznica biće dugačka oko tri kilometra. Na ovaj način spojiće se Dubrovački i Nikšićki put. Tako će sav teretni saobraćaj koji se obavlja kroz centar grada biti preusmjeren obilaznicama koje se spajaju sa magistralnim pravcima prema Ljubinju i Mostaru na zapadu, odnosno prema Dubrovniku i Hereceg Novom na jugu i Nikšiću na istoku.\n[gallery link="post" ids="18279,18280,18281"]


Stefan Marković na meču sa Valensijom\nMarković je za nepunih 20 minuta na parketu pomogao domaćinu u "Mitišči areni" sa devet poena, šutirajući 2/2 za dva, a 1/3 za tri, dok je ostvario i dve asistencije, kao i dve osvojene, a tri izgubljene lopte. Bivši Zvezdin košarkaš, a državljanin (SAD i) Srbije Čarls Dženkins, nije postigao poene, promašivši oba dalekometna šuta, ali je imao tri asistencije, dve "krađe" i skok.\nRuski reprezentativni košgeter Aleksej Šved je predvodio Himki sa 19 poena, istina uz očajan šut (3/10 za dva, 2/7 za tri), daleko je konkretniji bio Tomas Robinson sa 16 poena, uz dva promašaja od osam upućenih šuteva, dok su kod Valensije bolji od ostalih bili Erik Grin sa 22 poena i osam skokova, te Tibor Plajs sa 13 poena.\nCSKA - Armani 93:84\nEfes - Real 74:88\nBamberg - Makabi 71:88\nHimki - Valensija 75:70\nŽalgiris - Crvena zvezda 78:76\nBarselona - Panatinaikos 98:71


Majstori, majstori - Svetislav Basara - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Svetislav Basara » Majstori, majstori\nNema zemlje na ovom svetu, osim Srbije, u kojoj se blistava politička karijera može napraviti kukanjem nad žalosnim stanjem svršenih činova i prošlih stvari i istovremenim nemrdanjem dupetom da se stvari u sadašnjosti poprave\n28Piše: Svetislav Basara 25. avgusta 2018. 19.00\nSubotu, dan za kulturu, ovoga puta ćemo posvetiti teoriji i praksi jednog od najstarijih, najunosnijih, ali (u smutnim vremenima) i najopasnijih srpskih zanata – to jest profesionalnom jadikovanju, proseravanju i naricanju nad zlehudom sudbinom Srba i „srpskih zemalja“.\n25. avgusta 2018. u 19.34\n„Nacionalnog radnika“ iz 19. vijeka u srpskoj politici zamijenio je mic po mic početkom 20. vijeka famozni „podnarednik“, a ne civilizator ili emancipator kako je trebalo biti. Kod Hrvata on se zvao „uljudbenik“.\n25. avgusta 2018. u 21.18\nA, Ви цените да је неку цивилизовану и еманциповану нацију на овом свету цивилизовао и еманциповао неки уберменш? Ил’ то тако треба да буде само у пустињи теорије?!\n25. avgusta 2018. u 19.55\nОд накнадне памети свакако је гора накнадна глупост.\nОд националних занатлија гора је поштена интелигенција.\nS.B. bolje Vam leži da pišete neke knjige pa da ih rado čitamo, nego što trošite vreme i reči na ovakve (pomalo bezveze) članke.\n25. avgusta 2018. u 21.07\nKao i uvek genijalan tekst, sve u svemu od reči do reči istinit…\n25. avgusta 2018. u 21.22\nKad izređaš sve Basarine „najstarije srpske zanate“ prostitucija padne negde na deseto mesto.\n25. avgusta 2018. u 21.33\nZa razliku od Žarijeve zajebantske devize, srpska deviza je karakteristična za našu lenjost i glasi: „Zašto da bilo šta gradimo, kada ćemo ionako sve da srušimo“.\n25. avgusta 2018. u 21.38\nS obzirom da su onaj potporni zid zidali Španci, ne može da se krivica svali na srpske dunđere, ali nije nemoguće da je srpsko tlo, baš kao i narod, sklono samorušenju i samourušavanju.\n25. avgusta 2018. u 22.00\nNemoj Base da nas toliko potcenjuješ. I naši su, kad god bi im se ukazala prilika, tudje rušili.\n25. avgusta 2018. u 23.15\nOvo je sramota, šta mediji objavljuju.\n26. avgusta 2018. u 18.27\nBatali novine i idi pikaj loptu!\n25. avgusta 2018. u 23.32\nKao što je primetila Desanka Maksimović „u svetu se svaki dan dogode i loše i dobre stvari, ali naši mediji ove dobre ne objavljuju uvek samo loše….“ Kako može da izgleda jedno društvo gde su glavni obrasci ponašanja „mržnja“, „zavist“, „ljubomora“, „autizam“… i gde su najbolji među nama na margini društva i ne služe kao model za ponašanje? Baš kao Srbija. Primer: U aprilu 2018 je umrla naša ugledna naučnica Ljiljana Dobrosavljević Grujić koja je doktorirala i bila u labaratoriji Prof P. Ž. de Žena (dobitnika Nobelalove nagrade za fiziku, inače poznatog kao „Njunt kvantne fizike“!), nešto poput Pavla Savića koji je bio u labaratoriji Marije Kiri tj. sa njenom ćerkom Irenom Žoli Kiri; i za razliku od tih vremena kada je živeo Savić, nijedan naš mediji tu vest čak i o smrti nije objavio, niti naše društvo zna koje je ta vrsna naučnica, čak ni akademska sredina nije upoznata sa tim. U svakoj uređenoj državi ljudi bi se sa tim ponosili, isticali i obrazovali mlade takvim primerima. Slično je bilo i pre dve nedelje kada je umro naš vrhunski naučnik (fizičar) Pera Grujić. Eto čak ni „Danas“ nije imao sluha za građanse vrednosti. Umesto In memoriam napisao sam kratki tekst „Genije Mocart“ u slavu Ljilje i Pere (velike ljubitelje klasične muzike) nije objavljeno. Tužno (!) našta ličimo.\n26. avgusta 2018. u 08.41\nGospodine Stokicu, citam vase tekstove i naravno da odobravam nacin na koji vi razmisljate. Jednostavnim recnikom receno, vi posedujete odredjenu dozu znanja cije elemente umete da svrstate u ispravan uzrocno-posledicni niz.To, takvo znanje ne stanuje u Srbiji niti ce ikada stanovati. Pomirite se sa tim da je paradigma kulturno civilizacijskog nivoa u Srbiji cetvorogodislja seoska skola bez tekuce vode sa klozetom u dvoristu i, to je to ! Ivan Djuric, Bogdan Bogdanovic, Radomir Konstatinovic, Koca Popovic, Mirko Kovac, Grujici i mnogi jos nisu za ovu sredinu, bolna je cinjenica ali istinita !!! Boli, boli, toliko boli da hocu da umrem od tog saznanja, od te muke ali trpim i jedva nekako prolazim pored zivota sanjajuci da mi deca odu odavde. I to gde da odu: u najneprijateljskije zemlje ovog nacina zivota, u neku od zemalja NATO, naravno prvobitnog NATOa.\nGospodine Stokicu, od Srbije i srpskih zemalja je pobegao svako ko je mogao!!!\n„… u najneprijateljskije zemlje ovog nacina zivota…“ Мора да сте до крајњих граница натегли значење рачи „живот“, докторе, кад је оно од чега свако ко може бежи главом без обзира за Вас „начин живота“. Не знам шта сте докторирали, али изгледа не медицину – лекари би без оклевања свезали узрок и последицу… Приметите да је овај свет, како рече Т.Панчић, подељен на две јасно одвојене групе земаља – оне у које се имигрира, и оне из којих се емигрира – а зашто је то тако закључујте сами.\n26. avgusta 2018. u 20.33\nVas dvojica imate najmanje pluseva i minusa jer botovi nisu imali vremena i strpljenja da Vas pročitaju do kraja… sad ću da vam povećam čitanost sledećom rečenicom:JAO ŠTA MU JE REKAO ZA VUČIĆA !\n27. avgusta 2018. u 12.28\nMožda je ideologija Ivana Đurića, B.Bogdanovića ili R.Konstantinovića superiornija u odnosu na neku provincijalnu varijantu srpskog nacionalističkog megalomanstva ali suština je da je ta građanska ideologija propala i na Zapadu i pošteno bi bilo da Vas i Vaše istomišljenike neko obavesti o tome! Građanska država zapadnog tipa koju obogotvorujete kao vrhunac ljudskog delanja i postignuća pokazala se kao neodgovarajuča-nespremna za „bure i oluje“ koje je upravo snalaze. Ona je bila dobra samo za „lepo vreme“.\n27. avgusta 2018. u 12.57\nТо што се услед буре талог показао на површини, Мишо, не говори у прилог томе да је револуција олоша неминовна и да ће имати трајне последице. Сваки живи систем, а либерална демократије тј. отворено друштво то јест по дефиницији, је увек у кризи…\nzečji grm kaže:\n26. avgusta 2018. u 04.22\nBas je vrhunski poznavalac srpskog mentaliteta. Šteta što zbog korektnosti ne sme da napiše da je danas najveći problem, mnogo veći od nacionalnopatriotskih gluposti, srpska mladež, primarno ženskog pola koja je lenja, nepreduzimljiva i razmažena. O moralu nećemo sad. Mašu nekim diplomicama sanjaju o birokratiji i sedenju u kancelariji gde se poslovi dobijaju na osnovu fizičkog izgleda, i tako sebi nameštaju državu i zakone. Šta ovo znači? Osim bele kuge uvozićemo ra(s)dnu snagu jer neće imati ko da radi penzioni fond će da krepa, , a srbadije će polako nestati za stotinak godina. Ostaće ovim uvoznim radnicima..\n27. avgusta 2018. u 09.26\nSto godina? Veoma optimisticno. Ja mislim da ce srpsko nacionalno pitanje biti reseno za, maksimalno, dvadeset godina. Naravno nestankom Srba iskljucivo srpskom zaslugom.\n26. avgusta 2018. u 06.08\nKoliko god je Basara u pravu i svojim ostrim okom i jos otrovnijim jezikom izvrgava ruglu nase stare zanate, ipak na neki nacin i sam upraznjava isti. Njegov zanat je zajebancija na ozbiljne teme. A kada ceo svoj knjizevni opus posvetite zajebanciji naseg jada I bede onda postanete otporni na pozitivne stvari. One vam promicu, ne doticu vas, I tako mic po mic utopite se u one kojima je sve bolje ako je sve gore. Ne bih se zanoslila idejom da sam u stanju da uticem na Basarin poetski stil, ali bilo bi lepo ako bi Basara zadnju recenicu svoje kolumne posveti nekoj dobroj vesti iz Srbije. Cisto, balansa radi. Nesto kao kontrapunkt klozetarenju. Tako nesto.\n27. avgusta 2018. u 18.38\nНа чему сте засновали претпоставку да у Србистану има добрих вести? Ко велите, „кад има лоших, мора бити и добрих“?!… Одакле Вам ово напрасно помањкање вере у „наш идентитет“, Жики?\n26. avgusta 2018. u 07.50\nNemojte, ljudi, da kritikujete čoveka. Hajde da kažemo da njegov tekst mora da sadrži 450 reči. Hajde da pretpostavimo da se njemu uopšte ne piše. I šta vi mislite, kako se on oseća kada u donjem levom uglu ekrana vidi da je prešao potrebnu granicu… Znate li kako se oseća? Kao atletičar posle neke bezvezne trke na nekom bezveznom mitingu, nakon koje mu daju buket cveća, koji bi atletičar najradije bacio u najbližu kameru… Dobro, dobije atletičar i nešto novca, ali to manje ili više kasnije… Šalu na stranu, ne da mi se ne dopada to što ovaj čovek piše, odvratno mi je. Ali priznajem mu da je uradio u ovom tekstu nešto što većina ljudi iz njegovog miljea: a) ne sme, b) ne želi, c) ionako ne razumeju o čemu se radi. Rekao je da je nacionalizam „ime igre“ u drugoj deceniji 21. veka… dok njegove kolege i dalje nude užegle muti-doktrine… Nacionalizam nije bolji, naravno da se slažem s tim. Ali zatvarati oči pred dominacijom doktrina zasnovanih na nacionalizmu ostavlja te bez ikakve odbrane. Ignorisanje realnosti neće tu istu realnost promeniti.\n26. avgusta 2018. u 09.15\nAjde konacno, prihvatimo to, da se i po pitanju zanata moramo okrenuti svetu i aktivnije krenuti sa onim najstarijim zanatom, ali ne corcima, i prekinuti kuknjavu da je Srba sve manje, pa da nam je i tu – neko drugi kriv.\n27. avgusta 2018. u 19.19\nИзвините, Илија. Не знам ко сте ни колико Вам је година, али ценим да сте неупућени у оне ствари кад не правите јасну разлику између проституције и подизања деце. Истина је да у обе ове делатности од приватног и друштвеног значаја у извесним и неизоставним операцијама фигурише она ствар, али се ту завршавају све сличности у производном процесу. Још је разлика и у томе што оној првој делатности међу Србљима добро иде, дочим за одговорно обављање ове друге млади Срби морају да напусте „родна огњишта“ и одговарајуће услове рада потраже „у туђини“…\n26. avgusta 2018. u 10.37\nDrug Sveto briljira… Kad ponestane ideja, a to je prilično često, on pribegne oprobanom receptu – udri po Srbiji i Srbima. Pa grune npr.kako je u Evropi … nešto…. ali u Srbiji nije tako… Pa kako nema ovakve zemlje nigde i td. Uzmite bilo koji tekst Druga Sveta, pa ko nađe dve pozitivne rečenice o bilo čemu u Srbiji ili o Srbima, zaslužuje Nobelovu nagradu. Doduše, za medicinu, jer proučavanje Svetinih dela spada u domen psihoanalize a ne književnosti. No, šta je rezultat Svetine dugogodišnje upornosti da dokaže nedokazivo? Pa rezultat su brojni Doktori. Ko konta, skapiraće. E ovo ako objave, svaka čast!\n26. avgusta 2018. u 18.03\n„Gde si zemljace“ , glavni je pozdrav u zemlji sa dva miliona nelegalnih objekata, hiljada divljih deponija, osakacenih suma, izgubljenih ratova, emigriranja najskolovanijih, izlovljene divljaci i gospodo, Tomislava Nikolica kao predsednika zemlje u trajanju od pet godina !!!\nDoktorski, nema šta… Komentari Druga Doktora izgledaju kao komentari razočaranog i frustriranog stanovnika, što implicira da nije uspeo pobeći iz ove zemlje (po njegovom, pobegao je svako ko je mogao). To dalje implicira ili da ne zna strane jezike ili da mu doktorsko zvanje (ukoliko ga uopšte ima) nije baš traženo vani. E sad, moglo bi se dalje pogađati šta Druga Doktora tišti, ali nema smisla. Činjenica je da mu smeta moj nick (Zemljak) i on ga povezuje sa, valjda, nekim seljačkim poreklom ili tako nešto…. To je toliko glupo da ne vredi raspravljati. Verovato sebe smatra „urbanim“ što mu, je li, u percepciji takvih kojima je to jedini „kvalitet“, daje pravo da mudruje. E sad, to što postoji razlika između seljaka i seljačine, neki baš ne razumeju. Važno je da on prvi na braniku Drga Svete (kojem se ja obraćam). Možda ga na određenom mestu i zapaze.\n27. avgusta 2018. u 13.52\nMa nemam ja Zemljace nista protiv tebe ni kao zemljaka ni kao Zemljaka, malo sale nije bilo zgoreg kao sto se ti salis na moj nadimak Doktor mada nemam sa tim zvanjem nista. Ali pobogu brate, zar ne vidis da zivimo u zemlji ciji bivsi predsednik ima dve vikendice bez odgovarajuce dozvole u vodozasticenom podrucju,, ima kupoljenu diplomu i bespravno zivi u rezidenciji koja je namenjena predsedniku drzave… Pobogu zemljace, jadna nam majka, i Basu, i komentatorima, i tebi i meni i svima nama pa zar ne vidis gde to mi zivimo i kakvi smo ???


Svetlo | Volkswagen Srbija\nSvetlo za vožnju u krivinama.\nInovaciona snaga novog modela Arteon ogleda se i u njegovim svestranim opcijama svetala. LED glavna svetla sa svetlima za dnevnu vožnju u vizuelno impresivnom obliku hromiranih krila ubrajaju se već u serijsku opremu.\nSvetlo za vožnju u krivinama opciono možete opremiti prediktivnom aktivacijom. U odnosu na dinamično svetlo za vožnju krivinama u kombinaciji sa također opciono dostupnim navigacionim sistemom moguća je ušteda vremena od čak dve sekunde, i to na bazi ugla upravljača i navigacionih podataka.\nU sklopu opcione opreme dostupna je i dinamična regulacija dugih svetala "Dynamic Light Assist" koja pri brzinama iznad 60 km/h omogućuje permanentnu vožnju sa dugim svetlima bez zaslepljivanja saobraćaja iz suprotnog smera ili vozila ispred. Informacije o ostalim učesnicima u saobraćaju i osvetljenju kolovoza registruje kamera na unutrašnjem retrovozoru.


Navijači Volfzburga se oprostili od De Brujnea, Šalke "počišćen" sa 3:0\nFudbaleri Volfzburga sa 3:0 pobedili su Šalke u prvom meču 3. kola Bundeslige, koji je sa tribina ispratio Kevin de Brujne pred odlazak u Mančester.\nVolfzburg je pobedu najavio već u 17. minutu, Dost je u srcu šesnaesterca dočekao centaršut i poslao loptu kroz ruke Farmanu, Rodrigez je u drugom poluvremenu realizovao penal, a zatim asistirao Kloseu iz kornera.\nMnogima je od meča bio zanimljiviji Kevin de Brujne, koji je sa tribina ispratio duel i oprostio se od navijača, željnih zajedničkih fotografija i autograma pred njegov odlazak u Mančester siti za 74 miliona evra.\n"Mi ćemo kompletirati sve oko transfera u petak uveče ili u subotu pre podne, sigurno je samo da De Brujne ide u Mančester siti", rekao je pre utakmice sportski direktor Klaus Alofs, a igrači su se potrudili da oproštaj bude spektakularan i efikasan.\nDe Brujne je obeležio prethodnu sezonu sa 16 golova i 28 asistencija u 51 utakmici za klub, a sada je na meti Volfzburga Draksler, akter ovog meča i igrač Šalkea.


Jelena je za svadbu obukla NAJKRAĆU HALJINU U KOJOJ SMO JE IKADA VIDELI: Sada ceo modni svet priča o OVOM NJENOM IZDANJU! Dopada li vam se? - Zena.rs\nNovak i Jelena prisustvovali su u subotu jednom romantičnom venčanju u Italiji, a nas je naravno zanimao modni odabir lepe gospođe Đoković. Očekivano, sve je bilo za čistu desetku!\nSa klasikom nema greške Foto: jelenadjokovicndf / Instagram\nJelena je poznata kao dama sa stilom koja je uglavnom odana klasici i ne eksperimentiše previše, već voli jednostavne i kvalitetne komade. Tako je bilo i ovog puta - ona se odlučila za čuvenu "malu crnu haljinu" sa kojom nikad nema greške.\nJelena Đoković uvek igra na sigurno, ali sada je ponela TREND KOJI VEĆ MESECIMA PLJUJU i evo kako izgleda u tome: Šta kažete, da li je omanula?\nNajveći ZAVODNIK među teniserima PREDUGO GRLIO NOVAKOVU JELENU, pa Nole BURNO REAGOVAO: Ovaj SNIMAK obilazi ceo svet!\n"U subotu smo slavili sve naše omiljene stvari... ljubav, porodicu, prijateljstvo. Svedočili smo tome kako se naši prijatelji venčavaju i zavetuju jedno drugom na ovom magičnom, lekovitom za dušu mestu", napisala je Jelena pored fotografije sa ove svadbe.\nMala crna haljina- modni transformers\nHaljina u kojoj se ANĐELINA DŽOLI danas pojavila GOVORI 1000 JEZIKA i svakoj ženi je NEOPHODNA U ORMARU: U ovom modelu nemoguće je da ne izgledate SAVRŠENO!


Београдски синдром: април 2010\nVetar ne donosi samo vulkansku prašinu, već i blag miris močvara Luizijane.\nConsecration? Postoje već ravno 10 godina i pre par dana su izbacili svoj drugi studijski album pod etiketom “Geenger Recordsa“. Album nosi ime “.avi” i pre preslušavanja istog možemo videti nešto krajnje specifično. Naime u pitanju je studijska verzija živog albuma “live 2nd april 2008”. Ja se ne hvalim da dovoljno dobro poznajem istoriju moderne muzike, ali primer da album izađe prvo kao “live” a zatim kao studijski sam do sada video samo kod Consecrationa. A da stvar bude još neverovatnija, “.avi” je možda i najzreliji metal album u Srba ikada, što ću se potruditi da u daljem tekstu pojasnim.\nŽanrovski, ovaj bend, pa i “.avi” je “šaren”, što ne znači da im je i muzika takva, šarena. Pre bi se moglo reći da je u pitanju inteligentan spoj različitih muzičkih pravaca koji čine celinu za sebe, a što se boje tiče, ukoliko obratimo pažnju na emocije koje navlači „.avi“, u pitanju su nijanse sive, bele i crne. Naravno, treba napomenuti da u pitanju nije srpskoblekerska crna radi crnine, već je po sredi dosta suptilnije i realnije bojenje muzičkog izraza svojstveno pravim muzičarima. A da su u pitanju pravi muzičari, u to se uverio svako ko je makar jedanput slušao Consecration uživo.\n„.avi“ sadrži 5 pesama i jednu minijaturu. Ta minijatura traje nešto preko minuta i zove se „Cisterna“. U mom poimanju muzike, za koje ne tvrdim ni da je dobro, tačno i dosledno, ovaj minut albuma ja bih najpre nazvao „pseudo-kantri-bluzom“. No to nije toliko bitno. Ovaj album je, pre svega, jako dobro ispunjen „saržajem“ i predstavlja jednu kompletnu celinu, na čijoj osnovi će Consecration, nadam se, nastaviti da gradi svoju muziku.\nA čega sve ima u „sadržaju“ ovog albuma? Pa ima jako lepih stvari: Od „toolične“ pesme koja nosi ime albuma, preko „post-rock-ambijent“ „neurbanog đavola“ do „Aligatora“ iz „Luizijane“, „države“ koja se, moglo bi se reći, provlači kroz čitav album i daje mu kičmu, iako nije u svakoj pesmi jednako primetna. Kada kažem Luizijana, ne mislim doslovno na državu, stoga i navodnici, već na „metalne derivate“ koji su se kroz porozno močvarno tlo ove države filtrirali dalje u Svet. Jednim delom i Consecrationov „.avi“ predstavlja filtrat Luizijane, no ovaj bend poseduje i osobenosti koje ne bi imao da je samo „puki filtrat“. Luizijana sladž se kod Consecrationa čuje pre svega preko gitara, a bitna razlika sa izvornim sladžom je u nedostatku intenzivnog osećanja „južnjačke nelagode“, međutim treba naglasiti da Consecrationu ništa ne fali. Naprotiv, ovaj bend i ovaj album imaju mnogo toga da vam pruže, a pritom ćete se iznenaditi kada shvatite da je prosečno trajanje pesme oko 10 minuta. Kod Consecrationa to sve ide lako, počne, razvija se i završi, dok vi uživate u muzici.\nOvim albumom Consecration je postavio novi standard na domaćoj sceni, ostaje nam samo da se nadamo da će u bliskoj budućnosti biti još bendova za koje će taj standard biti dostižan, što će domaću metal scenu pomeriti od srednjoškolskih sala za fiskulturu, gde se danas, nažalost nalazi.\nОбјавио joshibeast у 16:09 0 коментара\nОбјавио joshibeast у 11:30 0 коментара\nSlovenački pank iz Kovečja\nDa li je neko čuo za Kočevje? To je jedan od gradova u Sloveniji. Područje grada ima oko 16 000 stanovnika, poznato je po starim šumama i kao stanište mrkog medveda. U Kovečju žive i tri glavna lika ove priče, Gagi, Rupa i Bito ili kraće Nčodnč. Krajem prošle godine u prodaji se našao njihov debitantski album „Izlet v neznano“. Naziv njihovog albuma dobro opisuje moje stanje kada mi je u ruke predat disk sa molbom da uradim recenziju. Slovenački pank? Definitivno izlet u nepoznato.\nUopšte, kompletna slovenačka scena, nakon raspada SFRJ, je u domaćoj javnosti (ili u mojoj „javnosti“) ostala nedovoljno istražena i prezentovana, za razliku od Hrvatske ili Bosne i Hercegovine čiji su muzičari česti gosti na binama Srbije. Verovatno je i jedan od razloga jezička barijera.\nPre slušanja albuma zapitao sam se: Šta zapravo ja znam o Slovenačkoj sceni uopšte?. Valjalo bi na kraju Nčodnč i pozicionirati negde. Odgovor na to pitanje se sastoji od nekoliko reči: Videoseks i Anja Rupel, Lačni Franz i Zoran Predin, Laibach pa onda Siddharta i Elvis Jackson. Premalo za bilo kakvo smisleno poređenje. Tako da ćemo govoriti samo o Nčodnču.\nNa albumu koji je snimljen u studiu „Mihelič“ nalazi se 16 pesama autentične pank dužine, od 2-3 minuta odlično izproduciranih, a omot albuma koji potpisuju bend i Marko Vovk, pravo je malo remek delo. Dirigent od mašinskog otpada uronjen u rđave metalne opiljke. To je verovatno estetika nekomercijalne moderne umetnosti, i sviđa mi se.\nKakav je to pank? Kada sam gore napisao standardna dužina, mislio sam na đužinu, a ne na standardni pank (šta god on predstavljao). Treba ipak napomenuti da su u pitanju moderne, alternativne vode ovog pravca, vode u kojima Nčodnč, iako mlad bend jako dobro pliva.\nInstrumentalno ovaj album je poprilično inovativan i interesantan, i vredi ga poslušati. Izražen zvuk bas gitare, sa čestim promenama tempa nateraće vas da makar nekoliko puta klimnete glavom.\nŠto se tekstova tiče, to je već teže pitanje. Ja ne znam za vas, ali ja slovenački ne razumem. Povremeno i po neku reč. Prva pesma sa albuma se zove „Diskriminacija“, treća je „Roža“ to je ruža na srpskom, a 14. pesma je „Pralni stroj“, to je veš mašina i još par reči razbacanih po albumu čine moj kompletan srpsko-slovenački rečnik. A „Zelena ganja“ 11. pesma sa ovog albuma je ipak internacionalna sintagma. Takođe u pesmi „Roža“, roža je zafukana ali nisam uspeo da provalim zašto.\nO značenju tekstova mogu dati samo jednu odrednicu: šaljivi su, verovatno. Uklopljenost tekstova sa muzikom i kvalitet vokala su dobri, nema ispadanja. Ko što reče Debeli Majk „It's got back-up vocals in just the right places“, a „lead vokal“ poseduje neku melodičnu gruboću i ni po čemu nije standardan a doprinosi originalnosti izdanja.\nAnaliza, pesmu po pesmu i nema mnogo smisla u ovom slučaju. Može se reći da na prvo slušanje „vataju“ „M.O.R.J.E.“ i „Roža“ a da ostale prate njihov muzički sklop čineći tako od albuma jednu kompaktnu celinu.\nNa kraju mog „izleta v neznano“, vratio sam se sa novim saznanjem: Nčodnč, pa to uopšte nije loše!\nTekst objavljen na Trablmejkeru:\nОбјавио joshibeast у 11:22 0 коментара\nTrablmejker recenzija: Vreme brutalnih dobronamernika\nОбјавио joshibeast у 11:16 0 коментара


Nećete vi nikada pogriješiti ukoliko odllučite da bijele pantalone kombinujete sa još jednim komadom garderobe koji je bijel. Tako ćete dobiti monohromatski stil, ali ipak, ne bi bilo loše da ovom stajlingu dodate i par aksesoara koji su u drugim bojama.\nNapravite totalnu “pometnju u saobraćaju” i neka vas svi primijete zbog vašeg stajlinga – bijelim pantalonama i teget blejzeru dodajte cipele ili neki drugi aksesoar u vatrenoj nijansi (crvena je uvijek dobra opcija, a narandžasta je spektakularna).


Sportske.net - Evropska Superliga izazvala jaku reakciju FSS: "Podrška porodici!"\nOsnivanje Superlige pokrenulo je 12 evropskih klubova i to je u ponedeljak izazvalo brojne negativne reakcije.\nPiksijev brutalan odgovor Stojketu: "On još igra? Ma, voli da se šali..."\nTadić otvorio dušu - o reprezentaciji, Piksiju, Kataru, Ajaksu...\nDolaskom Piksija napustio FSS, sada poručuje: "Patriota na čelu saveza, Bog nije dao protiv Škota!"\nFudbalski savez Srbije saopštio je danas da u potpunosti podržava stav UEFA povodom novoformirane Superlige da za to takmičenje nema mesta u Evropi.\n"FSS izražava jasan stav protiv formiranja novog evropskog takmičenja ili tzv. 'lige bogatih', takmičenja koje svojim izraženim egoizmom uzima fudbalu ono što ga je učinilo planetarnim i najpopularnijim, osećaj zajedništva i solidarnosti. Igra koja spaja a ne razdvaja, igra koja svima omogućava neki san, pripada zajedničkoj porodici UEFA i FIFA, sistemu skladnih i organizovanih fudbalskih struktura. Tim povodom Fudbalski savez Srbije pruža maksimalnu podršku UEFA u naporima da fudbalska porodica iz svega izadje još jača", navodi se u saopštenju FSS-a.\n"Jednostavno, fudbal na terenu, kroz istoriju i rezultate, ne može i ne sme da pravi razliku na bogate i siromašne. I to je ono što je najveća vrednost fudbala. Da šampion bude autsajder, iz lige ispadne favorit. Svako ima pravo izbora, naš izbor je samo jedan – podrška UEFA", ističe se iz FSS-a.\nOsnivanje Superlige pokrenulo je 12 evropskih klubova i to je u ponedeljak izazvalo brojne negativne reakcije, pre svega Evropske fudbalske unije (UEFA), nacionalnih saveza, visokih državnika, kao i slavnih bivših igrača.\nFSS je naveo da je utisak da se fudbalski svet "ujedinio" oko te odluke i da se projekat Superlige zasniva samo na interesu tih klubova u vremenu kada je društvu više nego ikad potrebna solidarnost.\n⚽ #UEFA 🤝 #FSS 🇷🇸\nПОДРШКА ПОРОДИЦИ @UEFA!\nSUPPORT FOR THE UEFA FAMILY!\n➡ https://t.co/YqY0UedlVC pic.twitter.com/QtD6WkEXgX\n— Fudbalski savez Srbije | FA of Serbia (@FSSrbije) April 20, 2021\nVi kao savez ste toliko ogrezli u korupciji,mitu,nameštanju rezultata,nameštanju titula tako da ovo je samo dobra stvar jer savezi i netrebaju da postoje jer su zloubotrebljeni\nZavršen ligaški deo Čempionšipa, ovo je rasplet, Paun remijem okončao sezonu!\nTotenhem u Lidsu izgubio nadu za Ligu šampiona!\nStanojević otkrio kada se vraćaju Suma i Markec i da li bi vratio Jovanovića iz ''Čuke''?\nBUM - Nejmar 2025!\nU Partizanu trljaju ruke, Sadikov veliki povratak u Seriju A?!\nU Dortmundu imaju već razrađenu taktiku - Real će se pomučiti da dođe do Halanda\nPartizan bez šansi, ovo su opcije za Veselog?\nŠta su Turci ponudili Asanu?


Sve što se mogli poželeti da znate o trockizmu, a niste imali koga i gde da pitate | Pavlusko's Blog\n« Borba protiv trockizma u KP Jugoslavije\nDUG KOJI JE ZA 30 GODINA POTPUNO ISFABRIKOVAN U KORIST KAPITALISTA »\nPrikaz knjige: Žan-Žak Mari, Trockizam i trockisti, Beograd, Polinom 2011.\nU biblioteci „Proleter“, beogradskog izdavača „Polinom“, upravo se pojavilo srpsko izdanje knjige „Trockizam i trockisti“ uglednog francuskog istoričara Žan-Žak Marija (Jean-Jacques Marie). Mari je renomirani istoričar svetskog radničkog pokreta i Sovjetskog saveza i autor je više od 20 knjiga čiji su stručna vrednost i verodostojnost nesporni. Ovo je prvo izdanje neke njegove knjige na srpsko-hrvatskom jezičkom području, a ujedno i uopšte prva knjiga sa ovakvom tematikom na istom jezičkom području.\nOdmah u predgovoru, autor knjige nam saopštava da bauk trockizma opet kruži svetom. Pre 164 godine pojavio se pod imenom bauka komunizma i otada je bezbroj puta sahranjen od buržoaskih i okoloburžoaskih sikofanata svih boja. Kako tada, tako su i danas, u toj grobarskoj hajci na bauka ujedinjene su sve sile starog sveta, a i „obrazovane“ plaćeničke kohorte onih koji im služe a izdaju se za sile novog starog sveta i jedine, bogom i silom trulog svetskog establišmenta dane, predstavnike radničke klase.\nKnjiga „Trockizam i trockisti“ zapravo odgovara na naizgled jednostavno pitanje šta je danas ortodoksni marksizam i ko su ljudi i organizacije koji ga zastupaju i brane, kako se međusobno dele i kako i koliko su prisutni na političkoj sceni pre i posle sloma birokratskih totalitarizama u „socijalističkim“ državama.\nAutor nam otkriva istorijsku tajnu da je hajka na trockizam počela banalnim istorijskim falsifikatom o „nepomirljivosti između boljševizma i trockizma“ 1923. godine – onog trenutka kada je bilo izvesno da se Lenjin, paralizovan i prikovan za samrtničku postelju, nikad više neće vratiti javnom životu. Dvojica idejnih tvoraca te hajke – Zinovjev i Kamenjev – ubrzo su se uplašili toga kakvog zloduha su prozveli i pustili u svet i odali su klevetničku i zavereničku tajnu nastanka te najveće prljavštine u istoriji novog doba, što će ih kasnije koštati glave. Otpočeta kao falsifikatorska birokratska intriga protiv leve opozicije u trenutku kada počinje borba za vlast unutar aparata boljševičke partije koja se sve više udaljavala i otuđivala od klase koja ju je stvorila, ta hajka nije prestala ni danas, 88 godina od njenog početka, a klevetnički falsifikat kojim je počela samo je rastao i širio se kao razuzdana lavina najbezočnijih laži u službi monstruoznog aparata totalitarne vlasti uzurpatorske birokratije bez ikakvog socijalnog i istorijskog legitimiteta.\nŽan-Žak Mari izričito skreće pažnju na činjenicu da je prvi istorijski „greh“ leve opozicije, greh zbog koga je krštena imenom „trockizma“, bio zapravo njen zahtev 1923. godine da se boljševička partija oslobodi rastuće diktature partijskog i državnog birokratskog aparata i da sebi podčini taj aparat na demokratski način na koji joj je on bio podčinjen dok je Lenjin bio prisutan u političkom i partijskom životu. Taj zahtev izričito je 1923. formulisao Lav Trocki svojom knjigom „Novi kurs“. Lenjinova predsmrtna agonija ohrabrila je birokratiju okupljenu oko Staljina da se odupre tom zahtevu leve opozicije i da povede protiv nje ofanzivu klasičnim birokratskim instrumentarijom: klevetničkim kampanjama, direktivnim smenjivanjima i marginalizacijom vođa i članova leve opozicije i njihovim istiskivanjem iz partijskog i državnog aparata.\nŽan-Žak Mari potom prati polazni razvoj staljinističke hajke protiv leve opozicije koja se zahuktava posle Lenjinove smrti, a javne polemike protiv nje zaoštravaju se na dva ključna pitanja: na pitanju unutarpartijske i radničke demokratije u sovjetima i na pitanju Staljinove revizionističke „teorije“ „socijalizma u jednoj zasebnoj zemlji“ nasuprot kursu na evropsku i svetsku revoluciji u kojoj su Lenjin i boljševici videli jedinu šansu za opstanak tekovina ruske revolucije. Posebno naglašava činjenicu da je ta „teorija socijalizma u jednoj zemlji“ ekskluzivni Staljinov patent i da ju je on prvi put javno formulisao tek 1926. godine – dve godine posle Lenjinove smrti i nakon konačnog poraza posleratnog talasa revolucije u Nemačkoj i zapadnoj Evropi. Zapravo, ta nova „teorija socijalizma u jednoj zemlji“ i teorija „miroljubive koegzistencije“ socijalizma i kapitalizma, odnosno radničke države i svetskog imperijalizma, jesu ideološke formule političkog pakta između staljinističke birokratije i svetskog imperijalizma, pakta koji znači prelazak sa politike klasne borbe na politiku klasne saradnje čija jedina i isključiva svrha je opstanak uzurpatorske birokratske diktature koja zapadnim buržoazijama i njihovim vladama nudi svoje dobre usluge u odbrani političkog status quo-a nastalog posle prvog, a kasnije i posle drugog svetskog svetskog rata.\nInkvizicijski progoni jeretika i lovovi na veštice bezazlena su dečija igra u poređenju sa hajkom na trockizam, sa duhovnim i svakim drugim primitivizmom i surovošću te hajke i kolosalnim ljudskim i materijalnim resursima koji su u njoj angažovani i angažuju se i danas. Staljinova tajna policija (GPU, NKVD, KGB) je svoja dosijea stvarnih i izmišljenih trockista označavala skraćenicom KRTD i ta oznaka na dosijeu bila je isto što i smrtna presuda za nesrećnike kojima je nalepljena. Bez obzira na presudu koju im je izrekao sud ili posebne policijske komisije ti ljudi su najsurovije masovno istrebljivani – ne samo glađu i ledenom studeni gulagovskih konclogora nego i masovnim streljanjima bez ikakve sudske odluke.\nOgroman broj ljudi dospeo je u žrvnje te masovne istrebljujuće hajke a da nikada nije razumeo zašto su zaista optuženi i osuđeni, ljudi koji naprosto niti su znali niti su imali prilike da uopšte saznaju šta je to trockizam i da ikada vide ijednog živog trockistu ili neki trockistički spis. U knjizi Jevgenije Ginzburg, jedne od preživelih svedoka pakla Staljinovih sibirskih konclogora navodi se primer prostodušne ruske seljanke koja je bila uverena da je lažno optužena i osuđena da je traktoristkinja – mada je i traktor jedva ikada videla u svom životu pre hapšenja – i koja se pomirila sa svojom zlehudom sudbinom shvativši da ona nije nikakav izuzetak i da su stotine hiljada njenih sapatnika isto tako osuđeni na pravdi boga i po besmislenim policijskim optužbama. Otkud „traktoristkinja“? Nesrećna žena je tu reč brkala sa rečju „trockistkinja“ koja joj nije značila baš ništa i koju je prvi put čula od policijskih islednika. Ponekom današnjem blaziranom čitaocu to može izgledati kao smešan debilizam, ali to je okrutni debilizam birokratske staljinističke diktature, a ne njegove neuke nevine žrtve. I nije nimalo smešan.\nKnjiga Žan-Žak Maria nije nikakva pričine priče priča kako je to većina pisanija o trockizmu već od vremena njegovog prvog javnog pomena. To je savesno istoriografsko istraživanje i počiva isključivo na činjenicama koje su iscrpno dokumentovane nespornim istorijskim izvorima. Knjiga minuciozno i dokumentovano prati razvoj izraza trockizam i svih eksplicitnih i implicitnih značenja koja su mu pridavana od njegovog nastanka do današnjih dana, a isto tako i istorijski nastanak i razvoj organizacija u celom svetu koje su sebe smatrale i smatraju trockističkim.\nPovršni buržoaski i okoloburžoaski posmatrači i „analitičari“ često antagonizam između službenog „komunizma“, (tj. staljinizma i njegovih ogranaka i izdanaka: titoizma, maoizma, hodžizma, kimilisungizma, čaušeskizma, hošiminizma, kastrizma… ) i trockizma pokušavaju da „tumače“ tobožnjim „narcizmom malih razlika“ i „prirodnom netrpeljivošću između srodnika“. To je ona vrsta „analitičara“ i „teoretičara“ koji su jakobinsku revoluciju i termidorsku kontrarevoluciju skloni da tumače samo ličnim sklopom i slučajnim ideološkim hirovima ili omaškama političkih vođa tih velikih istorijskih socijalnih i političkih borbi. Ta škola površnog i debilnog „psihologizma“ masovno se promoviše moćnom etabliranom medijskom i akademskom mašinerijom na celoj planeti i njen je zadatak da ispod sedam gora i sedam mora, ispod ogromnih, neprozirnih i zaglupljujućih oblaka dima, prašine i opskurne mistifikacije, zakopa buntovničku i prevratničku tajnu klasne borbe kao pokretača i determinatora svekolikog istorijskog razvoja ljudske civilizacije. Govoriti o klasama i klasnoj borbi krajnje je nepoželjno, nepristojno, „necivilizovano“ i „politički nekorektno“ u današnjoj situaciji potpunog istorijskog sloma vlasničke klase i njenog socijalnog sužavanja na vladajuću imperijalističku socijalnu grupicu koju čini mnogo manje i od jednog stotog dela promila stanovništva planete, a koja u svojim rukama koncentriše sva bogatstva čovečanstva i svu političku moć nad njim. Takva vlast nad ljudskim rodom može i mora počivati samo na laži i neprosvećenosti i sistematskom masovnom zaglupljivanju.\nAutor pokazuje kako je posle drugog svetskog rata, trockizam i Četvrtu internacionalu „prisvojilo“ i ne malo radikalnih ideologa sitne intelektualne buržuoazije svakojakog političkog i ideološkog porekla. Neki među njima su sebe smatrali ili smatraju velikim „trockistima“, mnogo većim i od samog Lava Trockog sa kojim, za njegova života, nikada nisu bili ni u kakvoj političkoj ljubavi i prema kome su uvek bili s druge strane barikade. Takav je, npr, slučaj sa karikaturalnim britanskim, ponekad i „trockističkim“, teoretičarima“ tipa Tonija Klifa i Teda Granta koji ni Trockom ni Četvrtoj Internacionali nikada nisu ni smeli ni mogli ni hteli prići ni na puškomet, a kamoli se još i nazivati trockistima u vreme osnivanja Četvrte Internacionale. Kao što su lako „prisvojili“ te „revolucionarne etikete“ posle drugog svetskog rata, još lakše ih se, kao „nezahvalnih hipoteka“, odriču danas radi ugodnog mestašca u močvarnoj baruštini i glibu korumpiranog i svakojakim opskurantizmima preplavljenog „civilnog društva“ i „nevladinih organizacija“, izdašno finansiranih od svih reakcionarnih vlada i još reakcionarnijih okolovladinih fondacija.\nKnjiga Žan-Žak Maria daje ključ za rasvetljavanje i razumevanje jedne od naizgled najvećih misterija modernog sveta – kako su u furioznoj borbi svih svetskih moćnika protiv buntovničkog pokreta čije organizacije u celom svetu pre WWII nikada nisu okupljale više od desetak hiljada aktivista pobijeni milioni i desetina miliona ljudi kao „trockisti“. Staljinističko vođstvo KPJ, u zemlji u kojoj nikada nije bilo ni jednog jedinog javno deklasiranog trockista i nikakve trockističke organizacije, mnogo revnosnije, ostrašćenije i svirepije se bori protiv trockizma, nego protiv ijedne buržoaske političke partije ili tendencije, nego protiv vladajuće monarho-fašističke diktature jugoslovenske buržoazije? Nema klevete koju su uspeli smisliti mračni i morbidni Staljinovi propagandisti koja nije prenešena na stranicama „Proletera“ (organa KPJ od 1929. do 1943. godine) kao bespogovorni kategorički imperativ za svakog člana partije.\nŽan-Žak Mari daje, dakle, ključ za razumevanje tajne čudovišne borbe protiv trockizma koja je zapravo vrlo jednostavna: to nije nikakva borba protiv same ličnosti Lava Trockog kao, uz Lenjina, najznačajnijeg vođe ruske revolucije i protiv njegovih malobrojnih organizovanih opozicionih pristalica – to je borba protiv marksizma kao revolucionarnog jedinstva teorije i prakse klasne borbe proletarijata, to je borba protiv svakog, i elementarnog i rudimentarnog, pokušaja nezavisnog političkog organizovanja i artikulacije klasne borbe radničke klase, ljudi koji žive od svog, a ne od tuđeg rada. To je, mutatis mutandis, ista ona borba koju su buržoaski i feudalni ideolozi vodili protiv marksizma i komunizma od trenutka kada su ovi stupili na istorijsku scenu i najavili nezavisno političko organizovanje proletarijata sa ciljem oslobodilačke proleterske revolucije.\nŽan-Žak Mari icrpno pokazuje da trockizam nije nikakav poseban pogled na svet i da nikada nije ni pretendovao da to bude. Pokret koji se danas naziva trockizmom nazivao je sebe boljševizmom-lenjinizmom i odbacivao je naziv trockizam sve do smrti Lava Trockog, njegovog najvažnijeg vođe i teoretičara. Jednako kao i lenjinizam, on je samo odlučna i dosledna primena i zastupanje marksističkog pogleda na svet u svom vremenu, marksističkog metoda naučne analize i nezavisnog klasnog organizovanja i klasne borbe proletarijata u konkretnim istorijskim okolnostima najvećeg i najmračnijeg talasa svetske imperijalističke reakcije i stravičnog lanca katastofalnih poraza svetskog proletarijata, lanca otvorenog pobedom fašističke reakcije u Nemačkoj, najmoćnijoj i najvažnijoj imperijalističkoj zemlji Evrope. Ta pobeda fašizma i lanac katastrofa koji je došao s njom i koji je kulminirao užasima Drugog svetskog rata nisu bili mogući bez presudne pomoći i saradnje staljinizma, te prave pete kolone imperijalističke kontrarevolucije u radničkom pokretu, perfidne i gangsterski beskrupulozne pete kolone koja ga je politički i organizaciono kontrolisala i dezorganizovala i razoružavala pred ofanzivom fašističkih hordi u službi krupnog nemačkog kapitala.\nPo sistemu „držte lopova“, staljinizam i njegov međunarodni aparat sve do avgusta 1939. vode klevetničku hajku protiv trockizma i trockista optužujući ih da su „agenti međunarodnog fašizma“. To je period u kome Staljin pokušava da sklopi savez sa „demokratskim“ imperijalizmom protiv njegove fašističke verzije. A kada ga „demokratske“ imperijalističke buržoazije – panično uplašene pretnjom proleterske revolucije uprkos izričitim staljinističkim garantijama da će tu revoluciju sabotirati i sprečiti politikom „miroljubive koegzistencije“ i „narodnih frontova“, tj. politikom klasne saradnje nasuprot marksističkoj politici klasne borbe – uvere da su nesposobne za ikakav ozbiljan antifašistički savez, on pravi zaokret od 180º i sklapa zloglasni savez sa Hitlerom, savez koji će trajati do 22. juna 1941. kada ga Hitler „verolomno“ (Staljinova izraz) raskida i napada Sovjetski savez. Taj savez uopšte nije bio samo ugovor o nenapadanju i ekonomskoj i političkoj saradnji, nego je bio i ugovor o prijateljstvu i ideološkom i političkom zbližavanju. Izraz fašizam i sav njegov negativni sadržaj i negativne konotacije tada, bukvalno preko noći, nestaju sa stranica ruske i Kominternine štampe. Trockisti se od trenutka potpisivanja pakta Hitler-Staljin više ne nazivaju agentima prijateljskog međunarodnog fašizma, nego agentima imperijalističkih plutokratija Engleske, Francuske i SAD. Staljinizam i njegovi derivati se u svojim političkim paničnim cik-cak zaokretima mogu miriti i sarađivati sa svakom formom buržoaske reakcije, ali nikako ne i sa trockizmom i trockistima, nikako ne sa marksizmom i doslednim zastupnicima nezavisne klasne borbe proletarijata.\nNažalost, iako govori i čita slovenske jezike, pa i srpski, Žan-Žak Mari nije mogao da detaljnije obradi nesrazmerno veliku ulogu koju su u „borbi protiv trockizma“ imali jugoslovenski staljinisti i Josip Broz Tito („najveći sin svih naroda i narodnosti u svemiru i šire“, čije pravo nacionalno poreklo je i danas strogo čuvana zagonetka i tajna, jednako kao i njegov stvarni identitet). Razlog za to je u banalnoj policijskoj činjenici da su jugoslovenske istorijske arhive (arhive KPJ na prvom mestu) još uvek najzatvorenije arhive od svih arhiva u svim novim „tranzicionim“ državama nastalim razbijanjem Jugoslavije i Sovjetskog saveza. Te arhive su još uvek pod pečatom strogo čuvane državne tajne i čuvaju ih Titovi „demokratski“ i „nacionalni“ naslednici i nastavljači. Taj kontinuitet tajnosti o zločinima staljinističkog i titoističkog totalitarizma još od pre drugog svetskog rata do današnjeg dana najjasnije odaje tajnu udbaškog rodnog mesta današnje „tranzicione demokratije“. Nećemo se nimalo začuditi kada jednog dana u tim arhivima nađemo najsramnije dokaze za već danas očiglednu činjenicu: da su svi uticajni „demokrati“ u Srbiji bili i ostali banalni saradnici i doušnici terorističkog aparata tajne policije (Udbe, DB, BIA-e, CIA-e) i da ih je upravo taj aparat rasporedio u vođstva skoro svih srbijanskih političkih stranaka, sindikata i „nevladinih“ organizacija.\nThis entry was posted on 4. decembra 2011. at 14:50 and is filed under Politika.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


Početna Škola šaha Skakač Bojan Maksimović slavio na Memorijalnom turniru "Ahmet Ćejvan"\nHet-trik Sare Jaćimović, Vladan Pejić drugi na Automatikon turniru\nSara Jaćimović, ženski FIDE majstor iz Broda, ostvarila je treći uzastopni trijumf na seriji "Automatikon" turnira u Banjaluci.\nSunday, 17 July 2016 17:03\nOn je sakupio 7½ poena iz 9 partija, ostavivši pola koraka iz sebe Zorana Divljaka. Međusobno su remizirali, a jedini poraz Bojan je pretrpio od međunarodnog majstora Milenka Šibarevića.\nTakmičenje u Zajednici udruženja građana Banjaluke otvorila je Emina Karabegović, dok je prvi potez u partiji Milenko Šibarević - Sead Huseinović povukao Mesud Mulaomerović, predsjednik Organizacionog odbora.\nZa razliku od ranijih godina, nastupilo je "samo" 28 šahista, a razlog tome je kiša koja je padala oba dana, ali i Premijer liga BiH, koja je u Bihaću i Kulen Vakufu počela 16. jula i na kojoj nastupa više jakih banjalučkih igrača.\nBojan Maksimović 7½\nZoran Divljak 7\nRanko Juić 6½\nDrago Šikman 6½\nRatko Buvač 6½\nMehmedalija Kunić 6½\nMilenko Šibarević 5½\nBranko Marjanović 5\nPero Kajtez 5\nRajko Radić 5\nOstoja Borjanović 5\nVeselin Milinković 5\nMladen Kajtez 5\nDuško Iličić 4½\nNazim Nožić 4½\nSead huseinović 4\nZoran Arnaut 4\nDragiša Krminac 4\nSadik Feraget 4\nNedeljka Pralica 4\nNijaz Pidić 3½\nDalibor Gaković 3½\nEmina Karabegović 3½\nBranislav Grbić 3½\nMile Rosić 3½\nĐurađ Kremenović 3\nRajko Petrić ½\nKojo Ostojić ½\nPored 3 nagrade za plasman, dodijeljene su i 2 specijalne nagrade - Nedeljki Pralici kao najuspješnijoj šahistkinji i Kosti Ostojiću, najstarijem učesniku. Nažalost, na turniru nije dodijeljena nagrada za najmlađeg učesnika, jer se, osim Bojana, nije pojavio nijedan igrač mlađi od 20 godina. Zanimljivo je da je "najmlađi" nenagrađeni učesnik bio 37-ogodišnji Branko Marjanović.\nSudili su Momčilo Soprenić i Stevan Paštar.\nOrganizator turnira, igranog u sklopu 13. Susreta Banjalučana "Vezeni most", bio je ŠK "Ahmet Ćejvan", a pokrovitelj Gradska uprava Grada Banjaluka.\nLast Updated on Wednesday, 02 November 2016 20:52


Obavijest o odabiru najpovoljnije ponude i Zapisnik o pregledu i ocjeni ponuda za nabavu radova na „Izgradnji automatskog sustava za navodnjavanje objekata: Hipodrom, igralište N.K. „Junak“, igralište N.K. „Tekstilac“ i igralište R.K. „Sinj“ - Grad Sinj\nNaručitelj, Grad Sinj , na temelju članka 30. Pravilnika o provedbi postupaka jednostavne nabave („Službeni glasnik Grada Sinja“, br. 8/2017), u postupku jednostavne nabave radova sukladno članku 5 i 8 Pravilnika, ev.br.28/2019, za nabavu radova na „Izgradnji automatskog sustava za navodnjavanje objekata: Hipodrom, igralište N.K. „Junak“, igralište N.K. „Tekstilac“ i igralište R.K. „Sinj“, objavljuje Obavijest o odabiru najpovoljnije ponude i Zapisnik o pregledu i ocjeni ponuda, koje možete preuzeti ispod ove objave.\n1. Obavijest o odabiru najpovoljnije ponude i Zapisnik o pregledu i ocjeni ponuda Preuzmi


Rama i Tači o otvaranja granica između Albanije i Kosova\nPredsednik privremenih prištinskih institucija, Hašim Tači, razgovarao je uoči samita Brdo Brioni u Tirani sa albanskim premijerom Edi Ramom.\n"Predsednik privremenih prištinskih institucija Hašim Tači ponovo je danas opužio Srbe da su navodno počinili genocid na Kosovu tokom poslednjih sukoba", prenela je prištinska Koha.\nTači za "Špigl": Ne želimo da na Kosovu nastane druga Republika Srpska\nKosovski predsednik Hašim Tači izjavio je da se protivi ideji razmene teritorija.\nTači: Vučić nije zabrinut, srpski proizvodi ulaze na Kosovo ilegalno\nKosovski predsednik Hasim Tači izjavio je da je uvođenje taksi od 100 odsto na robu iz centralne Srbije ispravna i legitimna odluka kosovskih institucija, ali je dodao da i pored toga srpski...


Seks = brak u Indiji\nNaslovna > Život > Ljubav i sex > Seks = brak u Indiji\nLjubav i sex\t• 09:49\t2013-06-21 09:49\n> 15:10\t• 21. 06. 2013.\t| Radio 021\tTweet\nSeks = brak u Indiji\tSud u Indiji odlučio je da ukoliko građani imaju seks pre zakonitog braka, to znači da su od tog trenutka u venčani i da je ceremonija svadbe samo društvena formalnost i nije potrebna kao dokaz za brak.\nSudijska odluka je nastupila nakon saslušanja žene koja je tužila svog bivšeg momka da plati alimentaciju za njihovo dvoje dece.\nNiži sud je odlučio da novac ne treba da se plati, jer njih dvoje nisu bili u braku, a ove nedelje sud je promenio odluku, jer smatra da je njihova seksualna veza dokaz za brak."Ako bilo koji par odabere da upražnjava seks, onda se tim činom poštuju i sve posledice koje mogu da nastanu, osim u nekim izuzetnim uslovima", glasila je presuda. » PODELI OVU VEST SA DRUGIMA Tweet\nPare presudne za opstanak braka?\tKada je najbolje vreme za brak?\tU Indiji silovane dve devojčice\tIndijski hramovi seksa kroz istoriju\tTajna uspešnog braka je u samo jednom pitanju\tDodaj komentar\n14:32 • 21.06.2013.\nJooooj, vidi djentlemena sto se javlja.\nHahahahaha,sve sam hebac.\n13:04 • 21.06.2013.\n- Nista novo\nOve nase udavace taj zakon pokusavaju da primene cim predju 35. Akoje kresnes, odmah se oras osecati ozenjenim. :)\n11:07 • 21.06.2013.\nDa smo Indija, imao bih mnoooogo zena do sad samo sto ne bih imao para da ih odrzavam... :)


Banja Vrdnik - Smeštaj - Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Grčka\nU samom srcu Srema se nalazi Banja Vrdnik koja se prostire na južnom delu planine Fruška Gora koju pokrivaju lipove šume i pravi je raj za sve koji vole prirodu. Sama banja udaljena je od Beograda oko 77 km i većina druma do nje vodi auto put. Od Novog Sada udaljena je nekih 30 min vožnje i ujedno je i najbliži veći grad koji se nalazi u blizini ovog mesta.\nBanja Vrdnik se pominje još davne 1315 godine kao tvrđava od koje je danas ostao samo mali delić i poznat je kao Vrdnička kula. Nakon toga tek početkom 18 veka ovo mesto se pominje opet ali ovoga puta kao naselje ili mesto. Lekovita voda ove banje daleko je poznata. Ukoliko imate problema sa bolovima u mišićima, kostima ili zglobovima, tačnije ako je vaš problem reumatizam, ova banja će biti definitivno pravo mesto za Vas.


Serija "Igra prestola" u novom izdanju! - Magazin - MojTV\nNova serija će se bazirati na istoriji Vesterosa, periodu koji pokriva kuću Targarjen vekovima pre događaja iz "Igre prestola"...\n"Igra prestola" će novi život pronaći na TV platformi HBO Max u novoj najavljenoj seriji "Kuća zmajeva" (The House of The Dragons), baziranoj na knjizi Dž. R. R. Martina "Vatra i krv".\nRadnja će se dešavati pred događaje iz "Igre prestola", a seriju će producirati Martin, Rajan Kondal i Migel Sapočnik, koji je dobio nagradu Emi za režiju. Sapočnik će režirati pilot, kao i naknadne epizode ove serije.\nKuća HBO je prvobitno imala plan da napravi seriju u vidu drugačije predradnje "Igre prestola" sa Naomi Vots, ali je od toga odustala. Nova serija će se ipak bazirati na istoriji Vesterosa, periodu koji pokriva kuću Targarjen vekovima pre događaja iz "Igre prestola".\nOve vesti dolaze uz najave HBO Max, TV platforme preko koje će gledaoci moći da prate nova ostvarenja Grega Berlantija, Ridlija Skota, Elizabet Benks i mnogih drugih.


OSTAJE MINISTRICA: SKUPŠTINA NIJE PRIHVATILA OSTAVKU ZINETE BOGUNIĆ | Hayat.ba\nOSTAJE MINISTRICA: SKUPŠTINA NIJE PRIHVATILA OSTAVKU ZINETE BOGUNIĆ\nSkupština Kantona Sarajevo nije prihvatila ostavku Zinete Bogunić na funkciji ministrice obrazovanje, nauke i mlade. Protiv njene smjene glasala je većina zastupnika na današnjoj sjednici.\nA danas je bilo je itekako burno na sjednici Vlade Kantona Sarajevo.\nZineta Bogunić, ministrica obrazovanja Kantona Sarajevo (KS) u ostavci, koja je na tu poziciju imenovana na prijedlog Naroda i pravde (NiP), obratila se Skupštini KS kako bi obrazložila razloge podnošenja ostavke.\nBogunić je danas tokom svog govora kazala kako je tretirana kao “stvar”, a ponajviše zbog odnosa predsjednika NiP-a Elmedina Konakovića, te da nije bila u mogućnosti nastaviti obnašati dužnost u skladu sa Ustavom i zakonima\nNije tajna da se radi o neslaganju sa predsjedavajućim Skupštine KS Elomedinom Konakovićem po više pitanja, kao i o pritisku na mene da pojedina pitanja rješavam na način koji ja smatram ispravnim i legalnim – kazala je Bogunić.\nU tom je kontekstu izdvojila pitanje informatičke platforme osnovna.ba.\nPredsjedavajući je dovodio dvojicu prijatelja da mi pokažu kako funkcionira ta platforma i insistirao da se što prije kupi. Međutim, u konsultaciji sa informatičkim ekspertima sa Univerzitetskog informatičkog centra, Elektrotetničkog fakulteta i Prirodno-matematičkog fakulteta, odustala sam od te kupovine. Naime, ti eksperti su naglasili da je ta opcija preskupa, pola miliona maraka, jer na Google for education ima besplatnih platformi koje oni mogu aktivirati, a dijelom novca platiti nastavnike koji bi izrađivali sadržaj – izjavila je Bogunić.\nUkoliko bi kupovali takvu platformu, Bogunić je insistirala na javnom pozivu, što je zakonska obaveza, ali se Konaković tome protivio.\nČesto su, dodaje, polemizirali oko djelokruga rada Sindikata, takozvanog “Sivrinog sindikata”, što je Konaković, tvrdi, shvatao kao atak na njega lično jer je on potpisao kolektivni ugovor kojeg je Ombudsman ocijenio kao štetan.\nPrema Konakovićevim navodima, tom Sindikatu treba dozvoliti uplitanje u rad Ministarstva jer on nosi 3.000 glasova. Meni je nedopustivo uplitanje Saudina Sivre u rad Ministarstva, osim u sferi radno-pravnih i socijalno-ekonomskih odnosa. Pri tome ga ova Vlada finansira, za razliku od svih drugih sindikata – izjavila je ministrica.\nRazlike između Bogunić i Konakovića su produbili zahtjevi aktuelnog predsjedavajućeg Skupštine KS da za savjetnika ministrice za visoko obrazovanje bude imenovan osnivač “Zukorlićevog univerziteta iz Novog Pazara”. Radi se o, podsjećanja radi, Muameru Zukorliću, čijoj je organizaciji BANU Konaković u julu ove godine iz budžeta dodijelio 60.000 KM.\nIstkanula je i pitanje autentičnog tumačenja Zakona o visokom obrazovanju, koje je, kako je kazala, posebno izazvalo neuobičajenu nervozu Konakovića.\nNažalost, nismo mogli naći zajednički jezik jer je za predsjedavajućeg Skupštine autentično tumačenje resornog ministarstva bilo neprihvatljivo – izjavila je Bogunić.\nKonaković je, tvrdi ministrica, u kontinuitetu preferirao rad dvije nevladine organizacije koje se bave sa djecom sa posebnim potrebama.\nPredstavnica jedne od tih NVO je dolazila na sastanak sa još jednim ministrom, a nadam se da neće dobiti amneziju, u moju kancelariju i tražila da joj dam 200.000 KM jer joj je “Konaković tako obećao”. Naravno da ništa nisam davala bez javnog poziva – kazala je Bogunić.


5 poznatih bendova čiji se članovi mrze | CityMagazine\nShare / 342 Share Share\nOasis / Foto: Getty Images\nSimon and Garfunkel / Foto: Getty Images\nOd kada su se raspali 1970. Simon i Garfunkel su pokušali nekoliko puta da ponovo zajedno pravu muziku, ali to nikada nije potrajalo s obzirom na činjenicu da se ne podnose. Talentovaniji među dvojcem i glavni autor pesama, Paul Simon, nikad nije pokazivao jednak entuzijazam prema bendu kao pevač Art Garfunkel, koji se ne bi bunio da se grupa nikada nije ni raspala. Kao jedan od razloga napuštanja grupe, navodi se Paulova frustracija činjenicom da su ljudi mislili da zajedno pišu pesme, a u slučaju velikog hita Bridge Over Troubled Water, da je njegov autor isključivo Art Garfunkel.\nAerosmith / Foto: Getty Images\nKings of Leon / Foto: Getty Images\nNaslovna slika: Getty Images\nNoć muzike powered by Plazma: Koncert Simfonijskog orkestra RTS-a\nFestival Piano City po prvi put u Novom Sadu\nRok zvezde ’90-ih: Nekad i sada rok muzika · zanimljivosti\nShare na Facebook / 342 Share Share\nRok zvezde ’90-ih: Nekad i sada\nBože pomozi: Omoti starih gospel albuma


BARinfo - Okončan projekat Učeničkog parlamenta SEUŠ\n| 19:02:2019 | 15:58:26\nUčenički parlament JU Srednje ekonomsko-ugostiteljske škole, radionicama na teme o vršnjačkom nasilju i zdravim stilovima života, okončao je projekat u saradnji sa Institutom za obrazovnu i socijalnu politiku iz Nikšića.\nUčesnica na projektu i vršnjački edukator Marija Globarević, nakon prezentacije o teorijskim aspektima svih vidova nasilja, podstakla je prisutne da iznesu svoja viđenja i iskustva o problemu vršnjačkog nasilja. Zajednički zaključak ukazuje da se po ovom pitanju ne preuzima dovoljno aktivnosti i da često institucije prikrivaju ili ne učestvuju u rješavanju slučajeva nasilja među mladima.\nU drugoj radionici posvećenoj zdravim stilovima života, kao i pojavi stresa kod učeničke populacije, prezentaciju i anketiranje, uz individualne razgovore, obavile su gošće iz Kliničkog centra Podgorica - dr Ivana Bulatović, specijalizant neurologije i Tijana Vuković, klinički psiholog.\nTokom ovog tromjesečnog projekta, koji je tematski vezan za probleme i aktivizam mladih, održano je preko deset radionica tokom kojih su učenici kroz interaktivna predavanja i debate sticali nova znanja.\nPored predavača, preko tridesetak polaznika učilo je i od medijatora projekta Mitra Radonjića - izvršnog direktora ISOP-a i Milice Đukanović i Ane Božović - koordinatorki projekta, dok su asistenciju pružali profesori pravne grupe predmeta Ivana Kovačević i Neđeljko Đurović. Ovaj projekat, pod nazivom “Škola demokratske pismenosti”, obuhvaćen je planskom aktivnošću Savjeta Evrope, a svim aktivnim učesnicima će biti dodijeljeni sertifikati o njegovom pohađanju.


Pupčane (umbilikalne) kile u trudnoći\nDr Aleksandar Bogdanovic\nPupčana (umbilikalna) kila je defekt srednje linije trbuha u predelu pupka. Trudnoća je jedan od faktora rizika za razvoj pupčane kile. Pupčana kila može nastati u toku trudnoće ili već postojeća kila može postati vidljiva zbog progresivnog porasta intraabdominalnog pritiska. Pupčana kila se može dijagnostikovati u bilo kom trenutku trudnoće ali se simptomi najčešće javljaju u drugom trimestru.\nDanas nemamo jasne algoritme o hirurškom lečenju trudnica sa pupčanom kilom, tačnije nema konsenzusa oko toga kada bi trebalo uraditi hiruršku intervenciju zbog pupčane kile kod trudnica ili kod žena koje planiraju trudnoću.\nA. PUPČANA KILA KOD ŽENA KOJE PLANIRAJU TRUDNOĆU\n1) Da li treba operisati kilu pre trudnoće\nU toku trudnoće, materica raste i gura crevne vijuge gore i pozadi i udaljava ih od kilnog defekta na pupku, što smanjuje rizik od uklještenja. Takođe, negde između 20 i 22 nedelje trudnoće, materica dostiže nivo pupka a creva su iznad i iza. S toga, ako žena nema ili ima minimalne simptome, operacija pupčane kile se može odložiti nakon porođaja. Na sreću, najveći broj je upravo ovakvih pacijentkinja. Ukoliko se jave simptomi u vidu nelagodnosti od ispupčenja ili bola, savetuje se operacija. Uklještena kila se mora hitno hirurški rešavati.\n2) Koju tehniku treba primeniti i kako trudnoća utiče na reparaciju\nU rešavaju pupčane kile mogu se koristiti dve tehnike: ušivanje kilnog defekta šavovima ili primena mrežice. Koju od ove dve tehnike primeniti, ostalo je nejasno. Primena šavova nosi povišeni rizik da se kila vrati u toku trudnoće zbog visokog intraabdominalnog pritiska (IAP). Sa druge strane, mrežica može biti uzrok bola u toku predstojeće trudnoće jer smanjuje fleksibilnost trbušnog zida.\n3) Koliko vremena je poželjno da prođe od operacije do začetka trudnoće\nNa žalost, nema kliničkih niti eksperimentalnih studija koje bi dale odgovor na pitanje koliko pre planirane trudnoće, odnosno porođaja treba uraditi operaciju pupčane kile. Hirurzi obično savetuju da se operacija uradi minimum godinu dana pre početka trudnoće jer se pretpostavlja da bi operacija u kraćem vremenskom intervalu nosila povišen rizik od recidiva.\n4) Koje komplikacije su moguće ako se ne reši kila pre trudnoće\nSvaka kila nosi rizik od uklještenja. Kile se i operišu kako bi se izbeglo uklještenje koje nekada može biti po život opasno stanje. Sa druge strane, niko ne može da predvidi da li će se kila uklještiti i kada će se to desiti. Hitna operacija zbog eventualnog uklještenja je veliki stres kako za majku tako i za plod, naročito u prvom i drugom trimestru. Tako da je hirurg dužan da upozna pacijentkinju sa svim ovim mogućim stanjima. Zbog toga se kod žena sa velikom pupčanom kilom, kada su vijuge creva prisutne u kili, kada postoji podatak da se kila uklještavala ili kod recidivantne kile, savetuje operacija pre planirane trudnoće.\nB. PUPČANA KILA DIJAGNOSTIKOVANA U TOKU TRUDNOĆE\nOperaciju pupčane kile u toku trudnoće treba odložiti posle porođaja uvek kada je to moguće.\nPrvi razlog su strukturne, anatomske promene u mišićima prednjeg trbušnog zida kao i promena funkcionalne stabilnosti mišića tokom trudnoće. Bolje je sačekati porođaj, da mišići povrate svoju anatomiju i funkciju pa onda uraditi operaciju.\nDrugi, ne manje bitan razlog su hormonske promene koje se dešavaju u trudnoći i neposredno nakon porođaja a svakako mogu da utiču na ishod hirurškog lečenja. Smatra se da postoje hormoni u toku trudnoće koji utiču na sintezu kolagena, važnog proteina vezivnog tkiva, ali i na enzim koji razgrađuje kolagen.\nI treće, hirurg obično savetuje poštedu od tereta nakon operacije. Pa se tako savetuje da pacijent nakon operacije može da podigne do 10 kg 4 nedelje nakon operacije a preko 10 kg nakon 8 nedelja. Porodilja ne može da bude uzdržana po ovom pitanju obzirom da mora da nosi bebu u jednom periodu dana.\nOperacija se savetuje godinu dana od porođaja kako bi se porodilja oporavila, uključujući hormonsku stabilizaciju i normalnu telesnu masu.\nAko nema simptoma ili su oni minimalni, operaciju pupčane kile treba odložiti posle porođaja.\nUkoliko se radi o većoj ili simptomatskoj kili, operacija se može uraditi u drugom trimestru trudnoće.\nUklještenje pupčane kile u toku trudnoće se može desiti u bilo kom trenutku ali precizan procenat uklještenih kila u trudnoći nikada nije objavljen.\nvise info na FB stranici autora\nKile trbušnog zida\nAuthor: Dr Aleksandar Bogdanovic\nSpecijalista digestivne hirurgije\nHronični bol u preponi\nIngvinalna hernija (preponska kila, bruh)


Potvrđeno /Zimski raspust u kantonu u BiH produžen za još sedam dana / Radio Sarajevo\n26. 01. 2022. u 11:23:00 Fena\nZimski raspust u osnovnim i srednjim školama u Zeničko-dobojskom kantonu, koje rade po nastavnom planu i programu na bosanskom jeziku, produžava se za još sedam dana pa će nastavni proces u drugom polugodištu početi 7. februara.\nTo je potvrdio Feni ministar obrazovanja, nauke, kulture i sporta ZDK-a Spahija Kozlić.\nBiH / Idealna aktivnost za zimski raspust: STEM akademija za djecu i tinejdžere\n"Krizni štab je analizirao podatke o broju zaraženih nastavnika i drugog osoblja te je donio preporuku da se za još sedam dana prolongira početak drugog polugodišta. Pred ovu sam sjednicu razgovarao s direktorom Instituta za zdravlje i sigurnost hrane Zenica Senadom Huseinagićem, koji je pitao da li, ako bude preporučeno da se odgodi početak drugog polugodišta, ima prostora za nadoknadu nastave", kazao je Kozlić.\nTagovi: ZDK zimski raspust obrazovanje


Top 10: Neki od najbizarnijih domaćih spotova | CityMagazine\nEvo podsećanja na deset mogućih bisera iz ovdašnje spotovske produkcije.\nČka kosmička – Indy\nKrenućemo od najfriškijeg – spota za pesmu Čka kosmička koju izvodi Indy, nekada vlasnica dva ogromna hita (Bato, bre i Ekspresno), a podugo već istrajna opskurantkinja u stalnom naporu povratka na staze nekadašnje slave. Čka kosmička je očigledno obrada bugraskog hita, svog razglobljenog i u dobroj meri atonalnoj, tekst je napisala Marta Savić, supruga Mileta Kitića, spot režirao Dejan Milićević. Zicer kao takav? Pa, ne baš, ali tu je makar silina prizora krupnije žene koja simulira seks sa ogromnom igračkom medveda, a i sama završnca spota je za odličan (5).\nVernost je prevara – Marta Savić & Azis\nKad već pomenusmo Martu Savić… Ovoliko začudnosti ni ovdašnji neo-folk ipak ne može da podnese; trans-seksualne radnice, Azis i Marta Savić gotovo istovetno stilizovani, kilometri teksta uz koji treba izdisati u naletu strasti…\nKoka-kola, marlboro… – Viki Miljković\nNaravno, nije moglo da prođe bez podsećanja na ovaj od svih suvih zlata vredan klasik; možda je u pitanju i nenameran pogodak pravo u metu, ali prizor mleka koje stiže iz kravljeg vimena pravo u (staklenu) bočicu koka-kole u sebi nosi daleko, daleko više subverzije nego, recimo, celogodišnje aktivnosti svih onih koji u startas patikama ispijaju limunade i ine napitke iz teglica za kornišone.\nAvanturista – Nataša Đorđević\nVesele devedesete su za ovu temu prava Ali-babina pećina, zar ne? Kako ne ostati zadivljen ovim video-radom u kome Nataša Đorđević izvodi svog hitičnog Avanturistu, dok u pozadini, u hromakiju idu nasumične scene iz klasika filmskog vesterna – Poštanske kočije, Sedam veličanstvenih i drugih???\nZa ljubav stvorena – Zoran Kalezić\nSličan, nazovimo ga tako, cut and paste pristup sa samog vrha DIY nadahnuća, srećemo i u spotu za ovaj hit Zorana Kalezića (obradu mega-hita Gypsy Kings-a); Kalezić peva i pocupkava, iza njega isečci iz modne štampe, a nja njima supermodeli koji očito u neznanju u Srbiji, uz Kalezića, predahnjuju nakon silnog prenemaganja u tada aktuelnim spotovima za pesme Georga Michaela.\nBiti najbolji – Ivan Gavrilović\nDok je spot za Hoću s tobom da đuskam (sa sve onim čuvenim razrokim liftom bez vrata) nosio pečat sofisticiranosti, u Biti najbolji Ivan Gavrilović i Dejan Milićević udaraju bez zadrške; mogući akteri tadašnjih dnevničkih zapisa Noćni život Lune Lu ovde tako uz tehno-sofru đuskaju, bizarišu, proslavljaju neprolaznu lepotu staniola, a stignu i da pincetom depiliraju kaktuse!!!\nPadobranac – Snežana Babić Sneki (Super Sneky)\nKad je Dragana Mirković mogla da pozajmi šoljicu šećera i inspiracije od Paule Abdul za onaj svoj glasoviti animirani spot (Za mene si ti), zašto ne bi i Sneki mogla da se osloni na taj imaginarijum? Krajnji rezultat je urnebesna, sirotinjska varijacija u kojoj, na primer, kroz noge Sneki, zaodenute u klovnovsku odeždu, proleću nacrtani sitni aeroplani. A tu je i Zlaja Timotić!\nTi si moj greh – Lepa Brena\nKraduckala je i aristokratija; eto, Lepa Brena je požela da se napije vodom sa istog izvora sa kog i Michael Jackson; otud i staroegipatski spot u videografiji ove izvođačice. Tu je hol Muzeja Narodne banke Srbije ili nekog univerzitetskog zdanja, Brena je Iman (zapravo u spotu imamo dve Brene, kao u Štrumfovima, plavokosu i tamnokosu) a Eddie Murphy se preinačio u Boška Jakovljevića, čija uzdignuta obrva zavređujue i zaseeban tekst od nekoliko hiljada karaktera!\nBidermajer – Dunja Ilić\nJesmo posustali, ali po pogrešnoj mustri i sa ne baš srećnim rezultatima, ali, srećom, nije pukao kalup ni u novom milenijumu. Otud ovaj kratki osvrt na debitantski spot i (recimo) hitić Dunje Ilić, koja je u tim mladim godina junački odvažno zaorala isklučivo po njivi folk-gotike. Mrtvački sanduk,ozbiljne pretnje, omaž poetskim slikama Momčila Nastasijevića… Nažalost, Dunja Ilić se ubrzo, nakon maestralne Šefice podzemlja odrekla gotike i, naravno, izgubila sve ono bizarno i osobeno. Avaj!\nNajbizarnije japanske reklame na jednom mestu lepa brena · narodnjaci · sneki · treš