Dan online - Srbija: Bez dočeka Nove godine, slavlje samo u krugu porodice - 2020-12-26\nSrbija U SRBIJI PREMINULO 49 OSOBA, NOVOZARAŽENIH JOŠ 3.823\nVirus korona (ilustracija) Bez dočeka Nove godine, slavlje samo u krugu porodice Novu godinu, kao i Božić, treba dočekati u kući, u krugu najbliže porodice. Neće biti organizovanog dočeka ni u hotelima ni na bilo kom drugom mjestu. Medicinski dio Kriznog štaba je protiv dočeka i uvjereni smo da će svi u Kriznom štabu to podržati, rekao je Tiodorović\nU poslednja 24 časa u Srbiji su potvrđena 3.823 nova slučaja virusa korona. Testirana su 14.794 uzorka. Preminulo je 49 osoba.\nPrema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja Srbije i Instituta „Batut”, na respiratorima u bolnicama širom zemlje nalazi se 300 pacijenata.\nNa sjednici Kriznog štaba Srbije dogovoreno je da za vikend trgovinski i ugostiteljski objekti rade do 20 časova, potvrdio je epidemiolog Branislav Tiodorović.\nTiodorović je dodao da će zbog toga biti povećana kontrola poštovanja mjera.\n– Kontrola, u smislu nošenja maski u zatvorenom prostoru, držanja fizičke distance, određenog broja u jednom objektu i dezinfekcije, biće u svim trgovinskim i ugostiteljskim objektima, ali i u hotelima – naglasio je Tiodorović.\nIzrazio je uvjerenje da neće biti donesena odluka o odobravanju organizovanog dočeka i proslave Nove godine.\nUpitan da li misli da postoji raskorak u mjerama Kriznog štaba pa to daje osnova da neki vjeruju da će biti organizovanog dočeka, te prodaju aranžmane, Tidorović je rekao da „taj koji je odlučio da prodaje aranžmane, to je njegov problem”.\nČlan Kriznog štaba epidemiolog Branislav Tiodorović izjavio je da ne postoji šansa da ugostiteljski objekti rade za doček Nove godine i dodao da će ti objekti vjerovatno raditi 31. decembra do 20 časova, dok će 1. januara sve biti zatvoreno.\nTiodorović je za „Kurir” rekao da će 2. januara raditi samo prodavnice prehrambrenih proizvoda i dostava hrane, kao i apoteke i pumpe u dijelu za točenje goriva, prenosi Tanjug.\n– Građani Srbije da dočekaju Novu godinu u kafani, ove godine neće biti! Neće biti organizovanog dočeka ni u hotelima ni na bilo kom drugom mjestu. Novu godinu, kao i Božić, treba dočekati u kući, u krugu najbliže porodice. Medicinski dio Kriznog štaba je protiv toga i uvjereni smo da će svi u Kriznom štabu to podržati – rekao je Tiodorović.\nEpidemiolog Predrag Kon je za RTS kazao, povodom uvođenja novih mjera, da medicinski dio Kriznog štaba nije pristao na kompromis. Povodom mogućnosti da građani biraju vakcinu, objašnjava da će to zavisiti od distribucije i da je to jako dinamičan proces.\nPredrag Kon je u Beogradskoj hronici, povodom sjednice Kriznog štaba i novih mjera koje je usvojila Vlada, rekao da medicinski dio Kriznog štaba nije popustio u pogledu uvođenja blažih mjera i nije pristao na kompromis.\n– To je pitanje da li smo mi pristali na kompromis ili smo pristali na činjenicu da su u tom trenutku ekonomski razlozi prevagnuli, napominje Kon.\nObjašnjava da je drugačija situacija bila oko 6. maja, kada je bio vikend i istakao „kada smo mi tražili da cio vikend bude zatvoren, a profesor Nestorović da ne bude”.\n– Odlučeno je da bude produženo radno vrijeme, to jest ono radno vrijeme koje je dato do 20 časova i u okviru toga mi smo ipak insistirali da se nešto promijeni, a to je da ne budu četiri kvadratna metra nego devet kvadratnih metara u tržnim centrima, da se razrijedi i da se smanji ta gustina u tržnim centrima. To je nešto što je isto odlučeno i što je ušlo u uredbu, napominje Kon.\nU Srbiji je u toku vakcinacija protiv virusa korona, a Kon očekuje da će, prema onome što se može čuti, u januaru biti na raspolaganju više vakcina – „Fajzer-Biontekova”, „sputnjik V”, kao i kineska vakcina.\n– Kako se bira vakcina – ona koja je u tom trenutku dostupna je vakcina za vas, tako bih ja to rekao i tako bih to rešavao. Nijedna od ovih vakcina o kojima pričamo neće biti prisutna na tržištu ukoliko ne dobije odobrenje Agencije za ljekove i medicinska sredstva. Sam taj sertifikat je dokaz bezbjednosti i sigurnosti i efikasnosti vakcine, ističe Kon.\nSaglasan je sa savjetom doktorke Emine Milošević da trudnice ne primaju vakcinu, jer se vakcine odmah u samom startu nikada ne preporučuju ni trudnicama ni dojiljama.\n– Vremenom se saznaju ti podaci kod akcidentalnih slučajeva, kada se žena vakciniše, a ne zna da je trudna, pa se onda vidi da li ima neke posledice, tako da to dolazi vremenom. Za sada, na samom početku, svakako da se ne preporučuje trudnicama. Teoretski nema nijednog razloga protiv, ali to ne znači ništa. Nema ni dokaza da ništa ne može da djeluje na plod, objasnio je Kon.\nVučić: Primićemo različite vakcine\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je premijerka Ana Brnabić primila „Fajzerovu” vakcinu, da će on neku drugu koju odobri Agencija za ljekove, predsjednik Skupštine Srbije neku treću, a sve kako bi pokazali da su sve vakcine dobre. Naveo je da je počela vakcinacija na sjeveru KiM i da će za sedam dana biti otvoren obnovljeni dio Infektivne klinike. Sledeća doza „Fajzerovih” vakcina stiže u Srbiju 4. januara.\n– A nisam u stanju da komentarišem ludosti raznih, da ono što je Ana Brnabić primila nije vakcina jer je debela igla..., dodao je Vučić.\nVučić je izjavio da je na sjeveru Kosova i Metohije juče takođe počela vakcinacija „Fajzerovom” vakcinom protiv virusa korona, koja je prije nekoliko dana stigla u Srbiju.\n– Vakcinacija je počela u Leposaviću, i stiže danas u Kosovsku Mitrovicu. To je za starije od 75 godina, prvo njih da zaštitimo, pa onda sve druge, rekao je Vučić.\nPrve količine vakcine kompanija „Fajzer” i „Biontek” stigle su u utorak u Srbiju, a juče je počela vakcinacija, što Srbiju, uz Veliku Britaniju i Švajcarsku, svrstava u evropski vrh zemalja koje su u vakcinaciju ušle prije kraja godine.\nVučić je podsjetio na to i dodao da će sada na nedjeljnom nivou Srbija dobijati vakcine.


Đukić zadovoljan izdanjem u Švajcarskoj: Dominirali smo, nametnuli evropski ritam - Smedia\nĐukić zadovoljan izdanjem u Švajcarskoj: Dominirali smo, nametnuli evropski ritam\n14.09.2017 | 21:49\n14.09.2017 | 23:50\nMiroslav Đukić foto: Peter Klaunzer/Keystone via AP\nFudbaleri Partizana vraćaju se iz Berna s bodom na otvaranju Liga Evrope. Crno-beli su na gostovanju Jang Bojsu igrali 1:1, što je bilo doboljno za zadovoljstvo trenera srpskog prvaka Miroslava Đukića.\n- Uvek je dobro odneti bod sa gostovanja. Veoma sam zadovoljan drugim poluvremenom, imali smo bolji stav. U prvom poluvremenu smo bili malo uplašeni, nismo bili agresivni, ali smo u drugom delu bili bolji, dominirali, imali šanse. U globalu sam zadovoljan. Pritisli smo ih u drugom delu, nismo im dali da igraju, dominirali smo, veoma sam zadovoljan. Nametnuli smo dobar ritam, evropski ritam. Ekipa je izdržala, veoma sam zadovoljan - rekao je Đukić...


BOGDANOVIĆ ODLEPIO: Smrdljivi NBA!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 14.Feb.2020, 12:22\nOgorčen do koske.\nKošarkaš Jute Džez Bojan Bogdanović bez sumnje je jedan od najboljih trojkaša NBA lige, ali ponovo je izostao poziv da se tokom Ol star vikenda takmiči u brzom šutiranju trojki. Iako su ljubitelji košarke bili uvereni da će se Hrvat naći u Čikagu, do toga nije došlo, a tim povodom se i on oglasio na Instagramu.\nAs Jute Džez se zahvalio jednoj košarkaškoj stranici sa našeg govornog područja koja mu je uz svojih 43 hiljade pratilaca pružila podršku, a zatim je svim silama udario na one koji dele pozivnice za Ol star.\n- Više vredi podrška svih vas, nego njihov smrdljivi poziv, već drugu godinu...\nNezavisne Novine: Bogdanović: Više vrijedi vaša podrška nego smrdljivi poziv na Ol-star\nKurir: BOGDANOVIĆ POBESNEO ŠTO GA OPET NEMA NA OL-STARU: Ova podrška mi vredi više od SMRDLJIVOG poziva NBA lige


INTERVJU: Inna pred nastup u Beogradu – Nadlanu.com\nINTERVJU: Inna pred nastup u Beogradu\nObjavljeno 9. jan 2012. / 09:53:44\nSve o nastupu: Inna u Beogradu\nŠta mislite da je bilo presudno za vaš uspeh?\n– Saradnja sa mojim producentima, Play & Win, bila je presudna za uspeh projekta “Inna”. Oni su stvorili pesmu “Hot”, imali su puno vere u to i izgleda da nisu ni malo pogrešili. Takođe, naporan rad, snažna volja da se ne odustane bez obzira koliko naporno sve ovo nekada može da bude. Dalje, vera u sebe i ljude oko vas, kao i visoko postavljeni standardi.\nEdwards Maya postiže značajan uspeh u USA sa singlom “Stereo Love”, koji se nalazi na 54. mestu Billboard liste Top 100 najuspešnijih singlova u USA u 2011. godini. Vi ste takođe ostvarili zavidne rezultate.. Da li je proboj na Američko tržište vaš novi cilj za sledeću godinu?\n– Veoma mi je važno da napravim ime i na tom tržištu, naravno. Već sam zakazala neke koncerte za 2012. godinu u Americi i nadam se da će se moje pesme naći na njihovim listama.\nZa koju pesmu smatrate da je bila prelomna za vaš uspeh I koju najviše volite?\n– Definitivno sam se probila zahvaljujući pesmi “Hot”, a veoma volim i numeru “Endless”.\nOsvojili ste veliki broj nagrada, među kojima su dve MTV nagrade, kao i brojna rumunska i internacionalna priznanja. Kakvo je vaše mišljenje o pohvali vašeg talenta na ovaj način?\n– Svakom izvođaču prija i imponuje kada kritika i fanovi nagrade i potvrde njegov rad. Na primer, moja prva nagrada je za mene bila veliko iznenađenje, nisam očekivala da ću je osvojiti i bila sam veoma srećna.\nKo stoji iza vaših pesama i odakle su producenti sa kojima sarađujete? Kako birate pesme, da li postoji neki poseban proces pri pravljenju i izboru numera?\n– Moji producenti Play & Win su iz Rumunije. Sa njima sarađujem od samog početka projekta zvanog “Inna” i imam entuzijazam kada je naš zajednički rad u pitanju. Proces je takav da uglavnom oni naprave pesme, daju mi da ih preslušam i ja kažem šta mislim o njima. Nakon toga ostaje samo da ih snimim.\nDa li izlazite i kako se osećate kad čujete ljude kako uzbuđeno pevaju vaše pesme u klubu?\n– Divan je osećaj kada vidim moje spotove na TV-u, čujem pesme na radiju ili kako ih pevaju u klubu. To nikada nisam zamišljala da će se dogoditi. Ali se ipak jeste dogodilo i veoma sam uzbuđena zbog toga.\nŠta slušate u kolima? Koji vam se izvođač trenutno najviše dopada? Da li ste imali priliku da upoznate neke od najvećih zvezda današnjice, kao što su Gaga, Rihanna, Britney ili Beyonce…?\n– Volim da slušam pevače kao što su Pink i David Guetta, mada ima još mnogo izvođača koje stvarno volim. Do sada sam upoznala Will.i.am-a, Shakiru, Flo-Ridu, Pitbulla, i sigurno ću upoznati još mnogo njih.\nKako vam se život promenio od kako ste postali jedna od najtraženijih zvezda na Evropskoj sceni?\n– Život mi se značajno promenio! Puno putujem, nastupam u emisijama i na koncertima širom sveta. Ljudi su srećni kada me upoznaju i stalno komuniciram sa mojim fanovima i trudim se da budemo u kontaktu što je više moguće.\nVeoma ste popularni na Balkanu i nastupali ste u skoro svim zemljama u regionu. Koji vam je nastup bio najbolji do sada i gde imate najbolje fanove?\n– Uživam u svakom nastupu u svakoj zemlji na svetu, jer je to novo iskustvo za mene i fanovi su svuda drugačiji. Jednostavno, obožavam da nastupam i jedva čekam da dođem u Srbiju u januaru!\nVaša popularnost u Francuskoj je zadivljujuća! Kakva je veza između Inne i Francuza?\n– Obožavam Francusku! Održala sam dosta koncerata tamo i volim da se sastajem sa mojim fanovima i da se zajedno zabavljamo. Uvek se rado vraćam u Francusku i veoma sam zahvalna na podršci koju mi pružaju.\nImate li poruku za fanove iz Srbije?\n– Ponovo sam u Srbiji! Nakon dva nastupa u Novom Sadu bila sam apsolutno oduševljena energijom publike u ovom gradu… Ljudi u Srbiji zaista umeju da se zabavljaju! Dođite da zajedno podignemo atmosferu do usijanja na koncertu u Beogradu! Vidimo se 13. januara!\nbelexpocentarinnasrpska nova godina


Usluge | Podučavanje : Časovi engleskog i nemačkog jezika za osnovce 10.01.2020 - ID 84609625 - KupujemProdajem\nUsluge | Podučavanje > Časovi za osnovce > ID oglasa: #84609625 (postavljen: pre 2 nedelje)\nČasovi engleskog i nemačkog jezika za osnovce\nDajem časove iz engleskog i nemačkog jezika osnovcima. Cena je za dvočas (90min), a moguć je dogovor oko cene i trajanja časova (45,60,90min) Dolazim na adresu na području Beograda.\nVišegodišnji stručni prevodilac za oba jezika.\nRacuni od pelena za povrat pdv-a


FAKAT - Vojvodina će imati svoj aerodrom #Neispunjeno - Istinomer\nTim Istinomera 25. 2. 2016.\nNeposredno pred pokrajinske izbore 2012. godine, predsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić najavio je da će aerodrom u Čeneju biti otvoren za komercijalne letove 2015. godine. Međutim, još se nije odmaklo dalje od makete.\nTomislav Nikolić rekao je da u našoj zemlji niko nije preuzeo političku odgovornost zbog loših izbornih rezultata. Znamo da sadašnji predsednik nije, ali da li je neko drugi? Pogledajte najnoviji FAKAT.\naerodrom Bojan Pajtić politička odgovornost Tomislav Nikolić


ХУМАНИТАРНА ФОНДАЦИЈА „ИДРИЗ ЈАКУПОВИЋ“ УРУЧИЛА НОВЧАНУ ДОНАЦИЈУ УДРУЖЕЊУ „АНЂЕО“ – www.opstinastanari.com\nDana 21.11.2018. godine predstavnici Fondacije „Idriz Jakupović“ posjetiili su našu opštinu, gdje su prisustvovali sastanku sa predstavnicima Udruženja za pomoć djeci i omladini sa poteškoćama u razvoju „Anđeo“ Stanari, zamjenikom načelnika, gospodinom Denisom Stevanovićem i poslanikom u Narodnoj skupštini Republike Srpske, gospodinom Goranom Jerinićem.\nFondacija sa sjedištem u Sanskom Mostu, koja je inače humanitarnog karaktera, izrazila je želju da kroz ovu posjetu upozna predstavnike humanitarne organizacije koja već godinu dana djeluje na području opštine Stanari. Ovom prilikom, predstavnici Fondacije Udruženju „Anđeo“ uručili su novčanu donaciju u vrijednosti od 500 KM.\nGospodin Sanel Jakupović, predsjednik Upravnog odbora pomenute Fondacije, naglasio je da kroz svoj rad uvijek rado pomažu organizacijama koje djeluju na poboljšanju kvaliteta života u zajednici.\nPredstavnici Udruženja „Anđeo“ iskazali su zahvalnost za primljenu donaciju, istakavši da ovakav vid podrške itekako znači, što je i još jedan od pokazatelja da uvijek postoje oni koji svojom sviješću mijenjaju položaj marginalizovanih populacija našeg društva. Osim toga, iskazali su i veliku zahvalnost dr Gordanu Bajiću koji je bio posrednik u organizovanju sastanka ove dvije nevladine organizacije.\nUdruženje „Anđeo“ Stanari je humanitarna, nevladina organizacija koja već drugu godinu djeluje na teritoriji naše opštine. Udruženje ima za cilj rad na poboljšanju kvaliteta života i ostvarivanja prava djece i omladine sa poteškoćama u razvoju. Organizacija okuplja 25 djece i omladine sa poteškoćama u razvoju, kao i njihove roditelje i srodnike.\nprevious post: U SUBOTU POTPISIVANJE UGOVORA SA KORISNICIMA STUDENTSKIH STIPENDIJA\nnext post: OPŠTINA STANARI DODIJELILA STIPENDIJE STUDENTIMA VISOKOŠKOLSKIH USTANOVA\nOBAVJEŠTENJE O PREGLEDU LEŽIŠTA TEHNIČKOG GRAĐEVINSKOG KAMENA „RUDINE“


VUČIĆ ISPUNJAVA OBEĆANJE: Počeli radovi na potpunoj rekonstrukciji puta Smederevska Palanka - Velika Plana | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.06.2019. • 22:15 Dušan Marić\nKad je 9. marta posetio Veliku Planu i Smederevsku Palanku predsednik Srbije Aleksandar Vučić je obećao da će Vlada Srbije u potpunosti rekonstruisati regionalni put između ove dve opštine, kojim dnevno prođu hiljade automobila i koji se većim delom nalazi u vrlo lošem stanju.\nOn je tom prilikom rekao da će država za ovaj projekat izdvojiti oko tri miliona evra i da će radovi biti završeni do kraja avgusta.\nOve obaćanje je obradovalo stanovnike dve opštine, ali je primljeno sa velikom rezervom. Zato što su pre Vučića mnogi koji su dolazili u ovaj kraj najavljivali isto, ali su ta obećanja ostala „ludom radovanje“.\nOvaj put neće biti tako. Pre nekoliko dana stigle su mašine kompanije AD „Srbija autoput“, koje su počele sa radovima na rekonstrukciji puta. S tim što će obim radova biti veći od planiranih, a cena će biti oko šest miliona evra.\n-Kolovoz će biti proširen, tako da će mu širina biti 6,60 metara. Sa obe strane će biti bankine široke po jedan metar. Sad radimo na proširenju osnove za kolovoz i pravljenju odvodnih kanala. Planirano je da radovi budu završeni do roka koji je odredio predsednik republike – kaže jedan od inženjera koji rukovodi radovima.\nPredsednik opštine Smederevska Palanka Nikola Vučen kaže da su mnogi Palančani još u neverici da su počeli radovi na obnovi puta do Plane. Posebno ih je obradovala vest da će se u okviru obnove puta prema Plani raditi i saobraćajnice u samoj Smederevskoj Palanci.\n-Znači, neće biti obnovljen samo put od Plane do Palanke, već i glavni put kroz Palanku, sve do raskrsnice puteva za Mladenovac i Azanju. Teško je sad opisati koliko će nam to značiti. Kako za privredni razvoj, tako i za svakodnevni život – kaže Vučen.\nNJegovo oduševljenje deli i predsednik opštine Velika Plana Igor Matković.\n-Velika je ovo stvar za naše dve opštine. Stotine ljudi svakodnevno putuje iz jednog u drugi grad. Neko zbog posla, mnogi Planjani odlaze u bolnicu „Stefan Visoki“. Po informacijama koje imam, ovih dana će se početi i sa predmerom i predračunom radova za potpunu rekonstrukciju još jedne saobraćajnice između dve opštine, a to je put od Savanovca, na Carigradskom drumu, preko Krnjeva, do Smederevske Palanke, u dužini od oko 11 kilometara – ističe Matković.\nSagovornik iz „Srbija autoput“ kaže da će uz deo saobraćajnice koji prolazi kroz Veliku Planu biti urađena i staza za pešake.\nDušan Marić Aleksandar Vučić Velika Plana Smederevska Palanka put


Indicom cvetna haljina M/L\nSaradnja za desetku, brz, lak dogovor! !! !Sve preporuke za divnog člana, ispoštovana sam maksimalno! !!\nElektricna Testera Makita 3800w\nTally Weijl roze top haljina S\nDogovor ispostovan, odlicna saradnja, sve preporuke i pohvale za ovog prodavca!\nRainbow napred belo haljina M\nZa sasvim male pare, kvalitetna roba. Saradnja besprekorna. Moje tople preporuke!\nOutfit karo bluza S/34\nCipka sa ruzama i crno haljina M\nLemperature haljina XL/L\nBlondy beli kombinezon S/M\nMint crop top sa biserima S\nInsomnie lila haljina S/M\nOdlična saradnja, predmeti su uživo kao na fotografijama!\nM. Maggio crni dzemper M/L\ntople preporuke za sarasnju sa reginon! tačna, jasna, pedantna!\nCelo siva svecana haljina L\nDuga crna italijanska na jedno rame haljina M\nОдлична сарадња, свака част\nNova Angel fashion duga haljina L/XL\nSavrsena saradnja u svakom smislu!\nUz zahvalnost, moja iskrena preporuka i drugim clanovima za saradnju sa ovom Damom!\nMala bela tasnica


Mevlida Mujić negirala krivnju za čedomorstvo - Klix.ba\n4.2.2015. u 09:35\nMevlida Mujić (Foto: Arhiv/Klix.ba)\nMevlida Mujić (21) iz Srebrenika, koja je optužena za čedomorstvo nakon što je udavila svog tek rođenog sina te ga potom bacila u kontejner, pred Općinskim sudom u Sarajevu kazala je jučer da se ne osjeća krivom za krivična djela koja joj se stavljaju na teret.\nOvo nam je potvrdila i Emina Hasanović, advokat optužene. No, zanimljivo je da je ročište za izjašnjenje o krivnji, na zahtjev optužene, zatvoreno za javnost.\nNaime, Mujić je kazala da su mediji pišući o ovom događaju iznosili neistinite informacije navodeći da je ona ubila dijete.\nEmina Hasanović, advokat optužene, je za Klix.ba kazala kako je zahtjev da se traži isključenje javnosti iz ovog procesa bio odluka njene branjenice.\n"Ona je stekla dojam da joj je unaprijed presuđeno, a prisustvo novinara u sudnici ju uznemirava, kao i njenu porodicu, i to veoma loše utječe na njeno psihičko stanje", kazala je Hasanović.\nSutkinja Rozita Šimić je pojasnila da niko nije rekao da će Mujićeva unaprijed biti proglašena krivom te je naknadno kazala i kako su se pojavile nove činjenice koje opravdavaju zahtjev optužene da sa ročišta budu udaljeni predstavnici medija.\nPodsjećamo, prema optužnici, Mujić je ubila svoju bebu 18. juna prošle godine. Ona je tada, osjetivši bolove, otišla u kupatilo kuće u kojoj je stanovala u Vogošći i rodila živo muško dijete. Potom je djetetu stegnula vrat i usta te na taj način zatvorila disajne puteve, poslije čega se beba ugušila.\nNakon toga je novorođenče umotala u gornji dio pidžame i peškir te sve zajedno stavila u PVC vrećicu i odnijela u Vilsonovo šetalište te bacila u kontejner za odlaganje smeća, gdje je dijete pronašao slučajni prolaznik.\n04.02.2015. u 09:54


Maša | VAmedia - info portal\nProteklog vikenda su se održala dva kola prvenstva centralne Srbije. Plivački klub „Valis“ je predstavljala Maša Cvetković. U konkurenciji 225 plivača iz 19 klubova, u prvom kolu Maša je bila… Read more »\nU Banja Luci je tokom vikenda održan prestižni međunarodni miting “Banja Luka Open 2021” na kome je učestvovala plivačica “Valisa” Maša Cvetković. Maša je u svojoj kategoriji u disciplini 400m… Read more »\nNaslovne vesti, Sport Baja Luka, Maša, plivači


Hijaluronski fileri - Atlas Opšta Bolnica\nEstetska, plastična i rekonstruktivna hirurgija Lice Fejslifting Korekcija usana Korekcija nosa Korekcija kapaka Korekcija jagodica Korekcija ušiju Korekcija brade Grudi Podizanje grudi Uvećanje grudi Smanjenje grudi Rekonstrukcija grudi Telo Liposukcija Transfer masti Abdominoplastika Uvećanje zadnjice Intimna hirurgija muškarci Intimna hirurgija žene Ginekomastija Koža Korigovanje ožiljaka Mladeži Bradavice Keratoze Ksantelazme Hirurgija šake Pojačano znojenje Antiaging 3D mezo niti ACP i PRP terapija AQUAfiling filer Botulinum toxin Botox Hemijski piling Mezoterapija Hijaluronski fileri Centar za bolesti kičme Centar za skrining dečijih deformiteta kičme Hirurgija kičmenog stuba – Spinalna Hirurgija Neurohirurgija Endoskopska operacija kičme Minimalno invazivna neurohirurgija Periferni nervi Ortopedija Stabilizacija ramena Lakat Operacija Kuka Operacija Kolena Stopalo Ilizarov metoda Centar za artroskopiju i sportsku hirurgiju Centar za opštu ortopediju i traumatologiju Regenerativne terapije Orthokin terapija Fizikalna medicina Fizikalna terapija Hirurgija Anorektalna hirurgija Analna fisura Analni absces i fistula Hemoroidi Perianalne fistule Pilonidalni Sinus Laparoskopska hirurgija Hirurgija dojke Hirurgija želuca i jednjaka Hirurgija pankreasa Hirurgija štitaste žlezde Hirurgija tankog creva Hirurgija debelog creva Hirurgija slepog creva Hirurgija jetre Hirurgija žučne kese Hirurgija kile Hirurgija vena Ginekologija Ginekološka hirurgija Urologija Urinarne inkontinencije Problem uvećane prostate Tumori bubrega Tumori mokraćnje bešike GreenLight laser terapija Dečija urogenitalna hirurgija Pregledi, dijagnostika, laboratorija Pregledi Internistički pregledi Kardiologija Gastroenterologija Endokrinologija Nefrologija Reumatologija Hematologija Pulmologija Dermatološki pregledi Ginekološki pregled Neurološki pregled ORL pregledi Ortopedski pregledi Urološki pregledi Dijagnostika Laboratorija Rendgen dijagnostika Mamograf Ultrazvučna dijagnostika Bronhoskopija Gastroskopija Kolonoskopija Cistoskopija Laboratorija Bioregenerativna medicina ACP PRP terapija ORTHOKIN terapija Matične ćelije-Stem ćelije Terapija bola Hijaluronski fileri\nHijaluronski fileri su prirodni gelovi koji sadrže hijaluronsku kiselinu za injektiranje u kožu i potkožni deo radi korekcije bora lica kao i za volumen usana.\nHijaluronska kiselina sadržana u hijaluronskim filerima, po svom sastavu veoma je slična hijaluronskoj kiselini koja se nalazi u organizmu.\nPored toga, cilj ubrizgavanja je: produkcija kolagena, elastina i hidratacija, ispunjavanje bora, ispunjavanje i stimulacija ožiljaka od akni, uvećanje volumena na licu, hidratacija i uvećanje usana, konturiranje lica, nadokanada izgubljenog potkožnog masnog tkiva najčešće na licu i na šakama.\nHijaluronski fileri su biorazgradivi a dužina trajanja je od 6 do 24 meseca.\nAplikacija hijaluronskih filera zavisi od dubine bore i same procene plastičnog hirurga. Procedura traje od 10 do 15 minuta i može se prethodno aplikovati lokalni anestetik u obliku kreme, a kod uvećanja usana i lokalni anestetik koji se ubacuje u sluzokožu na sličan način kao za rad na zubima kod stomatologa.\nNeposredno posle tretmana može da se pojavi blago crvenilo kože, otok ili svrab u tretiranoj regiji.\nTo je prirodna reakcija i traje nekoliko sati, a najviše 2 dana.\nInicijalni otok nakon punjenja usana može da traje nekoliko dana.\nVeoma je važno izbegavanje dodirivanja regije koja je tretirana 6 sati nakon tretmana.\nOsim toga, dok se otok i crvenilo ne povuku nije poželjno izlaganje suncu, solarijumu i jakoj hladnoći.\nPri ubrizgavanju injekcije moguće je da na mestu uboda nastane minimalna modrica koja se povlači za 2 do 3 dana.\nUbrizgani preparati se razgrađuju s vremenom, tako da se pacijenti najčešće javljalju za novi tretman nakon 6 meseci do godinu dana.\nU poslednjih nekoliko godina, sve je veća primena ove tehnike i kod pacijenata koji žele da podmlade svoje šake jer se tokom godina izgubila jedrina i potkožno tkivo.\nUbrizgavanjem hijaluronske kiseline u potkožni deo u kombinaciji sa hemijskim pilinzima, obnavlja se struktura kože i postiže mladalački izgled šaka.\nPotražite dodatne informacije: Estetska hirurgija – Hijaluronski fileri


Srna | 24. 02. 2010. - 08:01h | Foto: FoNet | Komentara: 28 Ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić na madridskom groblju Fuenkaral otkrio je spomen-ploču srpskim i jugoslovenskim borcima poginulim u španskom građanskom ratu i istakao da se ovim činom izražava duboko poštovanja prema njihovim idealima i snovima o slobodi i pravednijem svetu.\nJeremić je istakao da je ideja odbrane španske republike - "kao simbola slobode, progresa i demokratije, naspram aveti fašizma koji se širio iz srca Evrope - bila inspiracija milionima ljudi širom sveta", saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije. On je rekao da je na zidu na kome je otkrivanja spomen-ploča ispisan deo istorije Španije i sveta u turbulentnom vremenu koje je tokom 30-ih i 40-tih godina prošlog veka tragično obeležilo živote ljudi i naroda. Jeremić je podsetio da je u redovima Internacionalnih brigada bilo 1.750 srpskih ili jugoslovenskih boraca od kojih je svaki drugi poginuo, a po završetku misije mnogi su ostali u Francuskoj i posle napada nacističke Nemačke, kao članovi francuskog Pokreta otpora, prenose srpski mediji. Iako nema više preživelih španskih boraca u Srbiji, Jeremić je istakao da je "sačuvano sećanje i ideali tog vremena - težnje za slobodom, pravdom, demokratijom i otpor diktaturama, fašizmu i agresiji - vrednosti koje su utkane i u temelje današnje Srbije". "Nad ruševinama dotadašnjeg sveta i na doprinosu svih onih koji su se borili za slobodu i bolju sutrašnjicu - počeli su da se grade temelji drugačije, demokratske, prosperitetne ujedinjene Evrope. U takvu Evropsku uniju ušla je 1986. i Kraljevina Španija, a istim putem sada napreduje Srbija, kao i ceo balkanski region", rekao je srpski šef diplomatije.\nOriginal postavio gradac5 nalov bi bio umesniji jugoslovenski komunisti u ratu u spaniji.\nOriginal postavio Lautner споменик комунистичким терористима,то са Србијом везе нема.\nOriginal postavio Yopa_2.0 A sta su oni protiv kojih su se oni borili?\nOriginal postavio Halix Jeremić otkrio spomen-ploču srpskim borcima u Madridu\nSrna | 24. 02. 2010. - 08:01h | Foto: FoNet | Komentara: 28 Ђедо шехид је одиграо главну улогу, јавио му се у сну.\nOriginal postavio Yopa_2.0 Jeste, tako su sami sebe zvali. Samo sto su bili fasisti. I to ona varijanta koja voli da zadje po nelojalnim selima i na licu mesta strelja koga dohvati. Pa onda Frankova varijanta Internacionalnih brigada, Kondor legija. Za Gerniku si, kapiram, cuo.\nфалангисти дакле опет имамо два зла,од које ти бираш једно а ја друго....и то јесте за дискусију....\nOriginal postavio Lautner фалангисти дакле опет имамо два зла,од које ти бираш једно а ја друго....и то јесте за дискусију....\nOriginal postavio Yopa_2.0 Zato sto je Franko, za razliku od, na primer, Musolinija bio pametan i sposoban drzavnik (diktator, je l' te) i bilo mu je jasno da ne moze da uvede zemlju razorenu trogodisnjim gradjanskim ratom u jos jedan rat i da ocekuje nesto dobro od toga. Bilo je za predpostaviti da bi se republikanci opet organizovali i da bi poveli gerilsku borbu protiv njega, a i Baski bi iskoristili guzvu.\nOriginal postavio Lautner колико ми је познато,Шпански Националисти\nOriginal postavio Halix Cini mi se da su u Spaniji isli da ratuju srpski komunisti...ili se varam...a i Vucko je sam rekao kada su mu postavili pitanje,cetnici ili partizani,odgovorio kao iz topa:`Partizani!`\npa sigurno se nisu borili na strani fasista....ebote koji bi to blam bio ...sweet little angel you should have run...\nOriginal postavio Blajbinger NEKA JE VECNA SLAVA SVIMA ONIMA KOJI SU DALI ZIVOTE U NADI DA CE POSLE NJIH SVET BITI BOLJI!\nOriginal postavio Ériu ne,nego spanski fasisti! nucite razliku vec jednom. zbog ovakvih izjava ljudi koji su zaista nacionalisti ili patriote, su na losem glasu!\nOriginal postavio Lautner Тако је,Вечна Слава Шпанским Националистима.\nOriginal postavio Blajbinger MODERATORI, BAN ZA VELICANJE FASIZMA!\nKakvo crno velicanje fasizma? U spanskom gradjanskom ratu dve zaracene strane su bili Nacionales (Nacionalisticka koalicija) i Republikanci (Socijalisticka koalicija).


Ekskluzivno — Čuveni ruski skulptor o svom remek-delu: Stefan Nemanja će biti najbolji u svetu /video/ - Sputnjik Srbija\n20:27 19 April 2021\n20:48 08.08.2020 (osveženo 15:49 11.08.2020) Preuzmite kraći link\nSolnečnogorsk — grad na oko 75 kilometara od Moskve — mesto je gde se „kalio“ spomenik velikom srpskom županu Stefanu Nemanji, koji će uskoro krasiti Savski trg u Beogradu.\nČuveni ruski skulptor Aleksandar Rukavišnjikov završio je gotovo sav posao, pa su četiri kamiona sa delovima spomenika već na putu ka Srbiji, ali se veći deo i dalje nalazi u njegovom ateljeu i čeka svoj red na otpravku.\nGigantski spomenik, napravljen u bronzi, prerezan je na delove kako bi se lakše dopremio do Srbije, gde će ponovo biti sklopljen, ispoliran i patiniran.\n„Ovo što sada vidite nije njegov konačan izgled“, napomenuo je Rukavišnjikov dok nam pokazuje svoje najnovije remek-delo, dodajući da će biti potrebno još oko tri meseca za finalne radove koji predviđaju transport do Beograda preostalih delova i postavljanje spomenika ispred stare železničke stanice u Beogradu.\nIzrada najvećeg spomenika u Srbiji, visine 24 metra i težine 68 tona, bio je veliki izazov čak i za iskusnog Rukavišnjikova, čija brojna dela već krase mnoge gradove u Rusiji i inostranstvu. Ipak, spomenik Stefanu Nemanji je drugi „gigantski poduhvat“ slavnog skulptora. Pre toga, skulpturu sličnih razmera radio je samo za stadion Spartaka. To je danas čuveni bronzani gladijator, koji je postavljen pored severne tribine moskovskog stadiona.\n„Lepo je što će on biti najveći spomenik u Srbiji, ali je mnogo važnije da bude najbolji i to ne samo u Srbiji, nego u svetu. Voleo bih da ima uticaja na odnos prema Srbima, jer dobre skulpture utiču — dolazi mnogo ljudi da ih vidi, a u Beogradu ima puno turista. Želeo bih da to bude jedan od simbola Beograda, kao što je to Hram Svetog Save“, ističe Rukavišnjikov.\nRukavišnjikov je treća generacija skulptora u svojoj porodici, a u njegovoj bogatoj biografiji spomenik Stefana Nemanje zauzeće posebno mesto — ne samo zbog veličine, nego zato što je to i njegov prvi rad jedne velike strane istorijske ličnosti.\nRukavišnjikov je treća generacija skulptora u svojoj porodici, a u njegovoj bogatoj biografiji spomenik Stefana Nemanje zauzeće posebno mesto.\n„Ako ne voliš svog heroja, ne možeš ga ni napraviti. I ja sam Stefana Nemanju iskreno zavoleo! On je sada deo mene. Veliki je značaj njegovog života i njegovih podviga — to je veliki značaj za Srbiju, za pravoslavlje i našu zajedničku pravoslavnu kulturu, gde je odigrao veliku ulogu. Ja sam želeo da spomenik ne liči ni na jedan drugi u svetu“, naglasio je Rukavišnjikov.\nČak 50 ljudi će moći da uđe u postament\nNa izradi spomenika osnivaču srpske srednjovekovne države radilo se oko godinu i po dana i u tome je učestvovala cela brigada majstora — učenika i saradnika Rukavišnjikova — skoro 120 ljudi, različitih profila.\nAutor je počeo da radi na spomeniku nakon što je pobedio na međunarodnom konkursu u Srbiji. Kako kaže, nije želeo da to bude klasičan spomenik, gde „prosto čovek stoji na postamentu“ i bilo mu je važno da se njegovo delo uklopi u urbanizam i duh Beograda kao „savremenog grada koji se menja“, a koji je posetio više puta.\nDa bi se bliže upoznao sa srpskom istorijom, tradicijom, kulturom i umetničkom baštinom, skulptor je u više navrata dolazio u Srbiju i obilazio manastire.\n„Zamislio sam da napravim skulpturu koja će istovremeno biti skulptura 21. veka, a da pritom sačuvam tradicionalne elemente, jer smatram da bi bilo pogrešno napraviti nešto avangardno, zato što svaki čovek mora da razume ono što gleda. Zadatak je bio složen“, priča Rukavišnjikov dok razgovaramo u njegovom ateljeu, koji se nalazi u okviru jedne od bivših sovjetskih metalskih fabrika u Solnečnogorsku.\nSpomenik neće imati uobičajeni postament. Figura Nemanje u carskoj odori iz njegovog vremena stajaće na napuklom vizantijskom šlemu, koji se na četiri kraka oslanja na zemlju i odakle se pomalja vladarsko žezlo. S obzirom da nije poznato kako je izgledalo žezlo Stefana Nemanje, autor ga je napravio po uzoru na žezlo njegovog sina — Svetog Save.\nSkulptor Aleksandar Rukavišnjikov\n„Kako sam zamislio, figura Stefana Nemanje se jednom nogom oslanja na simbol državnosti — vrh žezla njegovog sina Save. Mi pretpostavljamo da je i on imao takvo žezlo, ali nije očuvano. To nije kopija Savinog žezla, ali liči“, objasnio je Rukavišnjikov.\nU tom donjem delu spomenika ima mnogo simbolike koja pokazuje kontinuitet srpske kulture koja se rodila iz vizantijske. Sa spoljne strane su prikazane dve najznačajnije zadužbine Stefana Nemanje — Studenica i Hilandar.\nU postament, koji zapravo predstavlja naprsli vizantijski štit, građani će moći da uđu. Prema rečima Rukavišnjikova, tu će moći istovremeno da se nađe i oko 50 ljudi. Na četiri velika reljefa koje je napravio umetnik, posetioci će moći da vide ugravirane scene iz Nemanjinog života i srpske istorije — od srpskih bitki, sahrane Stefana Nemanje, pa do porodičnog stabla velike dinastije Nemanjića.\nU donjem delu spomenika ima mnogo simbolike koja pokazuje kontinuitet srpske kulture koja se rodila iz vizantijske.\nRukavišnjikov spomenik Stefanu Nemanji radi sa arhitektom Petrom Arsićem, dok je kao jedan od konsultanata angažovan i njegov blizak prijatelj, profesor Nikolaj Muhin, rukovodilac tima za radove na kupoli u Hramu Svetog Save, koji mu je dosta pomogao i oko prikupljanja materijala o Stefanu Nemanji i lozi Nemanjića.\nDa bi se bliže upoznao sa srpskom istorijom, tradicijom, kulturom i umetničkom baštinom, skulptor je u više navrata dolazio u Srbiju i obilazio manastire. Posebno su mu se dopale freske za koje kaže da su „prava remek-dela“.\nDeo spomenika Stefanu Nemanji\n„Unutrašnjost postamenta će biti prekrivena u tradiciji srpskih prelepih freski i mozaika, sa tamno-plavim nebom i zlatnim zvezdama. Zvezde neće biti realistične — one su uvećane, ali će reljef biti prilično realističan“, kaže autor, dodajući da će spomenik imati i specijalno osvetljenje.\nFigura Stefana Nemanje bila je poseban izazov za umetnika, pošto nisu sačuvani portreti iz njegovog zrelog perioda, već isključivo iz monaškog života, kada se predstavlja kao monah Simeon. Vajar je razgledajući postojeće portrete na internetu i proučavajući crte lica Nemanjinih potomaka, srpskom vladaru podario odgovarajući lik. U rukama veliki župan drži hilandarski tipik i pravoslavni krst, kao simbol vere i crkve na koju se najviše oslanjao tokom svoje vladavine, što je ujedno doprinosilo njegovom ugledu.\nKonkurisaće i za spomenik Aleksandru Karađorđeviću\nRukavišnjikov kaže da predstoji još dosta posla. Za oko tri nedelje put Beograda kreću još četiri kamiona sa delovima spomenika Stefanu Nemanji, a potom će biti otpravljena još dva. Ako bude išlo sve po planu, radnici i montažeri iz Rusije trebalo bi da stignu u Beograd 10. avgusta, dok će im se za mesec i po do dva pridružiti i sam Rukavišnjikov, koji će nadgledati postavljanje spomenika.\n© Foto : Olivera Ikodinović\nNovinarka Sputnjika Olivera Ikodinović sa čuvenim ruski skulptorom\n„Imam osećaj straha. Zašto? Zato što nisam siguran. Ja se nadam da će sve biti dobro i obično je tako, ali uvek razmišljaš o tome kako će se uklopiti u ambijent. Prema svemu tome odnosim se veoma ozbiljno, ali spomenik te veličine radim drugi put u svom životu...“, kaže skulptor.\nDa bi tako visoka skulptura bila stabilna, unutar nje će biti jaka čelična konstrukcija. Oko tri metra spomenika biće pod zemljom, a 21 metar iznad zemlje.\nNa pitanje da li bi želeo da napravi spomenik još neke ličnosti iz srpske istorije, Rukavišnjikov kaže da bi rado konkurisao na predstojećem konkursu za izradu spomenika kralju Aleksandru Karađorđeviću u Beogradu, ali da još ne zna da li će konkurs biti „otvorenog ili zatvorenog tipa“.\n„Meni je to interesantno, ali još ne znam da li će biti otvoren konkurs. Ako se to dogodi, možda ću učestvovati“, otkrio je za Sputnjik Rukavišnjikov.\nNa pitanje da li bi želeo da napravi spomenik još neke ličnosti iz srpske istorije, Rukavišnjikov kaže da bi rado konkurisao na predstojećem konkursu za izradu spomenika kralju Aleksandru Karađorđeviću u Beogradu.\nU njegovom ateljeu se užurbano radi. Prave se spomenici i skulpture Gagarinu, Šaljapinu i drugim znamenitim Rusima. Svaki mu je omiljen na svoj način.\n„Kada napravite delo, ono odlazi i živi svojim životom, ali je uvek zanimljivo ako se nađeš na tom mestu da ga vidiš“, rekao je Rukavišnjikov.\nSpomenik Stefanu Nemanji krenuo iz Moskve za Beograd /foto/\n20:07 Rusija o zahtevu Praga za zemljištem koje zauzima ruska ambasada: I Češka ima nekretnine u Moskvi\n20:06 Kina počela da gradi najveću svetsku 5G mobilnu mrežu


Haradinaj: Neću na pregovore sa Beogradom bez NJIH | Mondo Portal\nHaradinaj Kosovo nema dijaloga bez SAD\nHaradinaj: Neću na pregovore sa Beogradom bez NJIH 7 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.10.2017. / 10:50\nIzvor MONDO/Tanjug 12.10.2017. / 10:50\nDijalog Beograda i Prištine nije moguće nastaviti, ako Amerika nije za istim stolom, izjavio je kosovski premijer Ramuš Haradinaj i istakao da sebe ne vidi u tom dijalogu.\nIstakao je da ko god da predstavlja Prištinu, što je u kosovskom slučaju predsednik, i zapito zašto mandat ne bi imao parlament.\n"Priština još uvek nije razjasnila svoju ulogu u dosadašnjem dijalogu, kao ni to šta želi", kazao je Haradinaj dodao:\n"Moramo da rasčistimo šta želimo, a ne da neko dođe u parlament i da nas iznenadi sporazumom. To je rizik, a ja to ne želim da radim".\nKosovo ramuš haradinaj priština\n12.10.2017. / 21:16\nMa bre dosadni ste sa tom amerikom vise što vas ne ostavi na cedilo pa da vidite staćete posle ne mrzim nikog ali mrzim neke koji se prave junačino kad imaju nekog ko ih stiti pa oni se kuraze te nenogu da zamislim\n12.10.2017. / 14:31\nUbijedjeni terorista da će dobiti podrsku od predstavnika SAD, zato nece bez njih ni da prisustvuje. Sada se hvata za slamku da se nebi udavio.\n12.10.2017. / 13:15\nNi Srbija nece na pregovore sa njima ako za stolom nisu Rusija i Kina,samo zbog ravnoteze!!!


Bill Nye objašnjava nauku o električnom Porscheu Taycanu | Media Marketing\nBill objašnjava sve o Taycanu njegovom prepoznatljivom, lako razumljivom stilu\nKada je Porsche dao dva električna Taycana zvijezdama filma „Bill i Ted“, Keanu Reevesu i Alexu Winteru, rekli su im da se jednostavno zabave. Ali u slučaju Bill Nyea, televizijskog gurua nauke, stvari su malo ozbiljnije, ali ipak zabavne\nNaučnik objašnjava sve karakteristike koje Taycan, Porscheovo električno vozilo sa baterijom, čine jedinstvenim. U seriji videa agencije Cramer-Krasselta na Porscheovom YouTube kanalu, pod nazivom „Bill Nye objašnjava potpuno električni Taycan“, od regenerativnog kočenja koje ustvari stvara energiju za automobil, do 800-voltne baterije i dvostepenog mjenjača, Bill objašnjava sve u njegovom prepoznatljivom, lako razumljivom stilu.\nPorsche je odabrao Bill Nyea jer su željeli da svima bude jasno zašto je Taycan, koji košta 80,000 američkih dolara (185,000 za Turbo S model) drugačiji od svih ostalih električnih auta.\n„Bill Nye je izuzetno poznat edukator nauke, cijenjen u kulturi zbog svoje sposobnosti da svima pomogne da razumiju nauku koja stoji iza svega. Ima razoružavajuću sposobnost da jednostavnim riječima na zabavan način objasni složene ideje. I, kao mehanički inženjer, savršen je izbor za komunikaciju o inovacijama i tehnologijama koje Porsche Taycan čine jedinstvenim“ rekao je Pedro Mota, zamjenik predsjednika sektora marketinga za Porsche Cars Sjeverna Amerika.\nSerija videa podrazumjeva i objašnjenje Nyea koji bateriju električne četkice za zube spaja sa baterijom vozila, dok Nye stoji pored vanjskog toaleta na sred testne staze. To je jedan od mnogih razloga zašto su i brend i agencija insistirali da Nye bude u seriji edukativnih videa.\n„Prilikom ranijih poziva, skidao je knjige sa polica objašnjavajući nam aerodinaminku. Entuzijazam za nauku prosto izvire iz njega. Definitivno je dao Bill Nye pečat cijeloj priči,“ rekao je Conn Newton, kreativni direktor Cramer-Krasselt. „Video je nastao kroz proces razrade scenarija sa Billom, timom koji zastupa brend i kreativcima. Bill je godinama naučne principe predstavljao uz pomoć pojmova koje ljudi mogu lako shvatiti, a i njegov smisao za humor je bio vrlo koristan.“\nTags: Bill NyePorschePorsche TaycanThe Science Guy


Prsata Stefany privukla pažnju tenisača - Index.hr\nPrsata Stefany privukla pažnju tenisača\nUMAŠKI turnir okupio je mnoga poznata lica. Među posjetiteljima prvog partya vezanog uz ATP turnir bila je i bivša Miss sporta, prsata Stefany Hohnjec.\nPrema dnevnom listu 24sata, Stefany je "odlučila pronaći srodnu tenisačku dušu". Gimnastičarka, missica i glumica odlučila se riješiti stereotipa o misicama i nogometašima, te unatoč glasinama o vezi s Ivicom Mornarom, potražiti nekog tenisača.\nIzbor na "After Tenis Partyu" u Hemingwayu bio je zaista velik. Španjolac Rafael Nadal, drugi tenisač svijeta pojavio se na partyu u blizini teniskog stadiona, bio je tu i Brazilac Gustavo Kuerten te Španjolac Fernando Vincentea, s kojim je bivša Miss sporta i zaplesala.\nParty su posjetili i Stipe Drviš, Igor Cvitanović, Alen Macinić, no dečki nisu uspjeli privući pažnju zgodne Stefany.\nJe li Stefany, koja je na partyu bila u društvu sestre, pronašla srodnu dušu među momcima iz svjetske teniske elite, saznat ćemo uskoro.


Hobotnica - Neverovatan učinak golmana Barse - Sportske.net\nNemački interancionalac pruža nestvarne partije u poslednje vreme.\nSTRAŠNI PSŽ, Atletiko se ne predaje, Barsa i Juve ostali dužni navijačima"Kelti", bolje da niste "čačkali mečku"Liverpul zadao još jedan udarac Barseloni!Ovakvu postavu Barse odavno niste videli! (SASTAVI)Poslednja vest, Juve bez jednog od najboljih čeka Barsu!\nBarselona i Juventus su u okviru pretposlednjeg kola Lige Šampiona odigrali meč bez golova u Torinu, a velika zasluge za takav rasplet ima i golman "Blaugrane" Mark-Andre Ter Štegen.\nBivši čuvar mreže Borusije iz Menhengladbaha je fantastičan ove sezone, sačuvao je mrežu Barse u Ligi Šampiona u četiri navrata, dok je u Primeri njegova mreža ostala netaknuta osam puta, od 12 odigranih mečeva.\nImpresivan podatak, na 17 mečeva čak 12 puta nije vadio loptu iz mreže, a sledeći podatak pokazuje i kolike zasluge za to ima sam Ter Štegen.\nNaime, on je odbrani 23 od poslednja 24 šuta koja su protivnici uputili u okvir njegovog gola u svim takmičenjima.\nZaista impozantan učinak, nema sumnje da je Ter Štegen jedan od najzaslužnijih za fantastične rezultate ekipe sa "Kamp Noua" ove sezone.\n— OptaJose (@OptaJose) 22. новембар 2017.


Vodič kroz potencijalne izvore finansiranja | Grantovi Fondacije Templeton\nGrantovi Fondacije Templeton\nFondacija Džon Templeton\nRad koji podržava Fondacija Džon Templton prelazi disciplinske, verske i geografske granice. Fondacija finansira rad na temama u rasponu od crnih rupa i evolucije do kreativnosti, praštanja i slobodne volje. Podstiče građanski, informisan dijalog među naučnicima, filozofima, teolozima i široj javnosti. Oblasti su: Prirodne i društvene nauke, filozofija i teologija, javni angažman. Razvoj vrlina karaktera: Tokom istorije, ljudi svih kultura su nastojali da pronađu načine da osnaže sebe i svoja društva da stvore živote sa svrhom i smislom. Drevne tradicije mudrosti širom sveta nude dragocene uvide u to kako ljudi mogu da razviju vrline karaktera potrebne za postizanje tog cilja, ali još uvek imaju mnogo toga da nauče o procesu i praksi razvoja karaktera. Individualna sloboda i slobodna tržišta: Oblast finansiranja individualne slobode i slobodnih tržišta podržava projekte obrazovanja, istraživanja i širenja u cilju promovisanja slobode pojedinca, slobodnog tržišta, slobodne konkurencije i preduzetništva. Utemeljeni na idejama klasične liberalne političke ekonomije i sa posvećenošću moralnoj jednakosti svih ljudskih bića, traže se i razvijaju projekti koji imaju za cilj unapređenje slobode, širokog prosperiteta i ljudskog procvata za sve. Izuzetan kognitivni talenat i genijalnost: Tokom istorije, uvidi i ideje relativno malog broja pojedinaca predstavljaju mnoga od najdramatičnijih kulturnih, naučnih i tehnoloških dostignuća. Genetika: Istraživanja u genetici imaju ogromna obećanja za ublažavanje budućih bolesti i siromaštva, dok istovremeno pomažu da se ostvari najpotpuniji fizički i materijalni potencijal čovečanstva. Dobrovoljno planiranje porodice: Oblast finansiranja dobrovoljnog planiranja porodice podržava istraživanja, programe i napore u razvoju politike širom sveta koji nastoje da bolje razumeju faktore koji utiču na odluke o planiranju porodice, obezbede informacije i pristup metodama planiranja porodice i ojačaju politiku koja se odnosi na efikasne planiranje porodice. Fondacija finansira dobrotvorne organizacije koje rade unutar i izvan Sjedinjenih Država. U retkim prilikama, može finansirati pojedince i profitne kompanije koje se bave dobrotvornim radom koji je u skladu sa njihovim statusom oslobođenog poreza.\nRazmatranje granta počinje početnim upitom o finansiranju onlajn (OFI) na https://portal.templeton.org/login Upit za finansiranje na mreži (OFI) je obavezna prva faza procesa dobijanja granta. OFI je kratak obrazac koji zahteva osnovne informacije o predloženom projektu. Osnovne informacije koje se traže uključuju naziv projekta, iznos zahteva, relevantne datume, zašto je projekat važan, kratak opis aktivnosti i informacije o ljudima i organizacijama koje bi bile uključene. Nakon odabira i detaljnim punim predlogom.


Bogatstvo /Krupa na Vrbasu: Vodopadi, stare vodenice i šetalište uz obalu / Radio Sarajevo\nBogatstvo / Krupa na Vrbasu: Vodopadi, stare vodenice i šetalište uz obalu\n05. 08. 2018. u 13:33:00 AA\nKrupa na Vrbasu koja se nalazi na oko 25 kilometara od Banjaluke predstavlja pravi prirodni biser koji posjećuju turisti iz cijeloga svijeta.\nKaskadni vodopadi, huk vode, stare vodenice, šetalište duž obala rijeke Krupe, predivan šumoviti predio idealna su lokacija za odmor od gradske vreve.\nZoran Sanković, samostalni stručni saradnik u Turističkoj organizaciji grada Banjaluka za Anadolu Agency (AA) ispričao je da je Krupa na Vrbasu značajan turistički lokalitet koji obiluje raritetima posebnim u širem području Bosanske Krajine, a samim tim i području Banjaluke.\nU blizini slapova na Krupi nalazi se i crkva svetog Ilije u okviru manastirskog kompleksa koja datira s kraja 12. vijeka, kao i Greben grad srednjovjekovna ruina u blizini manastira.\n"Imamo predivnu rijeku Krupu ukupne dužine oko četiri kilometra, a na dijelu gdje se spušta kroz šumu od manastira do mlinova predivnim šumovitim putem dolazi se do mlinova gdje možete vidjeti kako je narod nekada proizvodio brašno od različitih žitarica", ispričao je Sanković.\nPrema njegovim riječima, turista je najviše vikendima, kada koriste priliku za šetnju od vodenica do izvora Krupe.\n"Dosta ljudi dolazi u posjetu manastiru jer je manastir najstariji na ovom području i odiše posebnom mirnoćom tako da ljudi koji imaju duhovne potrebe zasigurno na tom mjestu ih mogu zadovoljiti", rekao je Sanković.\nNa slapovima Krupe u jednoj od vodenica za život zarađuje Mladen Rađević, vodeničar rođen u ovom mjestu. Obrađuje zemlju, sije kukuruz, pšenicu, heljdu, raž, ječam i te žitarice melje u jednoj od vodenica koju dijeli s drugim vodeničarem, te svoje proizvode prodaje na slapovima. Iako je sve to što radi dosta zahtjevno jer mu posao zavisi i od vremenskih prilika, zadovoljan je jer može prodati sve što proizvede i ima priliku da tokom cijele godine radi u mjestu u kojem je rođen i ima stalne mušterije i u Krupi na Vrbasu i u Banjaluci.\nNjegovi preci takođe su mljeli žito na ovim vodenicama koje su izgrađene prije oko 200 godina. Ipak, vremena su bila drugačija pa se nije mljelo za prodaju nego kako bi se prehranile porodice, živina i blago. Rađević je objasnio da vodenice rade kao i prije, koristi se akumulacija vode, jaz, badanj, a nekadašnje drveno kolo zamijenilo je metalno koje se pokreće pod pritiskom vode i pokreće točkove koji melju žito.\nOvom vodeničaru drago je i što je sve veća potražnja za brašnom samljevenim na prirodan, tradicionalan način, kao i što sve više mladih "počinje da kuva i eksperimentiše sa hljebovima, pogačama i uštipcima od različitih žitarica".\n"Turisti ovdje dolaze gotovo iz cijelog svijeta. Sva Evropa tu je, iz Austrije, Njemačke, Švicarske, Srbije... Dolaze sa svih strana i zadovoljni su lijepom prirodom. Vape za nečim ovakvim što nemaju tamo gdje žive i borave", rekao je on.\nZa vrijeme posjete ekipe AA na slapovima Krupe boravili su brojni domaći i strani turisti koji su koristili priliku da prošetaju, rashlade se na vrelom ljetnjem danu i da fotografišu nevjerovatne kaskade. Mnogi od njih koriste priliku i da probaju specijalitet ovog područja, uštipke s domaćim kajmakom.\nU Turističkoj organizaciji grada Banjaluka smatraju da bi posjećenost Krupe na Vrbasu bila i daleko veća da postoji bolja povezanost s Banjalukom.\n"Ljudi ako nemaju svoj prevoz od Banjaluke do Krupe ima svega nekoliko linija koje idu u toku dana, a to je za turiste zasigurno nedovoljno. Turistima se sviđa taj lokalitet, pogotovo strancima, ljudi koji dolaze iz zemalja koje nisu šumovite i koje nemaju dosta vode oduševe se Krupom na Vrbasu. Njima pokažemo sve u gradu, sve druge lokalitete međutim kada dođu na Krupu i vide toliku količinu vode u toj prirodi oni se oduševe", rekao je Sanković.\nUpravo zbog toga smatra da je interes za ovom lokacijom ogroman, te da bi bilo dobro kada bi u ljetnjim mjesecima bilo više autobuskih linija, čak i manjih autobusa.\nOsim toga, smatra da je važno i da se zaštiti ovo područje.\n"Sam lokalitet treba zaštititi da se više ne narušava ni tok, ni obale Krupe jer to je prirodno mrijestilište pastrmke, predivan eko sistem koji može biti uništen sa izgradnjom dugih neprimjerenih kapaciteta", dodao je Sanković.\nTagovi: turizam Vrbas prirodne ljepote\nHistorija / Dvije legende: Kako je izgrađena sarajevska Kozija ćuprija\nFeniks / Aladža se uskoro vraća Foči: 26 godina otkako je srušena orijentalna ljepotica\n... / Bio je ponedjeljak kada je vrijeme za Banja Luku stalo: 51 godina od katastrofe\nAnalize / Sedam dana do američkih izbora: Može li Biden zaustaviti "buldožera" Trumpa?


Club Hotel Barbarossa Kizilbag, hotel Турска. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Club Hotel Barbarossa: Datum dolaska :\nClub Hotel Barbarossa - Opis\nHotel Barbarossa pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Hotel ima 79 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Club Hotel Barbarossa kreću se od 5 070 dinar - Srbija . Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Akdeniz Mah. Çetin Özyaran Cad. Kizkalesi sa pozicijom jugoistok za grad Kizilbag, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana.\nClub Hotel Barbarossa tip(ovi):\nClub Hotel Barbarossa sadržaji i usluge\nStil hotela Rain Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Ahmet Erol Cad No.13 Kizkalesi sa pozicijom jugozapad za 100 m -\nStil hotela Delfin Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Kizilbag, a nalazi se u ulici Kizkalesi Kasabasi Mavi Deniz Mah. Belediye 132 m -\nU hotelu Korykos Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Kizilbag: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Kizilbag, 139 m -\nU hotelu Yaka Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Kizilbag: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u 307 m -\nProverite cene i raspoloživost za Club Hotel Barbarossa: Datum dolaska :


Jeep Compass 2.0 2WDJeep Compass 2.4 4WDJeep Compass 2.1 CRD 2WDJeep Compass 2.1 CRD 4WD\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i suv sa 5 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Terensko vozilo / SUV' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (4 x 4 koji implementira Audi, odnosno prednji kada je u pitanju Jeep). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Volkswagen, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 170ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 156ks koji potpisuje Chrysler.\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu Audi zasenjuje konkurenta nivoom prikazane bezbednosti. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju terensko vozilo / suv, što u principu znači odličnu poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, nemački automobil nudi marginalnu razliku od 6% više metala.\nAudi je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 2.4 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 212 kilometara na čas, 32km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 7.5 litara goriva na 100 kilometara (38 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.


Hotić: Uvođenje modernih procedura u liječenju – Glas TK – Vaše najdraže novine\nHotić: Uvođenje modernih procedura u liječenju\n29. Avgusta 2017. redakcija\nUniverzitetski klinički centar Tuzla bilježi uspjehe na polju razvoja i unaprjeđenja zdravstvenih usluga, ali i finansijskog poslovanja, a primarni ciljevi te ustanove i dalje će biti uvođenje novih procedura, opreme, boljih uslova za pacijente i zanavljanje kadra.\nStari, novi direktor Univerzitetskog kliničkog centra Tuzla Nešad Hotić najavio je i prve korake za akreditiranje te ustanove koja bi za nepune dvije godine trebala biti prva akreditirana zdravstvena ustanova u Bosni i Hercegovini.\nDirektor Hotić ističe da Centar ima osnovnu zadaću koja se ogleda u pružanju kvalitetne zdravstvene usluge te da mnogo segmenata treba urediti da bi sistem funkcionirao.\nSmatra da UKC Tuzla ne bi mogao postizati dobre rezultate da nije uspostavljena dobra saradnja menadžmenta s Vladom Tuzlanskog kantona, resornim ministarstvom i Zavodom zdravstvenog osiguranja tog kantona.\n”Vlada TK je osnivač UKC-a Tuzla i zajednički smo napravili iskorak koji je prepoznatljiv i koji je poboljšao zdravstvenu uslugu svim korisnicima. Pred nama je još mnogo posla koji trebamo uraditi i nadam se da ćemo to i ostvariti u narednom periodu”, kazao je Hotić.\nKako je naglasio, teško je opstati na tržištu zdravstvenih usluga zbog čega su u posljednje vrijeme uloženi napori za nabavku opreme, utopljavanje, rekonstrukciju nekoliko klinika, kuhinje, vešeraja, uspostavljanje vanjske rasvjete i uređenje ulaza u Klinički centar.\nSvjesni činjenice da praćenje svjetskih standarda svaku zdravstvenu ustanovu čini konkurentnijom, u planu je uvođenje i modernih procedura u liječenju.\n”Strateški cilj je bio da uvedemo rješavanje endovaskularnih problema u aneurizmi moždanog stabla te smo prije tri godine uveli embolizacije i sada ih godišnje radimo više od stotinu što je veliki iskorak i jedini smo koji to radimo u državi”, pojasnio je Hotić.\nUvedene su i nove procedure kardiohirugije gdje su u posljednja dva mjeseca urađeni zahvati koji se nisu ranije radili ne samo u Tuzli, gdje postoje dva centra, nego ni u BiH, a uvedene su i nove procedure na Klinici za ginekologiju i akušerstvo te na Klinici za dječje bolesti, ali i na Klinici za infektivne bolesti.\nNepobitna je činjenica da su uposlenici UKC-a Tuzla dali nemjerljiv doprinos razvoju te zdravstvene ustanove, te da u narednom periodu treba raditi na zanavljanju kadra.\nHotić podsjeća da će za četiri godine veliki broj ljekara otići u penziju i da za to vrijeme svoje znanje trebaju prenijeti na mlađe kolege.\nIz godine u godinu povećava se broj zdravstvenih usluga na UKC-u, a da bi zadovoljili potrebe pacijenata u narednom periodu će se ubrzano krenuti u realizaciju zacrtanih ciljeva.\n← Općina Živinice traži status grada\nTamni baloni podsjetili na 7.000 nestalih osoba u BiH →


NEDJELJA U BIH NATPROSJEČNO TOPLA | Hayat.ba\nU Bosni i Hercegovini sutra se očekuje natprosječno toplo za ovo doba godine.\nUjutro će biti pretežno vedro na jugu, a mraz se očekuje na istoku, u kotlinama i po visoravnima. Manje hladno biće na sjeveru, saopćeno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nЈutarnja temperatura zraka od minus jedan do pet, na planinama na istoku od minus pet, a najviša dnevna od 12 do 17, na sjeveru oko 19, na planinama od šest stepeni Celzijusa.\nSlab do umjeren južni vjetar, tokom dana umjeren, a prema večeri jak zapadni.\nTemperatura izmerena u 13.00 sati: Bjelašnica minus devet, Čemerno nula, Kalinovik tri, Han Pijesak četiri, Gacko i Ivan Sedlo pet, Mrakovica šest, Sokolac i Istočno Sarajevo sedam, Srebrenica osam, Mrkonjić Grad, Bugojno, Sarajevo i Tuzla devet, Rudo, Višegrad, Srbac, Bileća, Bijeljina, Gradačac i Livno 10, Gradiška, Ribnik, Bihać i Doboj 11, Banjaluka, Trebinje, Novi Grad i Sanski Most 12, Prijedor, Široki Brijeg, Zenica i Zvornik 13, a Grude, Mostar i Neum 14 stepeni.\nVELIČANSTVENE POBJEDE I USPJESI: OBILJEŽENA 29. GODIŠNJICA FORMIRANJA 1. SLAVNE – 111. VITEŠKE BRIGADE\nEmrah Fejzović - 06/12/2021 15:17 0\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić primio je akreditivno pismo novoimenovanog ambasadora Finske za BiH sa sjedištem u Zagrebu Kallea Kankaanpääea, saopćeno je iz Predsjedništva BiH.


Dana 11. 02. 2022. godine održana je 23. pisana sednica Upravnog odbora Fonda.\nPo programu Fonda odobreno je ukupno 36 zahteva.\ninvesticioni krediti/pravna lica i preduzetnici, odobreno je 13 zahteva u iznosu od 840.195.423,32 rsd;\nkrediti za trajna obrtna sredstva/pravna lica i preduzetnici, odobreno je 7 zahteva u iznosu od 228.960.000,00 rsd;\ninvesticioni krediti po Programu podsticanja razvoja preduzetništva kroz razvojne projekte u 2021. godini, odobrena su 3 zahteva u iznosu od 53.750.000,00 rsd kreditnih sredstava i 12.250.000,00 rsd bespovratnih sredstava;\nstart-up krediti po Programu podsticanja razvoja preduzetništva kroz finansijsku podršku za početnike u poslovanju u 2021. godini odobreno je 13 zahteva u iznosu od 30.258.864,08 rsd kreditnih sredstava i 12.968.084,61 rsd bespovratnih sredstava;\nkrediti po Programu podsticanja razvoja preduzetništva kroz finansisjku podršku za žene preduzetnice u 2021. godini, odobren je 1 zahtev u iznosu od 389.329,20 rsd kreditnih sredstava i 209.638,80 rsd bespovratnih sredstava; i mlade u 2021. godini, odobrena su 2 zahteva u iznosu od 4.274.675,00 rsd kreditnih sredstava i 3.224.825,99 rsd bespovratnih sredstava.\n1 zahtev za investicije u iznosu 93.500.000,00 rsd;\n2 zahteva za tos u iznosu 22.300.000,00 rsd;\n1 zahtev za po Programu podsticanja razvoja preduzetništva kroz razvojne projekte u 2021.godini u iznosu od 4.900.000,00 rsd traženog kredita i 2.100.000,00 traženih bespovratnih sredstava;\n8 zahteva za start-up kredite po Programu podsticanja razvoja preduzetništva kroz finansijsku podršku za početnike u poslovanju u 2021.godini u traženom iznosu 21.877.919,92 rsd kredita i 9.379.108,54 rsd traženih bespovratnih sredstava;\nPo Programu za žene preduzetnice i mlade 2021. godine odbijen je 1 zahtev u traženom iznosu od 3.900.000,00 rsd kreditnih sredstava i 2.100.000,00 rsd bespovratnih sredstava.


Hemija i tehnologija (tehnički priručnik)\nKnjige / Literatura za Hemiju hrane / Hemija i tehnologija (tehnički priručnik)\nNaslov: Hemija i tehnologija (tehnički priručnik)\nAutor: Dipl. inž. Nenad Radošević\nTehnički priručnik sa područja hemije i tehnologije prva je publikacija iz serije koju će tokom idućih godina izdati Savez hemičara i tehnologa Jugoslavije i Izdavačko preduzeće „Tehnika“, sa ciljem da se širokim krugovima naše stručne javnosti učini pristupačnom sve raznovrsnija i informativnija literatura.\nDok će pojedinačne publikacije ove serije biti tako koncipirane da svojim sadržajem obuhvate specifična područja hemije i hemijske tehnologije, ovaj Tehnički priručnik predstavlja uži izbor podataka iz više osnovnih oblasti, koji se najčešće i svakodnevno koriste. Podatke za kojima se ređe pojavljuje potreba, treba potražiti u odgovarajućim priručnicima, koji su obimniji i šire koncipirani.\nBudući da su slični priručnici, priređeni i objavljeni na drugim jezicima, odavno našli svoje mesto u odgovarajućoj literaturi, verujemo da će i ovaj Tehnički priručnik naići na dobar prijem i poslužiti svrsi kojoj je namenjen.\n2. Osnovi elektrotehnike sa osnovima elektronike\n3. Jedinice za merenje fizičkih i hemijskih veličina\n4. Analitička hemija\n5. Fizičko-hemijske tablice\nRazne fizičko-hemijske tablice\n6. Osobine tehničkih materijala\n7. Opšti, vulgarni i trgovački nazivi materijala i hemikalija\n8. Standardizacija u oblasti hemijske industrije Jugoslavije\n9. Zaštita od opasnosti pri radu u hemijskoj i radiohemijskoj laboratoriji i industriji. Pružanje prve pomoći


MK grupa otvara najveći silos u Ukrajini : Nadlanu.com\nMK grupa otvara najveći silos u Ukrajini\nObjavljeno 28. sep 2011. / 10:12:54\nKako su agenciji Beta kazali u MK grupi, silos skladišnih kapaciteta 113.000 tona, nalazi se u mestu Jagotin, u Kijevskoj oblasti, a izgradnja je delom finansirana iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) od 10 miliona evra.\nNajavljeno je da će svečanom otvaranju silosa prisustvovati ministar poljoprivrde i trgovine Srbije Dušan Petrović, vicepremijer i ministar socijalne politike Ukrajine Sergej Tigipko, vlasnik MK grupa Miodrag Kostić, predstavnici EBRD i privrednici iz Srbije i Ukrajine.\nOSVOJIO ME JE SVOJIM INTELEKTOM, NIKAD VIŠE NISAM SRELA…\nAIK BANKA I MK GROUP DONIRAJU 100.000 EVRA PORODILIŠTU U…\nSilos će omogućiti da preduzeće Agro invest Ukrajina, koje posluje u okviru MK grupe, razvije sopstvene kapacitete za skladištenje žitarica, čime će se unaprediti kvalitet žitarica i smanjiti operativni troškovi.\nBEOGRAD, 28. septembra 2011. (Beta)\nmiodrag kostićmk grupa


PostPostao/la Zodiac » 14 jan 2015, 15:38\nPostPostao/la Suljo20002 » 16 jan 2015, 15:17\nZodiac WroteColon -Škola fudbala\nTreneri: Skola fudbala : Samir Kuduzovic, Vedran Kovacevic , Damir Đulic\nTakmicari : Samir Kuduzovic , Vedran Kovacevic, Damir Đulic, Nermin Hasic, Izet Kunosic, Nedim Omerovic, Ahmet Spahic.\nTrener golmana u OP : Mirza Hadžic\nPostPostao/la Suljo20002 » 16 jan 2015, 15:26\nMlađi pioniri ( gen. 2002 ) ucestvovali su na turniru u Austriji ( Graz ) i osvojili 3 mjesto . Iz 6 utakmica izvukli su 3 pobjede, 2 poraza , i 1 remi.\n1. Sloboda - Wiener Neustadt 0-1\n2. Sloboda - Grosendorf 1-4\n3. Stadlau - Sloboda 1-2\n4. Sturm - Sloboda 0-0\n5. Sloboda - Sturm Madchen 4-0\n6. Horn - Sloboda 1-5\nMomci su u klub donjeli 2 garniture dresova dobivene od Samira Muratovica koji zivi i radi u Grazu.\nTrener : Samir Kuduzovic\nPostPostao/la Suljo20002 » 16 jan 2015, 15:31\nSkola Fudbala ( gen.2003) je na turniru u Austriji ( Linz ) zauzela 1. mjesto. Djecaci su predvođeni trenerom Vedranom Kovacevicem impresionirali sve ljubitelje fudbala u Linzu. U polufinalu su savladali SV Ulm rezultatom 2-0 , dok su u finalnom mecu bili bolji od Fc Kufstein rezultatom 1-0 .\nPostPostao/la Suljo20002 » 16 jan 2015, 15:36\nMlađi pioniri ( gen.2002) predvođeni trenerom Samirom Kuduzovicem ucestvovace na prestiznom turniru u Becu, koji ce se odrzati u Maju ove godine. Turnir ce se igrati po propozicijama i pravilima velikog fudbala. Neke od ekipa koje ce uzeti ucesce na ovom turniru su : Sturm Graz, SV Ulm, TSG Hofenheim, SV Austria Wien , SV Rapid Wien, Fc Wiener Neustadt itd ...\nPostPostao/la sloboda72 » 24 jan 2015, 16:27\nKo će voditi Juniore i Kadete?Ko će biti Šef Omladinskog pogona?\nPostPostao/la Zodiac » 24 jan 2015, 16:31\nJa bih volio vidjeti Rizaha Meskovica u radu s djecom .\nPostPostao/la beka23 » 24 jan 2015, 16:33\nDenis Karić vodi juniore.\nPostPostao/la Skver » 24 jan 2015, 17:11\nZodiac WroteColon Ja bih volio vidjeti Rizaha Meskovica u radu s djecom .\nRizi Meskovicu je jos prije ponudjeno da bude direktor omladinskog pogona.....odbio je.\nPostPostao/la sloboda72 » 24 jan 2015, 17:20\nbeka23 WroteColon Denis Karić vodi juniore.\nHvala.Karić je odličan u radu sa Omladincima.\nPostPostao/la sloboda72 » 24 jan 2015, 17:30\nNije lako sa ovim doajenima Slobode.Bitno je da je ponuđen."Mačak" je veliko ime ali samo je Sloboda velika sa velikim V.Treba ga i dalje nutkati pa neka on kaže gdje sebe vidi.On je naš "Kajzer Franc", ima evropsko ime.\nPostPostao/la Skver » 24 jan 2015, 17:38\nsloboda72 WroteColon Nije lako sa ovim doajenima Slobode.Bitno je da je ponuđen."Mačak" je veliko ime ali samo je Sloboda velika sa velikim V.Treba ga i dalje nutkati pa neka on kaže gdje sebe vidi.On je naš "Kajzer Franc", ima evropsko ime.\nMozda bi sada i volio dobiti to mjesto, tada kada mu je ponudjeno kaze nije mu bila jasna situacija u klubu.....Valjda mu je sad puno jasnije poslije svega sta je Azmir uradio i sta radi.\nPostPostao/la staragarda » 26 feb 2015, 00:03\nBogami ono sto sam cuo danas vezano za omladinski pogon je tuga,jad i cemer...od prica da Sakib Malkocevic vedri i oblaci u tom omladinskom pogonu i da se za sve pita pa samim tim i glumi glavnog baju to toga da je Husic sve to rastjerao a ovi se mrtvi hladni vratili i nastavili radit....djeca se u mraku presvlace,oprema kojaim se daje zavrsava kod trenera koji ovu valjda nose kuci,sta li,jbm li ga ...uglavnom katastrofa teska a mi ozbiljne evropske price mozemo pricat samo preko proizvodnje i prodaje igraca..ovako ako se nastavi ova djeca nece ni za prvi tim nikad zaigrat\nPostPostao/la Batva » 26 feb 2015, 10:29\nLogicno da ce Sok biti uticajan u Omladinskom pogonu sve dok vodi mladi pogon nase reprezentacije i tako poziva ponekog iz Slobodine omladine, cini mi se 4 momka da ce zvati za naredno okupljanje.\nLahko cemo mi sa Omladinskim pogonom kada stanemo na noge i postanemo ozbiljan i uredjen klub sa jasnim ciljevima i zahtjevima. Ne mozemo sve preko noci, tako da i Evropa se jos ne nazire, ja cisto sumnjam da ce to biti 2017. jer mi to onda izgleda vjestacki i nazor. Nesto poput Modricinog osvajanja prvenstva pa se nesto kasnije pogubise ko Hadzira u zitu. **** sezonu u Evropi, ako ces vec naredne godine strepiti za opstanak. Ja radije volim vidjeti stabilan klub na sredini tabele koji ce laganim koracima mrsiti racune timovima ispred i polahko grabiti ka vrhu, a svoju avliju cistiti od svake prljavstine i bakcila.\nPostPostao/la Skver » 26 feb 2015, 11:40\nstaragarda WroteColon Bogami ono sto sam cuo danas vezano za omladinski pogon je tuga,jad i cemer...od prica da Sakib Malkocevic vedri i oblaci u tom omladinskom pogonu i da se za sve pita pa samim tim i glumi glavnog baju to toga da je Husic sve to rastjerao a ovi se mrtvi hladni vratili i nastavili radit....djeca se u mraku presvlace,oprema kojaim se daje zavrsava kod trenera koji ovu valjda nose kuci,sta li,jbm li ga ...uglavnom katastrofa teska a mi ozbiljne evropske price mozemo pricat samo preko proizvodnje i prodaje igraca..ovako ako se nastavi ova djeca nece ni za prvi tim nikad zaigrat\nNe znam zasto te cudi, ljudi imaju zasebnu firmu Sloboda 1919, koja je "legalna" i "legalnim" putem napravljena, ako se ne varam ta Sloboda 1919 je clan SD Sloboda...meni oni dodju isto ko' Sicina skola...isti kujac samo drugo pakovanje. Jedini nacin da se to sve dovede u red je privatizacija.....Azmir rece na skupstini da je htio da privatizira klub da je to mogao uraditi, pa nek uradi to, to je nemonovnost, ovako je svacije i nicije.......sutra da se proda neki igrac za neke velike pare, svi ce skociti i reci da je to pripada Slobodi, a zaboli njih ona stvar ko ovo sve finansira.\nP.S. @Batva, necemo mi moci lako sa njima, ljudi su registrovani (Sloboda 1919, omladinski pogon) i dio su SD Sloboda, oni su firma sa svojim racunom, preko cijeg racuna mislim da radi i Azmir (ako nam nisu odblokirali racun).....to mi dodje kao ucjena, mozes koristiti nas racun ali se ne mjesaj u nas posao.\nPostPostao/la ultrasstyle_tz » 26 feb 2015, 12:10\nma mnoge stvari su stale oko kluba i ne rade se ni blizu na pravi nacin...\na o tome smo pricali vec da Sloboda 1919 postoji kao poseban klub, sa svojim racunom i kao clan SD Sloboda...sutra ako hoce mogu oformiti i prvi tim samo ako nadju dovoljno ljudi u tz da ih podrzava\nPostPostao/la fukaratz » 26 feb 2015, 12:33\nhehehe o ovome sam ja pricao neki dan samo na temi Stadion Tusanj kad su ljudi spominjali Europu Azmir ih poizbacivao a gospoda se nakon par dana vratila na posao, i Azmir reko da gavise ne zanima omladinski pogon, da rade sta hoce a on se prihvatio posla u prvom timu ranije svake godine uzimali titule u juniorskoj i kadetskoj kategoriji a vidi ovih delegata sad, 5 mjesto plafon\nPostPostao/la Batva » 26 feb 2015, 15:39\nPa dobro, Meske je dobro iskoristio mandat u klubu i momenat smusenosti, sad mu sin Vedran, koji i nije bio nikakav fudbaler, sad glumi trenera i na platnom je spisku nizasta.\nAko sam u pravu, FK Sloboda dobije samo mali dio para u vidu nadoknade za treniranje igraca, u slucaju da omladinac ostvari transfer prije potpisa sa prvim timom. Opet, Omladinski pogon se takmici u Premijer ligi pod nazivom FK Sloboda, pa onda i to zbunjuje... ono, bas je nidje veze sve ovo, jedino mi pada na pamet da kada se odblokira racun FK Slobode onda mozda da se vrati i Omladinski pogon i ukine sufix 1919, ili da u protivnom se odbaci to udruzenje koje i jeste i nije Slobodino, u slucaju da stvaraju probleme oko ukidanja te brojke 1919...\nBarem trenutno imamo odlican odnos i podrsku grada i gradonacelnika, pa bi se moglo koristiti to maksimalno gdje treba njihova podrska, i oko koristenja stadiona Omladinskog pogona i ostalog...\nPostPostao/la sloboda72 » 26 feb 2015, 20:01\nSve je ovo recidiv pokušaja gašenja FK Sloboda i formiranja OFK Sloboda. I nakon januarske Skupštine na službenoj stranici SD ostala su dva fudbalska kluba.Nema vijesti da je potpisan reprogam duga čime bi račun FK Slobode bio automatski deblokiran.Skupština FK Slobode koja je ujedno i Skupština OP Sloboda mora odlukom ugasiti ovaj fiktivni Klub i obavijestiti Ministarstvo Upravei pravosuđa Kantona.Tako će omladinski pogon biti i de jure integralni dio Kluba.\nDe facto omladinski pogon i jeste integralni dio FK Sloboda.Ujedno će biti ugašen dosadašnji račun OP. FK Sloboda može otvoriti pod-račun za svoj omladinski pogon.Svi treneri i rukovodilac omladinskog pogona moraju zasnovati radni odnos sa FK Sloboda . Za svoj rad odgovarati UO Kluba i Predsjedniku i Direktoru Kluba.Sve mimo ovog je nered i haos.\nPostPostao/la merak » 26 feb 2015, 20:09\nsloboda72 WroteColon Sve je ovo recidiv pokušaja gašenja FK Sloboda i formiranja OFK Sloboda. I nakon januarske Skupštine na službenoj stranici SD ostala su dva fudbalska kluba.Nema vijesti da je potpisan reprogam duga čime bi račun FK Slobode bio automatski deblokiran.Skupština FK Slobode koja je ujedno i Skupština OP Sloboda mora odlukom ugasiti ovaj fiktivni Klub i obavijestiti Ministarstvo Upravei pravosuđa Kantona.Tako će omladinski pogon biti i de jure integralni dio Kluba.\nOvo bi se do naredne skupstine trebalo utanaciti kao iduca velika tacka nakon statuta u januaru. Bilo bi previse da se i za ovo vrbovalo u januaru.\nU skorije vrijeme ocekujem potpis reprograma a samim tim i oslobadja se racun FK Slobode nakon cega nece biti potrebe za racunom omladinskog pogona.


BIC Triodos Bank Deutschland (Gf P2), Frankfurt am Main (Nemačka) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Triodos Bank Deutschland (Gf P2)\nBIC Triodos Bank Deutschland (Gf P2), Frankfurt am Main (Nemačka) (SWIFT kod)\nBIC za Triodos Bank Deutschland (Gf P2) u gradu Frankfurt am Main je TRODDEF1XXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 999999909 i šifre banke 50031000, rezultat će biti IBAN sličan ovome: DE99 5003 1000 9999 9990 9. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Triodos Bank Deutschland (Gf P2), to je 50031000. Iz tog razloga BIC, u našem primeru TRODDEF1XXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Triodos Bank Deutschland (Gf P2) u gradu Frankfurt am Main. Shodno tome, Frankfurt am Main se nalazi u zemlji Nemačka.


Mladi u BiH ne prepoznaju fašistička djelovanja, počela prva Škola antifašizma – Radio Sehara – Dj Ajkula\nRadio Sehara - Dj Ajkula Uncategorized Mladi u BiH ne prepoznaju fašistička djelovanja, počela prva Škola antifašizma\nMladi u BiH ne prepoznaju fašistička djelovanja, počela prva Škola antifašizma\nPrva Škola antifašizma u BiH počela je danas u Centru za mlade na Grbavici pod pokroviteljstvom Udruženja antifašista i boraca narodnooslobodilačkog rata (UABNOR) Novo Sarajevo. Škola ima za cilj da kroz interdisciplinarni rad sa mladima unaprijedi proces razumijevanja i prepoznavanja fašizma danas.\nfrom Klix.ba – Vijesti iz BiH http://ift.tt/2rgENDz\nnetsajt 10 lip, 2017 Uncategorized\nMladi u BiH ne prepoznaju fašistička djelovanja, počela prva Škola antifažizma\nČlanovi udruženja Švicarac BiH protestuju u poslovnici Addiko banke u Sarajevu


Evry-Grégy-sur-Yerre - Wikipedia\nEvri Greži sir Jer\n48°39′06″N 2°37′54″E / 48.6516°N 2.63158°E / 48.6516; 2.63158\nEvri Greži sir Jer na karti Francuske\nEvri Greži sir Jer (fr. Evry-Grégy-sur-Yerre) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Pariski region, u departmanu Sena i Marna.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 1.830, a gustina naseljenosti je iznosila 96 stanovnika/km².\n713 736 805 1.605 1.830 2.485


Nazif Mujić s dva Srebrna medvjeda u rukama poručio: "Ovo je naše" | Bosna i Hercegovina | webPortal "STIJENA\nEkipa filma bh. oskarovca, predvođena Mujićem i producenticom Amrom Bakšić Čamo, sletila je večeras na Sarajevski aerodrom gdje ih je dočekao veliki broj novinara. Tanović nije bio s njima. Kako saznajemo, nakon Berlina zaputio se u Indiju gdje snima novi film.\n!Film i nagrada mi nisu promijenili život, već samo osjećaj u srcu. Nadam se da će ovaj film poručiti svima u BiH da ne prave razliku među ljudima na osnovu nacije i vjere. Kod sviju nas teče ista krv", kazao je Mujić te izrazio nadu da će osvojene nagrade, kao i sam film, skrenuti pažnju nadležnih na probleme romske populacije i diskriminaciju sa kojom se svakodnevno suočavaju.\nDo 2015. zaposlenost će porasti za čak 4,7 posto!\nDirekcija za ekonomsko planiranje BiH u tek objavljenom dokumentu o procjeni ekonomskih kretanja u našoj zemlji u sljedeće tri godine optimistično najavljuje da će se u narednoj i 2015. godini desiti...


Univerzalni punjac za Iphone lightning 3in1 - KupujemProdajem\nAutomobili | Oprema > Autopunjači i FM transmiteri > ID oglasa: #56819081 (Obnovljen: pre nedelju dana)\nUniverzalni punjac za Iphone lightning 3in1\nUniverzalni punjac za Iphone 5G/5S/6G/6S/6 Plus 3in1 veoma lep i funkcionalan komplet.\nU setu se nalaze Kućni punjač , Auto punjač , Usb kabl za punjenje.\nKućište kućnog punjača je kompatibilano za punjenje Apple iPhone i Android mobilnih smart telefona, Padova, MP4, MP3, PSP, GPS uredjaja, tableta itd.\nZavisi od dodatnih priključnih kablova koje posedujete.\nUlaz : 100-240v 50-60Hz\nIzlaz : 1x USB , DC 5V, 1A (1000mA) 5w\nKućište AUTO punjača je kompatibilano za punjenje Apple iPhone i Android mobilnih smart telefona, Padova, MP4, MP3, PSP, GPS uredjaja, tableta itd.\nUlaz : DC 12-24v\nIzlaz : 1x USB+LED , DC 5V, 1A (1000mA) 5w\nU kompletu sa priključnim kablom za punjenje Apple iPhone 5G/5S/6G/6S/6 Plus.


četvrtak, 18 februar 2016 18:12\nPolitički direktor Demokratske partije socijalista Tarzan Milošević primio je danas izvanrednog i opunomoćenog ambasadora Rumunije u Crnoj Gori NJ. E. Ferdinanda Nagija.\nTokom sastanka razmjenjena su mišljenja o aktuelnoj društveno političkoj situaciji u Crnoj Gori, prilikom čega je istaknuto da će 2016. godina biti od izuzetne važnosti za Crnu Goru, imajući u vidu da se obilježava prva decenija od obnove crnogorske nezavisnosti, kao i da će se u ovoj godini održati parlamentarni izbori.\nOsvrćući se na unutrašnje političke procese u Crnoj Gori, sagovornici su se složili da je Demokratska partija socijalista kao glavni konstituent vlasti pokazala odgovornost kroz inicijativu glasanja povjerenja Vladi, nakon čega se potvrdio njen legitimitet. Takođe, ponuda predsjednika Vlade da opoziciji ustupi četiri ministarska mjesta i mjesto potpredsjednika Vlade, kako bi se otklonile sumnje u regularnost izbornog procesa, ocijenjena je kao izraz demokratskog kapaciteta i političke volje da se preko dijaloga sa svim političkim subjektima u institucijama sistema dođe do rješenja, kako bi se i u narednom periodu uspješno nastavio dinamičan i intenzivan proces EU i NATO integracija.\nŠef diplomatske misije Nagi pozdravio je odlične rezultate koje je Crna Gora ostvarila u procesu EU i NATO integracija, kao i umijeće Crne Gore da ostane ključni faktor političke i bezbjednosne stabilnosti čitavog regiona. U tom smislu Nagi je ponovio punu spremnost Rumunije da nastavi sa podrškom Crnoj Gori i dodao da će to biti jedna od prvih zemalja koja će ratifikovati Protokol o pristupanju NATO.\nTarzan Milošević je izrazio zadovoljstvo uspješnom saradnjom, kao i dobrim i prijateljskim odnosima između dvije zemlje i istakao zahvalnost Demokratske\npartije socijalista Rumuniji za značajan doprinos koji je dala u afirmaciji Crne Gore na međunarodnom planu, a posebno na kontinuiranoj podršci u procesu evropskih i evroatlantskih integracija.


Vremenski relej sa odgodom gašenja 0-25 sekundi - KupujemProdajem\nElektronika i komponente > Moduli za samoizgradnju > ID oglasa: #69461718 (Obnovljen: pre 2 nedelje)\nOdlaganje gašenja ili paljenja potrošača od 0-25 sekundi.\nSvaki jedan lično TESTIRAM! ! !\nNa Sliku broj 2 imate šemu povezivanja.\nRelej je aktivan sve dok je triger prekidač aktivan-nakon prekida trigera relej ostane aktivan onoliko sekundi na koliko smo ga podesili preko njegovog višeobrtnog trimera.\nIdealno za vozila koja imaju Vebasto gde nakon gašenja Vebasta ventilator treba raditi još neko vreme pre nego što se ugasi ili da vam svetlo u garaži ostane upaljeno dok ne izadjete iz nje itd. . .\nTakodje može poslužiti i za odgod paljenja a ne samo gašenja kao na primer na alarmima kako se alarm nebi aktivirao dok ne izadjete iz kuće.\nRadni napon modula je 12V-ako se ugradjuje u kamione gde je Napon 24V imate u ostalim mojim oglasima regulator napona L7812CV za 30 din koji će vam obezbediti stabilnih 12V za rad ovog modula.\nKontakti releja trpe do 250V 10A\nSve u redu, opuštena saradnja sa o im članom!\nEkstra kupovina sve po dogovoru i na vreme\nR Banana Činč 4mm (gold) 8 komada\nVise nego korektna saradnja prezadovoljan sam uslugom


RTS :: Magla, sunce tek ponegde nakratko, planine osunčane ceo dan\nVreme Magla, sunce tek ponegde nakratko, planine osunčane ceo dan\nponedeljak, 09. nov 2020, 05:46 -> 08:18\nMagla, sunce tek ponegde nakratko, planine osunčane ceo dan\nU većem delu zemlje maglovito, tek ponegde će se sredinom dana nakratko pojaviti sunce. Izuzetak su planine koje će tokom čitavog dana biti osunčane. Gde bude magle, temperatura samo 6 stepeni, a u osunčanim mestima do 15.\nSlično vreme i u utorak, samo s malom razlikom u temperaturi. Najniža od 0 do 6, najviša temperatura od 6 u mestima s maglom, do 14 stepeni u sunčanim predelima.\nU sredu, veći deo dana u Vojvodini, po kotlinama i duž rečnih tokova magla ili niska oblačnost, a ponegde se očekuje i slaba sipeća kiša. U brdsko-planinskim predelima i u predelima bez magle biće pretežno sunčano.\nVetar slab uglavnom jugoistočni, na jugu Banata i u Pomoravlju i umeren. Najniža temperatura od 2 do 6, najviša od 10 do 14 stepeni.\nU četvrtak ujutro u nižim predelima i po kotlinama magla ili niska oblačnost, ponegde sa sipećom kišom. Sredinom dana sa sunčanim periodima, na planinama pretežno sunčano.\nVetar slab, promenljiv, na jugu Banata i u Pomoravlju još ujutro umeren, a zatim u slabljenju. Najniža temperatura od 1 do 6, najviša od 10 do 14 stepeni.\nOblačno i tmurno biće i u periodu od 13. do 17. novembra. Ponegde će sipiti i kiša, osim u brdsko-planinskim predelima, gde se očekuje pretežno sunčano vreme.


Ratovali smo samo protiv talibana, sada moramo da se naoružamo zbog Rusije | WebTribune\nHome U FOKUSU Ratovali smo samo protiv talibana, sada moramo da se naoružamo zbog Rusije\nRatovali smo samo protiv talibana, sada moramo da se naoružamo zbog Rusije\nPosted date: фебруар 27, 2016 In: U FOKUSU\nSjedinjene Američke Države su nakon završetka Hladnog rata prestale da razvijaju sredstva za radio-elektronsku borbu, a Vašington je sada prinuđen da preispita neke pravce svoje vojne strategije kako bi se uspešno suprotstavio ruskim stručnjacima u ovom sektoru, piše američki časopis Nešnel interest.\nKomandant Ujedinjenih oružanih snaga NATO-a u Evropi, general Filip Bridlav, izdvaja dva razloga zbog kojih je došlo do raskoraka između Moskve i Vašingtona u mogućnostima radio-elektronske borbe.\nKao prvo, prethodnih 20 godina Rusija i SAD su bile partneri i Amerikanci nisu posvećivali posebnu pažnju ruskim dostignućima u tom domenu.\nKao drugo, poslednjih godina SAD su uglavnom ratovale protiv pobunjenika, poput onih iz pokreta Taliban ili Al Kaide, koji ne raspolažu nikakvim posebnim sredstvima za radio-elektronsku borbu, naglasio je general.\nPrema rečima Bridlava, Vašington raspolaže sistemima za ograničenje pristupa i manevara (A2/AD), ali američke oružane snage nisu u potpunosti savladale mehanizme rada u okviru ove strategije, piše Nešnel interest.\n„Imamo sredstva za radio-elektronsku borbu, ali ona, verovatno, nemaju moć koja nam je potrebna“, rekao je Bridlav.\nRusija je pratila američku vojnu tehnologiju od vremena prvog rata u Persijskom zalivu i mnogo je naučila. Moskva investira u sredstva koja otkrivaju slabe tačke oružanih snaga SAD, dodaje Nešnel interest.\n„Rusija zna kako mi radimo. Ona je mnogo uložila u sredstva za radio-elektronsku borbu jer razume da smo mi dobro povezana i veoma precizna snaga. Kako bi nam oduzela tu preciznost, potrebno je da razori naš sistem komunikacije“, izjavio je Filip Bridlav.\nNemačka obaveštajna služba BND pokušala da prisluškuje Kerija, ali …\nDa li su Srbi negde i nekada zaslužili da Filip David ponižava njihovog predsednika\nSPREČITE RAK ODMAH: 17 znakova da je vaše telo isuviše kiselo i 9 načina da ga brzo alkalizujete\nTurska u panici, SAD u problemu: Rusija presekla sve kanale za snabdevanje pobunjenika u Siriji\nISPOVEST NAJBOLJEG ŠPIJUNA SSSR: Englez 30 godina Moskvi odavao najvažnije britanske tajne – VIDEO\nMisteriozni dron isporučio paket u zatvor, stražari u čudu\nU Srbiji uhapšen migrant povezan sa masakrom u Parizu\nPRVI PUT U ISTORIJI: Iznad cele Rusije radiolokaciono polje za zaštitu od raketnog napada\nKad se Rus iznervira u noćnom klubu NASTAJE LOM- VIDEO


Istorija - Očna Kuća ProfiLens\nU enciklopedijama obično nailazimo na šturo objašnjenje da su naočare – specijalno montirana optička stakla koja služe za ispravljanje mana oka i poboljšanje vida – najverovatnije italijanski pronalazak iz 13. veka i da su počele da se masovno koriste tek u drugoj polovini 19. veka. Ovo zanimljivo i nedovoljno istraženo pitanje ponovo postaje aktuelno zahvaljujući novoj studiji Vinsenta Ilardija, profesora italijanske istorije na univerzitetu u Masačusetsu. Nakon dugogodišnjeg istraživanja i analize dokumenata u evropskim i italijanskim arhivama, autor je ustanovio da su naočare pronađene (izumljene) u Pizi i da je Firenca, a ne Venecija, kako se tradicionalno verovalo, bila centar za proizvodnju i komercijalizaciju naočara još u srednjem veku. Ilardijeva hronološka priča, sabrana u knjizi „Renaissance vision from spectacles to telescopes” („Renesansna vizija, od naočara do teleskopa”), obojena anegdotama i raznoraznim dogodovštinama iz starih vremena, prolazi putem legendarnog rivaliteta između Pize i Firence.\nPregledajući opsežnu dokumentaciju, profesor Ilardi je otkrio da je milanski vojvoda Frančesko Sforca još 1462. naručio od firentinskog ambasadora u Milanu 200 pari naočara sa konveksnim (ispupčenim) staklima, koja su služila za kompenzaciju dalekovidosti. Na taj način se došlo do saznanja da je Firenca bila središte proizvodnje odličnih naočara. Ustanovljeno je da je oko 80 Firentinaca bilo uključeno u delatnost bujajuće trgovine ovih korisnih naprava, počev od 14. pa sve do kraja 16. veka. Ilardi je takođe ukazao na to da je već u tom periodu postojalo saznanje o promenama kod staračke dalekovidosti (prezbiopije) i da se miopija korigovala mnogo ranije nego što se do sada smatralo. O tome u knjizi svedoči tadašnja klasifikacija koja se koristila za narudžbe: „Konveksna stakla za dalekovide od 60, 65 i 75 godina, ili konkavna (izdubljena rasipna) sočiva za mlade, to jest kratkovide”.\nNije, međutim, utvrđeno sa sigurnošću gde su se naočari proizvodile. Pretpostavlja se da su se prve radionice i sirovine, kao što su drvo i silicijumski „pesak”, neophodne za sočiva, nalazile u toskanskoj varošici Kole Val d’Elsa (mesto gde je u 13. veku Firenca odnela pobedu nad Sijenom, događaj opisan u Danteovoj „Božanstvenoj komediji”– Čistilište), u kojoj i danas postoje fabrike stakla i kristala.\nIstorijski, pronalazak naočara se pripisuje jednom dominikanskom kaluđeru u Pizi 1286. To potvrđuje i blaženi Đordano od Pize u svojoj propovedi izgovorenoj u crkvi Santa Marija Nova u Firenci 1305: „Nije prošlo ni dvadeset godina od kada je pronađena umetnost pravljenja naočara pomoću kojih se dobro vidi… Ja sam video onoga koji ih je prvi izumeo i napravio i govorio sam sa njim”.\nMeđutim, Firentinci nisu želeli da prihvate činjenicu da su naočare ponikle u Pizi. Izgleda da politička hegemonija Firence nad Pizom (i gotovo celom Toskanom) nije bila dovoljna njenim žiteljima. (Podsetimo da je Piza, nekad značajna pomorska republika, izgubila svoju moć i najpre bila prodata milanskom vojvodi Viskontiju, a zatim Firentincima. Pizanci su se pobunili, ali nakon duge i krvave opsade, grad je bio prinuđen da se preda Firenci 1406.)\nU 17. veku Firentinci su konačno uspeli da otrgnu primat Pizi i u pronalasku naočara. Oslanjajući se na neprikosnoveni autoritet Frančeska Redija, slavnog naučnika, pisca i pesnika, omiljenog na dvoru Medičija (Redi je bio i dvorski lekar Ferdinanda II i Kozima III), Firentinci uspevaju u naumu da se pronalazak pripiše izvesnom Sandru Pipocu i tako započinje era istorijskog falsifikata. Kreiranje neistine se nastavlja: u kasnijim zapisima se nailazi i na drugog firentinskog „pronalazača naočara”, Salvina Armatija, koji je navodno izumeo naočare 1317. Dugo se verovalo da je ova u stvari izmišljena ličnost pravi izumitelj naočara.\nBilo je neophodno sačekati 20. vek, tačnije 1920, kada Isidoro del Lungo, poznati književni kritičar i erudita, konačno raskrinkava čitavu firentinsku konstrukciju uperenu protiv Pize. Možda je ova zakasnela istina uticala na odluku autora da knjigu, uz učešće poznatih italijanskih naučnika i istoričara, predstavi prvo u Pizi, u Galilejevoj kući, a potom u firentinskom Državnom arhivu.


Zatvorenici umesto migrantskih radnika i strahovi od novih gulaga u Rusiji\nZatvorenici šiju kape u popravnoj ustanovi u gradu Volgogradu.\nTo je bio poduhvat koji je opstao kao simbol sovjetske brutalnosti i lošeg planiranja. Zatvorenici gulaga, sistema logora za prinudni rad, umirali su u hiljadama mukotrpno radeći na Bajkalsko-amurskoj magistrali (BAM), izložbenom projektu sovjetskog komunizma koji nikada nije završen, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nSada, decenijama kasnije, ruski zatvorenici bi trebalo da pomognu da se završi taj zadatak. Posle egzodusa migrantskih radnika iz centralne Azije koji su tradicionalno popunjavali gradilišta širom zemlje, kazneno-popravna služba radi na tome da ih zamene osuđenici – i predvodi napore za proširenje pruge koja se proteže od Bajkalskog jezera do Japanskog mora.\nPrema inicijativi, koju su odobrili zatvorska služba i nekoliko vladinih tela, prvih 600 osuđenika počeće da radi na BAM-u sredinom juna kao obični fizikalci, radnici na betonu i čeliku. Zatvorske vlasti kažu da je 188.000 zatvorenika, više od trećine od ukupno 483.000 i otprilike kao maksimalna radna snaga na BAM-u 1936. godine, kvalifikovano da ćelije zameni radom na velikim građevinskim projektima.\n"To neće biti gulag", rekao je šef kazneno-popravne službe Aleksandar Kalašnjikov, najavljujući program na sastanku sa zvaničnicima 20. aprila. "To će biti potpuno novi, pristojni uslovi."\nMeđutim, za mnoge aktiviste za ljudska prava i kritičare vlade ta ideja izaziva nelagodu. Sama zamisao slanja zatvorenika na težak fizički rad u udaljene krajeve, često u negostoljubivoj klimi trebalo bi da bude podsetnik na sovjetsku prošlost, vremena kada je diktator Josif Staljin sprovodio čistke među političkom elitom i inteligencijom, i kada su mnogi živeli u strahu da će biti sledeća osoba koja će biti smatrana neprijateljom kojeg treba prognati, streljati ili poslati u logore u Sibiru.\n"Polako, ali sigurno vraćamo gulag", rekao je Vladimir Milov, saradnik zatvorenog opozicionog lidera Alekseja Navaljnog, u video obraćanju objavljenom nedavno na Jutjubu (YouTube).\nRuske vlasti pokušavaju da ospore taj stav. Autorka izuzetno kontroverznog članka koji je objavila državna novinska agencija RIA novosti hvalila je inicijativu da se iskoristi rad zatvorenika i branila sistem gulaga, tvrdeći da su logori iz Staljinovog doba bili "socijalni lift" za milione sovjetskih građana koji nisu imali veštine i obrazovanje, a ne nehumani arhipelag zatvora koji je odneo stotine hiljada života.\nAktivisti koji su decenijama radili na dokumentovanju zločina sovjetske vlade protiv sopstvenog naroda bili su zaprepašćeni takvim tvrdnjama, dok su kritičari napali članak kolumnistkinje Viktorije Nikiforove.\nRadnici na železničkoj pruzi koja vodi do naftnog terminala Kozmino na krajnjem istoku Rusije.\n"Doživeli smo da to vidimo. Državna novinska agencija zvanično glorifikuje GULAG", napisao je bloger Roman Popkov na Telegramu. Opozicioni političar Nikolaj Ljaskin na Fejsbuku (Facebook) je napisao da je članak predstavio "svet okrenut potpuno naglavačke".\nLev Ponomarjov, veteran u borbi za ljudska prava koji vodi nevladinu organizaciju U odbrani prava zatvorenika, za novi plan rada zatvorenika rekao je da je "potpuna glupost". On je za RSE rekao: "Krajnji cilj je da se zaradi novac."\nSamo u 2019. godini, ruska zatvorska služba s privatnim kompanijama potpisala je ugovore o proizvodnji robe u vrednosti od sedam milijardi rubalja (96 miliona dolara), pokazuju zvanični podaci. Prema ruskom zakonu, zatvorenici mogu biti zaposleni u zatvorima i izvan njih, u zamenu za plate, određena prava zaposlenih i obično za obećanje prevremenog puštanja na slobodu. Oni prave uniforme za državne radnike, suvenire poput mačeva i samovara, i širok spektar robe, od auto delova do poljoprivredne opreme, kako je navedeno na internet stranici zatvorske službe.\n'Naše društvo stigmatizuje zatvorenike'\nZvanično, nijedan zatvorenik ne može biti prisiljen da radi osim ako nije osuđen na rad u javnom interesu. Poređenja radi, rad u logorima gulaga Sovjetskog Saveza nije bio dobrovoljan. Kroz logore je prošlo oko 20 miliona ljudi, s maksimalnim brojem zatvorenika od 2,5 miliona 1950. godine, tri godine pre Staljinove smrti, posle koje je došlo do radikalnog smanjenja mreže logora i postupnog ukidanja najgorih ekscesa u njima. Do tada su stotine hiljada zatvorenika umrle, uglavnom od zapuštenosti, gladi i bolesti.\nU današnjoj Rusiji mnogi zatvorenici prijavljuju se za pravo na rad, nadajući se boljim uslovima i smanjenju kazne. Kazneno-popravna služba, koja vodi više od 1.100 zatvora širom Rusije, zvanično isplaćuje skromne plate koje ipak nekim zatvorenicima omogućavaju da novac šalju kući.\n"Zatvorenici koji ne rade kažu da je užasno dosadno, da nemaju šta da rade, da svakodnevno vide ista lica i gledaju kako vreme prolazi bolno sporim tempom", rekla je za RSE Ksenija Runova, sociološkinja koji proučava ruski kazneni sistem. Ona kaže da su obećani radni uslovi za zatvorenike na BAM-u povoljniji od života u većini ruskih zatvora.\nZatvorenik utovaruje ječam u sejalicu u kaznenoj koloniji na nekih 40 kilometara severoistočno od sibirskog grada Krasnojarska.\nMeđu ljudima izvan zatvorskog sistema, osuda poslednje inicijative nije većinsko stanovište, pokazalo je nedavno istraživanje državnog agencije za ispitivanje javnog mnjenja VTSiOM, koje je ustanovilo da 71 odsto Rusa podržava ideju upotrebe zatvorenika kao zamene za rad migranata. To uključuje još jedan plan koji je u martu iznela kazneno-popravna služba, koja takođe planira da šalje osuđenike na ruski Arktik da pomognu u čišćenju kontaminirane zone posle masovnog izlivanja dizel goriva.\nStavovi i prema migrantima i prema zatvorenicima mogli bi biti faktori koji stoje iza takvih odgovora.\n"Naše društvo stigmatizuje zatvorenike, pa se ne brine da li će biti zaštićena prava radnika", rekla je Runova. "Uvreženo je mišljenje da su to kriminalci, narkomani i alkoholičari koji ne žele da rade i koji sede živeći od novca od poreza."\nNovi plan za slanje zatvorenika na istok za mnoge je bio uznemirujući jer je uključivao projekat koji je dugo povezivan sa sovjetskim nepoštovanjem života. BAM je zamišljen kao način da se povežu dalekoistočni gradovi poput Habarovska i Vladivostoka, koji bi bili odsečeni od ostatka Rusije u slučaju japanskog napada na Transsibirsku železnicu. Međutim, samo mali deo linije završen je do Drugog svetskog rata i projekat je postao jedan od skupih tereta Staljinove vladavine.\nKada su radovi ponovo pokrenuti početkom sedamdesetih godina, sovjetski lider Leonid Brežnjev je za tu železničku liniji rekao da je "građevinski projekat veka", opisujući je kao način za osvajanje ogromnih prostranstava istoka i njegovih ogromnih prirodnih resursa. Prema nekim procenama, Sovjetski Savez je u projekat uložio 20 milijardi dolara. Međutim, kada se BAM konačno otvoren 1991, samo nekoliko meseci pre raspada Sovjetskog Saveza, predstavljao je jaz između sna i stvarnosti koji je bio mikrokosmos propalog samog komunističkog projekta. Bio je predstavljen kao zajednički napor naroda iz 15 sovjetskih republika; pošto su postale nezavisne zemlje, ljudi iz nekih od njih uskoro bi u velikom broju krenuli u Rusiju da traže posao.\n'Ne verujte ničemu'\nTi brojevi su znatno smanjeni poslednjih godina. Paralelno sa širim demografskim padom u Rusiji, protok migranata iz bivših sovjetskih republika, pre svega iz centralne Azije, usporen je kako je pala vrednost ruske rublje u vreme ekonomske stagnacije i ograničenja putovanja radi suzbijanja širenja korona virusa. Zvaničnici kažu da je inicijativa za povećanje radne snage na BAM-u osuđenicima neophodna reakcija na taj odliv migranata.\nAndrej Makarov, zamenik direktora Ruskih železnica, državnog preduzeća koje upravlja ogromnom železničkom mrežom u zemlji i koje najveći ruski poslodavac, rekao je za list Komersant da se oko 4.000 migranata koji su radili na BAM-u nije vratilo na posao posle odlaska kući. Time je projekat BAM-a ostao s manje od polovine potrebnih 15.000 radnika, rekao je on. Potpredsednik ruske vlade Marat Husnulin rekao je da je ukupno oko 1,5 miliona migranata zaposlenih u građevinarstvu u Rusiji otišlo 2020. i da se nije vratilo usled ograničenja povezanih s pandemijom.\nOčekuje se da će upotreba osuđenika za rad na proširenju ruskog železničkog sistema na Dalekom istoku na kraju pomoći njegovom planiranom povećanju u okviru programa poboljšanja infrastrukture za koji je predviđeno više od šest hiljada milijardi rubalja (79 milijardi dolara). Rusija je već angažovala regrute na dalekoistočnom segmentu BAM-a, za koji se vlada nada da će biti glavna linija transporta uglja i drugih prirodnih resursa do istočnih luka, radi izvoza u Aziju.\nSociološkinja Runova rekla je da može da razume one koji povlače paralele s gulagom, mada misli da su netačno ili loše informisani.\n"Strah od gulaga sigurno još postoji. Postoji i za mene, kao nekoga ko poznaje istoriju i ko je čitala (Aleksandra) Solženjicina", rekla je ona, misleći na bivšeg logoraša iz gulaga i najistaknutijeg hroničara stanja u mreži logora. Dodala je ipak: "Posao nas kao društva je da to nadziremo i osiguramo da se ništa takvo ne dogodi."\nMeđutim, Ponomarjov, koji ima 79 godina i koji se decenijama borio za ljudska prava s fokusom na uslove u ruskom zatvorskom sistemu, sumnja da je moguć ikakav javni nadzor. On je nedavno bio prinuđen da zatvori jednu od svojih građanskih organizacija, Za ljudska prava, jer ga je ruska vlada označila kao "stranog agenta". On kaže da je pristup pouzdanim informacijama iz dana u dan sve teži.\n"Ne verujte ničemu što oni kažu", rekao je za zatvorske vlasti. "Ono što se dešava u ruskim zatvorima događa se iza senke – mi nemamo priliku da nadziremo šta se zaista događa."