Foto/Skupština TK nije usvojila dnevni red, Brkić ostaje ministar MUP-a TK; Hadžić (SDP): ‘Želja za političkom kontrolom policije’; Alić (PDA): ‘Pravi se paralelan sistem u MUP-u TK’; Vujović (SD BiH): ‘Za nešto više morate imati moć’ - Inat World\njan 29, 2020 MUP TK\nParlamentana većina u Skupštini Tuzlanskog kantona u srijedu na sjednici hitnog karaktera nije glasala za dnevni red, nakon čega je sjednica otkazana. Sjednicu je zatražilo 12 poslanika iz opozicionih stranaka SDP, PDA i Naše stranke sa zahtjevom za smjenom ministra unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona Sulejmana Brkića (SD BiH).\nPoslanici iz opozicije tokom rasprave o utvrđivanju dnevnog reda, između ostalog, su svoj zahtjev za smjenom Brkića obrazožili nastojanjem ministra i Vlade TK da ostvare potpunu političku kontrolu nad radom policije u Tuzlanskom kantonu.\nHadžić (SDP): ‘Želja za političkom kontrolom policije’\n˝Mi smatramo da je ministar MUP-a TK od svog imenovanja sve svoje napore usmjerio da nađe način kako da izvrši smjenu direktora Uprave policije TK Dževada Kormana. Nije ponudio adekvatno obrazloženje i razloge za njegovu smjenu sa jasno navedenim činjenicama koje bi bile provjerljive i prihvatljive. Mišljenja smo da je postupak smjene direktora Uprave policije zasnovan na želji za političkom kontrolom policije˝, kazao je za TIP predsjednik Kluba poslanika SDP-a u Skupštini TK Dževad Hadžić.\nAlić (PDA): ‘Pravi se paralelan sistem u MUP-u TK’\nPrema riječima predsjednika Kluba poslanika PDA u Skupštini TK Senada Alića, od samog imenovanja Vlada TK i ministar Brkić rade na tome da policijsku upravu stave pod svoju kontrolu.˝Žele da stave policiju pod direktan politički utjecaj. Skupštinska većina u prošlom mandatu je zajedno sa OHR-om i Ambasadom SAD-a u BiH donijela zakon o depolitizaciji policije Tuzlanskog kantona. Međutim, dolaskom novog ministra izuzetno su narušeni međuljudski odnosi u MUP-u TK. Pravi se paralelan sistem u MUP-u. Oficiri ili nadređeni koji vode sektore imaju još po jednog ministrovog ‘samozvanog oficira’ koji ne uvažava mišljenje i ne sprovodi odluke nadređenog. Radi se u paralelnom sistemu˝, istako je Alić i dodao: ˝Ministar koji je dao negativnu ocjenu direktoru Uprave policije u roku od četiri mjeseca rada dokazuje svoju namjeru. Ministar je sa suspendovanim policijskim službenicima sjedio kako bi pribavljao informacije˝.\nBešlagić (Naša stranka): ‘Nije bitno je li mačka crna ili bijela, bitno je da lovi miševe’\n˝Meni je nevjerovatno da ministar umjesto da ponudi razloge zašto smjenjuje direktora Uprave policije, on kaže ‘meni je bitno da imam 18 ruku’. Ja ne želim biti čovjek koji će dizati ruku zato što to neko kaže. Želim argumentaciju. Podržat ću iz opozicije svaki potez Vlade i ministra kada me argumentacijom ubjede da je to dobro. Na sva naša traženja kao poslanika od institucija nismo dobili ništa. Informacije dobijamo sa portala, medija. Treba se zapitati jesu li poslanici ovdje zato da čitaju portale, a da nemamo informaciju od onoga ko nam je dužan da ih dostavi.Volio bih da čujem argumentaciju ministra. Na konstataciju da se direktor Uprave policije smjenjuje jer nije nosio uniformu, je ću reći da nije bitno je li mačka crna ili bijela, bitno je da lovi miševe˝, izjavio je za TIP predsjednik Kluba poslanika Naše stranke u Skupštini TK Selim Bešlagić.\nPozicija i članovi Vlada TK šutnjom branili ministra Brkića od teških optužbi opozicije\nZanimljivo je da u diskusiji koja je prethodila utvrđivanju dnevnog reda nisu učestvovali i pokušali braniti svog ministra poslanici parlamentarne većine. Također, premijer TK Denijal Tulumović ( SDA) i ministar MUP-a TK Sulejman Brkić (SD BiH) su bili samo nijemi posmatrači. Prije glasanja o dnevnom redu iz stranke SDA su zatražili pauzu, nakon koje je skupštinska većina preglasala opoziciju tokom glasanja za dnevni red, sjednica je otkazana, pa o smjeni ministra nije ni bilo izjašnjavanja.\nPredsjedavajući Skupštine TK Žarko Vujović (SD BiH) nije želio govoriti o argumentima opozicije za smjenu ministra. ˝Mislim da je bespredmetno ulaziti u meritum. 12 poslanika ima pravo da delegira sjednicu hitnog kataktera sa tačkom dnevnog reda. Mi smo to ispoštovali, zakazali smo sjednicu, predložili dnevni red, e sad za nešto više morate imati moć˝, kazao je Vujović.\nZa dnevni red hitne sjednice Skupštine TK glasalo je 15 poslanika iz opozicije (SDP, PDA, Naša stranka), poslanica Naše stranke Mirela Trepanić je bila opravdano odsutna zbog porodiljskog odsustva, dok su suzdržana bila četiri poslanika iz parlamentarne većine Mahir Mešalić i Sandra Imširović iz DF-a, te Bego Gutić i Fahrudin Skopljak iz SDA. Protiv je glasalo 15 poslanika iz pozicije, sedam poslanika iz SDA, po dva iz SBB-a, SD BiH i Stranke za BiH, jedan iz DF-a i poslanik Smajo Mandžić.\nPostavlja se pitanje zašto je četvorka bila suzdržana i da li je ovo nagovještaj nekih novih struja i trzavica u parlamentarnoj većini Skupštine Tuzlanskog kantona? Da li je moguće tokom godine očekivati novo političko preslagivanje u TK i rušenje Vlade TK o kojem se sve glasnije priča po političkim kuloarima.\nTotal views : 248187


Šangri – la, legenda o kraljevstvu mudrosti — Wannabe Man\nŠangri – la, legenda o kraljevstvu mudrosti\nLegendu je verovatno stvorila večna ljudska težnja za povratkom u raj – za skladom sa prirodom, za mirom među ljudima.\nNiko sa sigurnošću ne može da kaže da li ovaj raj na zemlji ipak postoji ili je samo mit, tibetanci kažu da nas zapravo potraga za njim spečava da pronađemo raj u sebi. Uprkos tome, mnogi svetski istraživači i dalje redovno obilaze Tibetansku visoravan u nadi da će konačno pronaći ovu utopiju.\nMit o skrivenom tibetanskom raju, kraljevstvu Šangri-la, stigao je do Evrope 1580-tih godina, kada su putnici u dvoru Mogulskog cara Akbara čuli čudesne priče o svetu na dalekim Himalajima. Iako je priča ispričana u nekoliko budističkih tekstova i smatra se tibetanskom, dokazi ukazuju na to da je nastala u Indiji 962. godine.\nU ovoj priči, Šangri-la, izvorno Shambhala, mistično je kraljevstvo skriveno iza snežnih vrhova Himalaja, puno mira i sklada u kome izolovano ljudi žive u skladu sa budističkim pravilima i koji se pripremaju za taj dan kada će svet biti spreman da živi u miru. Ovde se pažljivo čuva sva mudrost čovečanstva, a stanovnici Shambhale se spremaju da spasu svet i dovedu ga u „zlatno doba“.\nShambhala je sanskritski izraz za mesto sreće, mira i umerenosti. Bez obzira na istorijske osnove, u Budizmu je postala poznata kao „Čista zemlja“, mitsko kraljevstvo koje se smatra jednako stvarnim i nestvarnim, fizički prisutnim na ovom svetu, ali isto tako i duhovnom filozofijom.\nKada je engleski pripovedač odlučio da radnju svoje romantične pustolovine smesti u Shambhalu, i nazove je Šangri-la, nije ni slutio da će ovaj pojam uskoro postati svetski sinonim za raj na zemlji. Roman objavljen 1933. godine pod naslovom Lost Horizon (kasnije je objavljen na nemačkom jeziku pod naslovom „Negde na Tibetu“), vrlo je brzo postao hit, a istoimeni film je još više zadivio ljude i pokrenuo istraživače da krenu u potragu za rajskim kraljevstvom.\nKljučne reči Brankica Miloševićidealna zemljalegenda o kraljevstvu mudrostimagazin za muškarcemuški magazinraj na zemljiŠangri – laTibetWannabe Man


Vesti online / Vesti / Svet / Socijalni stan iznajmljivao turistima\nBiser Alpa: Panorama Salcburga\nOn je naime u Austriji dobijao socijalnu pomoć, a tako i socijalni stan na korišćenje. Međutim, nije živeo u ovom stanu, već u Srbiji, te je dobijeni apartman iznajmljivao, što ga sada skupo košta.\nOn je preko interneta nudio ovaj stan od 70 kvadrata turistima. Međutim stan se nalazi u zgradi u kojoj su socijalni stanovi. Izdavanjem je, kako pišu austrijski mediji, povećao prihode, ali na nelegalan način.\n- On nije ni živeo u tom stanu, već je samo početkom svakog meseca dolazio u Salcburg po pare koje je dobijao od države, a potom se vraćao u Srbiju - kažu izvori iz istrage za medije.\nPrema austrijskom zakonu pravo na socijalne usluge imaju samo one osobe koje žive u Austriji. Oko četiri godine je Srbin izdavao svoj socijalni stan turistima, čemu su vlasti sada stale na put.\nNjemu je stan oduzet po hitnom postupku, a ujedno i ukinuta socijalna pomoć. Šteta koju je naneo svojim nelegalnim delovanjem procenjuje se na desetine hiljada evra.\nDržavno tužilaštvo podnelo je protiv ovog prevaranta, koji ne priznaje nikakvo nelegalno delovanje, prijavu zbog teškog oblika prevare.


"Dobijena je informacija iz Klinike za infektivne bolesti da je pacijent sa britanskim državljanstvom upućen iz urgentnog centra u Gnjilanu na Kliniku za infektivne bolesti", navodi se u izveštaju i dodaje da je pacijentkinja međunarodni službenik na Kosovu i da je pre nekoliko dana boravila na skijalištu u Francuskoj, gde je saznala da je nekoliko ljudi bilo zaraženo ovim virusom.\n"Pacijenta je posetio tim infektologa na Klinici za infektivne bolesti, a u kliničkom aspektu konstatovana je blaga groznica i blagi kašalj“, navodi se u izveštaju instituta.\n„Tim laboratorija za molekularnu mikrobiologiju u NIPHK testirao je novi koronavirus (2019 - nCoV) i influencu A i B rRT-PCR metodom. Test je bio negativan za sva tri testa, što znači da pacijent nije zaražen novim koronavirusom (2019 - nCoV) ni gripom A i B “, zaključuje se u izveštaju.\n29.09.2020 U Plemetini napadnuto srpsko dete (1383)\n30.09.2020 U srpskim sredinama četiri nova slučaja koronavirusa (200)\n30.09.2020 Obuka za konobare, prilika za posao (150)\n30.09.2020 Pregovori Srba i Bošnjaka oko škole u Drajčicima (125)


Poziv AUTORIMA i FIRMAMA\nImate neobjavljen rukopis ili želite da objavite PROSPEKT ili KATALOG vaše firme?\nJavite nam se na mejl office@citac.rs i uradićemo sve što je potrebno da vaša elektronska knjiga ugleda svetlost dana.\nAutori (pisci i pesnici) imaju dve mogućnosti zarade od svog rukopisa. Jedan je ustupanje autorskih prava za dogovoreni novčani iznos, koji ćemo zajedno odrediti u skladu sa procenom interesovanja čitalaca za njega. Dogovoreni iznos se isplaćuje ODMAH.\nDruga mogućnost je da mi, od poslatog rukopisa u word-u, napravmo elektronski knjigu i postavimo je na sajt radi prodaje, a da autorima mesečno isplaćujemo njihov procenat. Za takav način prodaje autori na sajtu imaju mogućnost praćenja statistike prodaje i u svakom trenurku mogu da znaju koliko su zaradili. Isplata se obavlja jednom mesečno, ako je zarada prešla odredjeni limit koji u ovom trenutku iznosi 2.000 dinara. U protivnom ona se prenosi u sledeći mesec.\nFirme koje žele da predstave svoje proizvode ili delatnost u obliku prospekta ili kataloga takodje mogu da nam se jave na mejl office@citac.rs i pozovu nas na razgovor. Cena izrade prospekta zavisi od toga ko i kako obezbedjuje materijal (tekstove, video i slike) za njega i kakve sve mogućnosti čitaoci imaju pri čitanju (ONLAJN KUPOVINU, slanje mejla, interaktivna komunikacija, učešće u nagradnim igrama,...).\nVažno je da znate da smo spremni da čujemo i vaše ideje!\nŠto se tiče naših ideja, smatramo da će našim čitaocima biti ponajviše interesantni udžbenici i skrite za škole, pa pozivamo nastavnike i profesore da svoja predavanja pretoče u pisano delo sa slikama i skicama od kog ćemo napraviti interaktivni udžbenik koji neće odisati suvoparnošću, kakvu uglavnom srećemo u klasičnim udžbenicima.\nZainteresovani smo takodje i za razne priručnike, uputstva, kuvare, a posebno za pisane romane - ljubavne i krimi. Ako imate dara za to počnite da pišete.\nZa romane potrebno je da vaš tekst ima oko 50 kucanih strana (60 slovnih znakova u redu, 30 redova na strani). Ako nam se takst svidi odmah ćemo vam isplatiti 50 evra u dinarskoj protivvrednosti za otkup autorskog prava. Umesto toga, možete da izaberete opciju da ga stavimo u prodaju (potpisan vašim imenom ili pseudonimom), sa vašim autorskim pravima, a da od svake prodaje dobijete 40 odsto (bruto). Cena pisanih ljubavnih i krimi romana u flešu biće 50 dinara, što znači da dobijate 20 dinara (bruto) po prodatom primerku. Cena tih romana za onlajn čitanje (5 čitanja) biće 20 dinara, od kojih je 8 dinara (bruto) namenjeno autoru.\nZa priručnike i kuvare, kao i za druge knjige koje od nas dobiju povoljnu ocenu vredi samo druga opcija - procenat od prodaje, ako se drugačije ne dogovorimo :).\nVaš IP : ec2-18-207-133-27.compute-1.amazonaws.com


Dimitrije Dimitrijević: Čini mi se da živimo nekakav međuperiod | Balkanrock.com\nDimitrije Simović, poznatiji kao Dimitrije Dimitrijević, je u decembru objavio svoj prvi solo album „Čar-pitanje“ (Menart). Dimitrija smo do sada sretali kao basistu Brm Brma, Ventila, Fibonaccijevog niza, dok je prethodnih godina aktivan u Igralomu. Album prvenac Dimitrijevića je uspeo da iznenadi pa i na jedan način i postavi standard u zvučnosti za domaće i regionalne stvaraoce, naime za one koji pevaju na maternjem jeziku, pogotovu iz aspekta vokalizovanja. Povodom ovog sjajnog albuma, odlučili smo da porazgovaramo sa Dimitrijem, kako bi nam otkrio dublje intrikacije svog umetničkog rada.\nBR: Kako si, Dimitrije? Kako je u Zagrebu?\nDimitrije: Pozdrav, Luka, dobro je, hvala na pitanju. U Zagrebu je… čudno, kao i, čini se – svuda. Zagrebačka magla je česta u ovom periodu i sada meni deluje kao kulisa iza koje čuči turistički potencijal letnje sezone, a posledično i pokoji koncert neposredovan ekranima. Evidentno je da ljudi čekaju rasterećenje. Danas mi je jedna starija gospođa u liftu rekla kako me je u pozvala unutra zbog straha da se tu ne nađe sama ako nas zadesi još jedan zemljotres. Dodala je još da jedva čeka da ova „kuga“ prođe. Čini se da živimo nekakav međuperiod i mnogi se, nadam se, trude da uživaju u ovome što imamo, pored anticipacije.\nBR: Zbog čega koristiš prezime Dimitrijević, umesto Simović, u svom umetničkom imenu?\nDimitrije: Razlozi nisu uvek isti. Trenutno mi kao najvalidniji deluje laka pamtljivost. Uostalom, Dimitrije Dimitrijević nije sav Dimitrije Simović, i obratno. Zamislimo dva kruga koja se seku – Dimitrijević je jedan krug, uključujući i presek. Simović je drugi krug, uključujući i presek.\nBR: Kakva je tvoja muzička pozadina? Da li si pohađao neku muzičku školu ili si samouk?\nDimitrije: Ja sam samouk koliko se to može biti. Učio sam akorde iz knjižice akorda, uz pomoć ortaka koji su u slično vreme savladavali gitaru. Nekoliko meseci išao sam kod Zorana Stojanovića Cige iz Mama Rocka na časove gitare; to je bilo nakon što se Ciga šlogirao i komunicirali smo više putem tonova nego putem reči. Moj prijatelj Darko i ja smo drndali gitare kao klinci i u tome nam je puno pomogao Darkov pokojni tata. Na časove basa nisam išao – o tom instrumentu sam najviše naučio kroz slušanje muzike i sviranje s ljudima boljim od sebe. Što se osnova harmonije tiče, najviše mi je pomogla Milica Rašić s kojom sam u jednom periodu delio bend. U nekoliko časova pokazala mi je osnove i to mi se zauvek urezalo u sećanje. Imao sam puno bendova od klinačkih dana na ovamo – počevši od dečačkog Popkorna, preko Brm Brma, Ventila, Fibonaccijevog niza, projekta „Sam“, i preko niza bendova u koje sam pozvan na neki period, došao je Igralom – tada moj najzreliji bend. Svirajući i pevajući u Igralomu sam se najviše razvio kao muzičar.\nBR: Tvoja prva dva EP izdanja su snimljena kroz 24 sata. Koliko dugo su nastajale same pesme?\nDimitrije: Prvi EP „Južno„ snimili smo Grobenski i ja za 24 sata (uz jako malo spavanja). Drugi „Ponestaće“ – isto tako, samo dva meseca kasnije. Te pesme su, kao i mnoge moje pesme, samo izletele iz mene u jednom trenutku. Lagao bih kada bih rekao da znam koliko su dugo nastajale. Evo npr. „Lepi su dani„, odnosno, „3“ – kako je naslovljena na EPju „Ponestaće“ – nastala je davno. Napisao sam je na akustičnoj dok sam svirao s Dimitrijem Vrbićem. On je jedne večeri došao kod mene i prodžemali smo tu stvar, mada je svoj „pravi“ oblik dobila tek na albumu. Do tada je prolazila metamorfoze s raznim ljudima. Ipak, ona je izuzetak, ostale pesme su pomolile glavu u roku od par meseci – no, eto, trebalo je par godina zahuktavanja da bi izašle kao albumske verzije.\nBR: Ekipa sa snimanja prvog Dimitrijevićevog albuma „Čar-Pitanje“ je raznovrsna, sadržeći čitav spektar umetnika poput Ivana Grobenskog i Sare Renar. Gde si upoznao sve ove fine ljude?\nDimitrije: Zanimljivo je da sam Saru i Grobu upoznao u Nišu. Sari sam bio tonac, peti izbor po redu, doduše, jer niko drugi iz Feedbacka tada nije mogao. Grobu sam upoznao kao basistu grupe Seine koja je s Igralomom svirala u Feedbacku. Spavali su kod mene nakon što smo odsvirali koncerte i od tada smo postali dobri prijatelji. U Zagrebu sam, preko Sare, upoznao, između ostalih, i Vedrana Peternela – producenta mog prvenca. Pre nego smo se upustili u zajednički rad na albumu, Vedran je bio umetnički direktor kluba „Vinyl“ u Zagrebu. Tamo mi je sređivao nastupe svako malo, ali smo izgurali ideju da na svakom nastupu sviram s drugim ljudima. Tako sam, uglavnom, upoznao sve ove divne ljude koji su se kasnije našli na ploči ili pomogli u njenom ostvarivanju.\nBR: Koliko ostatak ekipe s kojima si radio na svojim solo albumima učestvuje u stvaranju pesama pre početka snimanja?\nDimitrije: Sa Sarom sam sklapao mnoge deonice za synth, pre snimanja. Ipak, preliminarno, postojali su samo moji skeleti, i tu i tamo koja zamisao – sve ostalo su ljudi nasnimali u komunikaciji sa mnom i Vedranom, puštajući mašti na volju. Jurili smo „feeling“ mnogo više nego konkretne deonice, te je album, muzički gledano, ponajviše obeležilo Vedranovo aranžiranje svega šta su ljudi nafilali.\nBR: Pomenuo si da si Saru Renar upoznao u Nišu. Kakva je vaša muzička saradnja sada?\nDimitrije: Sara je nezamenjivi član Dimitrijević benda. Radimo zajedno na mnogim projekima, a dosta smo radili zajedno i na njenom albumu koji će izaći na osmi mart ove godine. Našu muzičku saradnju bih nazvao sjajnim spojem.\nBR: Šta se dešava s tvojim matičnim bendom Igralom?\nDimitrije: Igralom je na pauzi koju je nametnula korona. Nema se dovoljno novca za putovanja, koja su čas moguća, čas ne, pogotovu zato što sada u cenu ulaze i PCR testovi. Zaista nepovoljna situacija za bend koji je raštrkan kao što smo mi. No, svakako ćemo nastaviti jednom kada nam prilike budu olakšale mogućnost kontinuiranog rada.\nBR: Kako nastaju pesme u Igralomu? Koliko se u tvom slučaju razlikuje proces rada na solo albumu od onog u bendu?\nDimitrije: U Igralomu ja dođem do nekakave inicijalne ideje, okidač-ideje koja se u procesu realizacije s ekipom gotovo potpuno transformiše i mi dobijemo nekakvu sintezu tri naizgled različita pristupa. Tokom rada na Dimitrijeviću, moje ideje se nisu transformisale – njima su saučesnici dodali šmek.\nBR: Možemo li uskoro očekivati nešto novo od Igraloma?\nDimitrije: Ja bih rekao da – da. Mi smo već napravili četiri nove pesme, koje su za nekoliko proba u kontinuitetu potpuno gotove. U meni kuljaju ideje koje bi mogle da funkcionišu kao gorepomenute okidač-ideje, ali mi očajno treba neko vreme provedeno s Mladenom i Ivanom kako bi one došle do izražaja.\nBR: Vratimo se na aktuelno solo izdanje. Koja je bila inspiracija za omot albuma „Čar-pitanje“?\nDimitrije: Pesma „Vrata“ je najviše pomogla u vizualizaciji motiva koji, čini mi se, obeležavaju album – siluete čoveka pred vratima i sadržaja čovečijeg lika sastavljenog od boja onoga što je iza tih vrata. Uostalom, „čar-pitanje“ se pojavljuje iznad vrata i ono glasi „Kako preživeti?“. Imao sam intuiciju da bi Sava Mišić to najbolje predstavio, i bio sam u pravu. Niški slikar Sava je naslikao dve slike koje dočaravaju zamisao, a dizajnerice Klasja&Zita su to uobličile u naslovnicu.\nBR: Šta te inspirisalo u pisanju tekstova za album?\nDimitrije: Unutarnji osećaji, vizije, interpretacije stvarnosti, refleksija i puno dobrih knjiga, filmova i muzike.\nBR: Koja je tvoja omiljena pesma s albuma? Zašto se ona ističe?\nDimitrije: Na ovo pitanje, nažalost, nemam odgovor.\nBR: I za kraj, s obzirom na to da si sada na zagrebačkoj adresi, koje hrvatske izvođače bi preporučio omladini kod nas?\nDimitrije: Uh, ima se šta preporučiti, ali bih u startu zamolio ljude da mi ne zamere ako šta kvalitetno izostavim. Počeću od sebi najbližih – Sara Renar (čiji novi album željno iščekujem), Ivan Grobenski koji je briljirao sa „Siromahi i lazari“, Klinika Denisa Kataneca i „Jada jada“, Moskau i „Love Supreme“, Seine i „22“, nemanja i „Cosmic disco“, Žen i „Sunčani ljudi„, Krv u stolici, Duetto Chapetlewsky, Sfumato, Jack de Shaw, The Gentleman, Peglica & Komandos i mnogi mnogi drugi…


„Nemoj da koristiš Trampovu taktiku“: Premijerka Škotske upozorava Džonsona - Sputnjik Srbija\n© Tanjug / AR/Jeff J Mitchell\n08:48 25.04.2021 (osveženo 08:53 25.04.2021) Preuzmite kraći link\nU tekstu Obzervera, pre izbora za škotski parlament 6. maja, u kojem će većinu verovatno činiti pristalice nezavisnosti, ona je navela da Škoti moraju da budu slobodni da odlučuju o svojoj budućnosti, a ne da im demokratsku volju blokira vlada u Vestminsteru, prenosi Gardijan.\nZasad Džonson i njegovi ministri odbacuju ideju o novom referendumu, ističući da je glasanje 2014. o nezavisnosti otklonilo dilemu za jednu generaciju.\n"Ako posle ovih izbora bude većine u parlamentu koja je za referendum o nezavisnosti, onda Škotska mora da dobije šansu da oporavak od pandemije uzme u svoje ruke", napisala je Nikola Stardžon.\n"Kada bi pokušali da pokrenu pravni postupak, kao što je nagovešteno, to bi značilo da traže od suda da prekroji rezultate slobodnih i demokratskih izbora. To ne bi izgledalo dobro ni za jednog premijera. Štaviše, nije uspelo Trampu i ne bi uspelo Džonsonu. Budućnost Škotske mora, i biće, odluka naroda Škotske", dodala je škotska premijerka.\nŠkotski konzervativci i laburisti se protive novom referendumu, ali se veruje da vladajuća SNP, Zeleni i stranka Alba bi mogli da skupe većinu da se sprovede novi referendum.


Vučić: Ustupanje predmeta protiv državljana BiH čin prijateljstva\n14/10/2021 | 13:50 ⇒ 13:54 | Autor: SRNA\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je inicijativa Srbije da BiH ustupi predmete protiv državljana BiH za ratne zločine, jednostrani čin prijateljstva i poruka mira i saradnje, te da u vezi sa tim u Srbiji više ne postoje tajne optužnice.\n- To je naša jednostrana inicijativa. Naši tužioci razgovaraće sa tužiocima iz BiH, ali mi želimo da pošaljemo poruku mira i saradnje ljudima u BiH, prije svega Bošnjacima i pojedinim Hrvatima - rekao je Vučić novinarima u Pančevu.\nVučić je rekao da je predmet protiv bivšeg ratnog istražioca iz Goražda Edina Vranja sada u formi optužnice i da je Srbija spremna da ga "prepusti bosanskohercegovačkom tužilaštvu i pravosuđu da oni odlučuju".\n- Ništa ne tražimo od njih. To je naš jednostrani akt, jednostrani čin prijateljstva. Činjenica je da će poslije ovog svi ljudi iz BiH moći da ulaze na teritoriju Srbije bez brige da će biti zadržani - naveo je Vučić.\n- Kod nas nisu ni postojale, niti postoje krivične prijave za koje neko neće da zna, jer smo ih u potpunosti prepustili nekom drugom - rekao je Vučić.\n- Da li će oni odgovoriti istim mjerama ili ne? Možda hoće, a i ako neće, nije važno. Važno je da mi pokažemo svoju dobru volju i dobar odnos prema Bošnjacima, prije svega. Ako to budu umjeli da cijene - dobro, ako ne budu - opet ništa - rekao je Vučić.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin rekao je ranije danas da se 26 državljana BiH nalazi na optužnicama pravosudnih organa u Srbiji zbog ratnih zločina počinjenih nad Srbima i da je Srbija spremna da te predmete ustupi pravosudnim organima BiH, koje će "imati priliku da pokažu kako izgleda njihova pravda i da li će neko biti i osuđen".


Del Potro: Čast mi je što igram u eri Novaka Đokovića - BKTVNews\n11. Septembar 2018. u 21:35\nPhoto: Tanjug/AP Photo/Adam Hunger\nHuan Martin Del Potro izneo niz komplimenata svom rivalu na terenu, ali i velikom prijatelju van njega\nPriznao je popularni Delpo da mu je čast što je savremenik najvećih tenisera u istoriji...\nCeo svet mu aplaudira: Dok su čekali da Novak podigne pehar, on je jednim gestom pokazao kolika je ljudina! (VIDEO, FOTO)\nTagovi: Del Potro, Đoković, US Open,\nHačanovu titula, bolji od Đokovića u Parizu\nFederer: Moraću da igram najbolji tenis ako mislim da pobedim Đokovića u Parizu


Općina Gradačac - Zvanična web stranica - www.gradacac.ba - Općinski načelnik: Čestitka povodom Dana državnosti\nOpćinski načelnik: Čestitka povodom Dana državnosti\nDatum kreiranja četvrtak, 23 Novembar 2017 09:32\nU povodu 25. Novembra - Dana državnosti Bosne i Hercegovine, u ime organa općine Gradačac i u svoje ime, upućujem najiskrenije čestitke svim građanima općine Gradačac i Bosne i Hercegovine.\nPrije tačno 74 godina, 25. novembra 1943. godine, na historijskom zasijedanju ZAVNOBiH-a Bosna i Hercegovina ponovo je ovjerila svoje postojanje – kao zajednica Srba, Hrvata i Muslimana, odnosno kao zajednica ravnopravnih građana – Bosanaca i Hercegovaca.\nBosna i Hercegovina je uspjela očuvati svoju multietničnost i baštinu zasnovanu na suživotu njenih naroda koji su vijekovima hrabro branili i odbranili granice Bosne i Hercegovine.\nDragi građani Gradačca, obilježavanje ovog značajnog praznika treba da potvrdi uvjerenje i nastojanja da samo u zajedništvu i toleranciji građani naše države Bosne i Hercegovine mogu istrajati i uspjeti na putu izgradnje demokratske, savremene, stabilne i sigurne države zasnovane na tekovinama antifašističke borbe svih njenih naroda.\nJoš jednom svim građanima čestitam 25. novembar - Dan državnosti Bosne i Hercegovine.


da se usvoje osnovna znanja iz binarnih relacija i operacija sa skupovima;\nupoznavanje sa operacijsko-relacijskim strukturama sa posebnim osvrtom na Bulove algebre;\nupoznavanje sa elementima matematičke logike;\nobnavljanje i proširivanje znanja iz kombinatorike;\nupoznavanje sa osnovnim pojmovima iz teorije grafova.\nuvod: skupovi i operacije sa skupovima, preslikavanja, operacije, relacije – relacija ekvivalencije, relacija poretka, klase ekvivalencije (3+3);\noperacijsko-relacijske strukture: polugrupa, parcijalno uređen skup, totalno uređen skup, grupa, Bulove algebre, prsten, polje, homomorfizmi i izomorfizmi struktura (4+6);\nelementi matematičke logike (19+15);\niskazna logika: iskazne formule, tautologije, iskazne funkcije konjuktivna normalna forma (KNF) i disjuktivna normalna forma (DNF);\nlogika prvog reda: formule, interpretacija formula, valjane formule;\nmatrice: pojam, operacije sabiranja, množenje skalarom, množenje matrica (2+0);\nkombinatorika i grafovi: (8+8)\no predmetu kombinatorike, dva osnovna principa (množenja i sabiranja), varijacije i permutacije sa i bez ponavljanja, kombinacije sa i bez ponavljanja, binomna i polinomna teorema;\npojam grafa, šematizacija situacije, uređenost, stepen, orijentacija grafa, matrica susedstva u grafu, put i ciklični put u grafu, bojenje grafa, komponente povezanosti grafa, regularni grafovi i neke primene, podgraf grafa, parcijalni graf, stablo i šume kao specijalni slučajevi grafova.\nDiskretna matematika je stručni predmet i bitan je za razumevanje i napredan rad u računarskim predmetima. Disciplina je relativno nova i često se u svetu ozbiljnije radi i na nivou srednje škole.\nU toku školske godine predviđena su dva pismena zadatka sa ispravkama u ukupnom trajanju od 6 časova. U uvodnom delu predviđeno je da se obnovi sve o skupovima i relacijama iz gradiva matematike za I razred i da se obradi osnovna teorema relacije ekvivalencije o klasama ekvivalencije. U delu koji se bavi operacijsko-relacijskim strukturama treba da se upoznaju sa najvažnijim strukturama: grupama, polugrupama, mrežama, prstenom, poljem, kao homomorfizmima struktura. U temi Bulove algebre treba imati u vidu da se učenici upoznaju sa njom u I razredu u predmetu Računarski sistemi. U iskaznoj logici posebnu pažnju treba posvetiti formulama KNF i DNF. Kada je u pitanju logika I reda treba pripremiti učenike za nastavak ove teme u IV razredu u okviru predmeta Primena računara. O matricama treba dati osnovne informacije i to u cilju predstavljanja grafova u matričnom obliku. Kombinatorika bi se proširila u odnosu na gradivo iz I razreda temom binomna i polinomna teorema. Teorija grafova je centralni deo kursa. U ovom delu trebalo bi na primerima iz drugih disciplina (posebno iz računarstva i ekonomije) ukazati na korisnost takvog pristupa u rešavanju problema.\nZa ovaj predmet predviđena je izrada dva pismena zadatka (po jedan u svakom polugodištu) u trajanju od po dva časa. Po jedan čas je predviđen za ispravak pismenih zadataka i ovi časovi nisu ušli u fond za realizaciju gradiva.


Kraljevački radikali spremni da udju u koaliciju sa naprednjacima\nHome»Vesti»Kraljevački radikali spremni da udju u koaliciju sa naprednjacima\n11. маја 2016. Vesti\nMeđusobna trvenja između radikala i naprednjaka, izgleda da bi mogla postati prošlost, bar kada je u pitanju politička situacija u Gradu na Ibru. Naime, kraljevački radikali spremni su da uđu vlast i sa naprednjacima, ukoliko se ispoštuju načela iz njihovog programa, a koja se pre svega odnose na popravljanje socijalnog i društvenog statusa, odnosno povećanja standarda stanovnika Kraljeva.\nVesna Nikolić Vukajlović, predsednica OO SRS u Kraljevu i buduća poslanica u Skupštini Srbije, otkriva za „Srbija video“ da bi sa naprednjacima mogli da formiraju vlast u Kraljevu, ukoliko bi usaglasili programska načela.\n– Politički sukobi i trvenja koji postoje između radikala i naprednjaka su lične stvari koje treba ostaviti po strani. Ljudi se vremenom menjaju! Ako bi ozbiljno seli za sto i dogovorili strategiju kako da podignemo Kraljevo koje se urušava, naravno da postoji mogućnost da budemo u vlasti sa naprednjacima – kaže Vukajlović.\nPredsednica kraljevačkih radikala napomenula je za „Srbija video“ da ne isključuje mogućnost da naprednjaci ostanu u opoziciji u Kraljevu.\n– Naprednjaci nemaju većinu u Skupštini Kraljeva! Što se ostale stranke ne bi udružile i napravile većinu?! Pa u koaliciji oko SNS ima više stranaka nego ostalih u lokalnom sazivu! Naprednjacima nije svejedno, iako ta njihova koalicija ima 34, od ukupno 70 odbornika – naglasila je Vesna Nikolić Vukajlović.


Najgledaniji domaći filmovi u protekloj decenji | 013 info\nKomunikArt\tUto, 13/10/2020 - 10:19\nFilmski centar Srbije je objavio listu gledanosti domaćih filmova u bioskopima u periodu od 2010. do 2019. godine. Na listi se nalazi čak 123 ostvarenja distribuirana u našim bioskopima tokom poslednje decenije, a filmovi su u zavisnosti od broja gledalaca podeljeni u šest grupa: filmovi koje je pogledalo više od 100.000 gledalaca (17 ostvarenja), filmovi koje je pogledalo između 50.000 i 100.000 gledalaca (9 ostvarenja), filmovi koje je pogledalo između 20.000 i 50.000 gledalaca (18 ostvarenja), filmovi koje je pogledalo između 5.000 i 20.000 gledalaca (38 ostvarenja), filmovi koje je pogledalo između 1.000 i 5.000 gledalaca (32 ostvarenja) i filmovi koje je pogledalo manje od 1000 gledalaca (9 ostvarenja).\nUbedljivo na prvom mestu liste se nalazi film „Južni vetar“ u režiji Miloša Avramovića, akcioni triler koji je privukao rekordnih 618.415 gledalaca. Drugo i treće mesto razervisano je za kostimirane sportske fimove iz serijala „Montevideo“: „Montevideo, Bog te video!“ (516.124 gledalaca) i „Montevideo, vidimo se!“ (498.501), oba u režiji Dragana Bjelogrlića. (Zanimljivo je da u tri najgledanija filma glavnu ulogu tumači isti glumac: Miloš Biković.) Od četvrtog do desetog mesta liste najgledanijih nalaze se: „Parada“ Srđana Dragojevića (336.372), „Mali Budo“ Danila Bećkovića (324.257), „Taksi bluz“ Miroslava Stamatova (272.793), „Šešir profesora Koste Vujića“ Zdravka Šotre (219.853), „Gorčilo“ Milana Karadžića (219.126), „Bićemo prvaci sveta“ Darka Bajića (215.052) i „Kralj Petar I“ Petra Ristovskog (202.459). Na jedanaestom mesto plasiralo se „Stado“ Nikole Koja, satirična komedija koja spada u filmove koje je pogledalo preko 200.000 gledacalca (200.910).\nAko u razmatranje uzmemo filmove koje je pogledalo preko 100.000 gledalaca, najzastupljeniji reditelji na listi su Dragan Bjelogrlić („Montevideo, Bog te video!“ i „Montevideo, vidimo se“), Danilo Bećković („Mali Budo“ i „Jesen samuraja“), Zdravko Šotra („Šešir profesora Koste Vujića“ i „Santa Maria della Salute“), Milan Karadžić („Gorčilo“ i „Biser Bojane“) i Dejan Zečević („Vojna akademija 2“ i „Vojna akademija 3: Novi početak“), svi sa po dve režije. Od scenarista, najprisutniji su Dimitrije Vojnov sa čak tri filma koje je pogledalo više od 100.000 gledalaca („Montevideo, vidimo se!“, „Mali Budo“ i „Jesen samuraja“), te Srđan Dragojević („Parada“ i „Montevideo, Bog te video!“) i Milovan Vitezović („Šešir profesora Koste Vujića“ i „Kralj Petar I“), sa po dva.\nNajgledanji dokumetarni film na listi je „Albertov put“ u režiji Predraga Bambića (37. mesto, 25.842 gledalaca), a najgledaniji dokumentarno-igrani film je „Žućko: Priča o Radivoju Koraću“ u režiji Gordana Matića (38. mesto, 25.359 gledalaca). Za sastavljanje liste korišćeni su zvanični podaci o gledanosti filmova u srpskim bioskopima, a na osnovu izveštaja prikazivača i distributera.\nFilmski centar Srbije film\nPANČEVO: Postanite deo Lokalnog tima Unije srednjoškolaca Srbije\nGLOGONj: Deca koja uče rumunski jezik „otkrivaju svet”\nEpidemiološka situacija u Vojvodini izuzetno teška sa tendencijom pogoršanja. U Južnobanatskom okrugu kritično\nU Srbiji danas 5067 pozitivnih na koronavirus, preminulo 38\nDeo Omoljice u utorak bez vode\nŠef SZO u Srbiji: Bojim se da je Srbija pred zatvaranjem\nPANČEVO: U subotu humanitarni bazar za malu Minju\nNaredne godine 100.000 vaučera za odmor u Srbiji\nED PANČEVO: Isključenja struje za utorak, 24. novembar\nOnlajn Radio dani RAB Srbija 24. i 25. novembra\nDigitalni novembar - online događaj - Internet je za sve\nViše autobusa na ulicama Beograda, Komunalna milicija kontroliše sprovođenje mera\nPANČEVO: Privatizacija rešenje - Petrohemičari očekuju bolje plate\nPANČEVO: Prve strip rezidentkinje iz Francuske i Srbije na Nova festivalu\nRužić: Moguće da raspust bude od 21. decembra do 20. januara\nU Vojvodini tokom vikenda registrovano 2.117 pozitivnih


Potpisan sporazum o zajedničkoj realizaciji infrastrukturnih projekata - infoBirač\nPredstavnici opštine Milići potpisali su Sporazum o udruživanju sredstava za realizaciju infrastrukturnih projekata na području ove opštine sa Federalnim ministarstvom raseljenih osoba i izbjeglica. Projekti koji su obuhvaćeni ovim sporazumom su:\n1. Lukić Polje – Gornje Vrsinje, nastavak asfaltne dionice u dužini od 1.500 m\n2. Žutica – Bešići, asfaltiranje dionice u dužini 1.100 m\n3. Talovića Luka – Gornji Talovići, asfaltiranje puta u dužini od 1.600 m i\n4. Ulica u Novoj Kasabi 200 m,\nU ovim projektima opšina Milići finansira 51 odsto sredstava, a ministarstvo 49 odsto, s tim da je maksimalni iznos sredstava Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica za navedene projekte 220.000 KM. Krajnji rok za realizaciju projekata je septembar 2020.godine.\nPrema riječima ministra Edina Ramića, Federalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica je za četiri godine investiralo u opštinu Milići nešto više od 2.000.000 KM za infrastrukturne projekte.\nProbni test za „malu maturu“ 9. i 10. aprila


Da li je Riberijevo vreme prošlo? - Sportske.net\nSve se više piše o njegovom rastanku sa Bavarcima.\nMinhenski Bajern je u evidentnoj krizi, zaostaju devet bodova za vodećom Borusijom Dortmund u Bundesligi nakon 12 odigranih kola.\nKrivica se svaljuje na trenera Kovača, o čijoj sudbini se ovih dana mnogo priča, ali čini se se da iza loših rezultata stoji loše odrađen letnji prelazni rok.\nNisu ipak shvatili u klubu tokom leta da je dobar broj igrača "pred isticanjem roka", na to su se nadovezale povrede i krenule su nevolje.\nTako su svesni situacije Bavarci spremili 200 miliona evra za narednu sezone i letnji prelazni rok, smena generacija je neminovnost, tačnije moraće da dovedu talas mladih igrača koji će preuzeti štafete od najiskusnijih, među kojima je i Frank Riberi.\nFrancuz verovatno igra najgoru sezonu u karijeri, a o tome svedoči i podatak da na 12 vezanih mečeva u Bundesligi nije učestvovao u golu Bajerna.\nPoslednji put je to uradio u martu minule godine, pa se stiče utisak da je 35-godišnjak odigrao svoje na "Alijanc areni".\nUgovor sa klubom mu ističe na kraju sezone, već u januaru će moći da pregovara sa zainteresovanim stranama, ali treba očekivati da Riberi karijeru nastavi na nekom drugom kontinentu, videćemo da li će koracima Inijeste, bivšeg saigrača Podolskog, Toresa i Davida Vilje u Japan ili možda u američku MLS ligu.\nBavarci vredno rade na pronalaženju zamene za Francuza, čini se da bi to mogao da bude Ante Rebić, hrvatski reprezentativac iz redova Frankfurta.\n12 - Franck Ribéry has not been involved in a goal in his last 12 games in Bundesliga, since 31 March 2018 against Dortmund, his longest drought in the German top-flight since his arrival to Bayern München in 2007. Dusk ? pic.twitter.com/kPDyOCRsOX\n— OptaJean (@OptaJean) 01. децембар 2018.\nImaju comana samo da mu stabilizuju te povrede i on je idealna zamena za riberija i jos nek grunu za sanea grdne pare kao idealnu zamenu za robena i o5 ce imati dva mlada krilna napadaca za narednih 10 god.sto ih je i drzalo sve ove godine u vrhu,roben i ribery.\nKoman i da dovedu Malcoma iz Barselone i eto krila...\nOooo na vrijeme su shvatili\nJeste proslo. Bio je fantastican igrac\nDraksler bi bio prirodna zamena za njega, Gnabri je tu samo da premosti:-D


Udruženje Srce za djecu oboljelu od raka obilježava "Zlatni septembar"\nKako smanjiti aerozagađenost u Tuzli? Bicikla su dio rješenja!\nUdruženje Srce za djecu oboljelu od raka obilježava “Zlatni septembar”\n“Svi oboljeli od raka nisu sami. Naše društvo podržava djecu oboljelu i liječenu od raka!”, poručilo je udruženje Srce za djecu oboljelu od raka koje i ove godine obilježava Zlatni septembar. Kampanja je simbolično počela tako što su važne građevine u Tuzli, Sarajevu, Mostaru i Bihaću bile osvijetljene, u znak podrške djeci oboljeloj i liječenoj od raka.\nIz udruženja navode da je borba koju prolaze mališani, ali i njihove porodice, mukotrpna i teška, a nerijetko su nakon izlječenja prisutne i brojne posljedice samog liječenja, kako kaže Atifa Buldić Pešić, PR udruženja Srce za djecu oboljelu od raka.\n“Sama informacija da smo u godini dana izgubili dvanaestero djece nije nimalo zanemariva, ali to istovremeno znači da je za 12 porodica potrebna podrška, prije svega okoline i društva, a onda i neka sistemska podrška. Ono što je posebno značajno za ovaj Zlatni septembar, jer nas građani uvijek pitaju kako mogu biti podrška i kako mogu pomoći, je da mi ovaj septembar imamo jednu posebno dizajniranu zaštitnu masku, koja je simbol sama od sebe jer djeca cijelo svoje liječenje i većinu svog života provode pod maskom. Pandemija je dovela do toga jedan zdrav, prosječni građanin može razumjeti kakav je to život pod maskom. Građani će svakako imati priliku da kupe masku u svim gradovima u kojim se akcija odvija, po simboličnoj cijeni od 5 KM.”\nOvo udruženje u septembru je planiralo mnogo aktivnosti jer žele ovaj mjesec obojiti u zlatno, podići svijest društva i poslati jasnu poruku da postoje različiti životi puni poteškoća, kako kod djece koja se uspješno izliječe, tako i kod porodica djece koja izgube bitku.\n“Prihodi od prodaje maski će naravno ići našoj djeci i našim porodicama, tako da ovom prilikom pozivamo građane, kao i društveno odgovorne kompanije i institucije, čak i pravna lica, da nam se mogu javiti i kupiti svoj primjerak maske i tako donirati sredstva za djecu oboljelu od raka.”\nIstaknuto je da u Tuzlanskom kantonu svake godine u prosjeku oboli šesnaestoro djece od karcinoma. Cilj cijele kampanje je podizanje svijesti kod mladih, ali i svih ostalih građana, uz isticanje važnosti podrške u procesu resocijalizacije i prevenciji stigmatizacije oboljele i izliječene djece.


Kandida prestaje da buja pod određenim uslovima. Dr Lenka Tenžera objašnjava kada i kako - eKlinika\n15:30 - 10. 05. 2021.\nGljivica Candida Albicans je najčešća iz grupe kandida a sve su vrlo uporne i dugo se leče Foto: Shutterstock\nPojava kandidijaze (infekcije gljivom kandida) najčešće je posledica prekomerne upotrebe antibiotika. Studije su pokazale i da uporno tretiranje kandide antimikoticima omogućava stvaranje brojih organskih bolesti, ali i razvoja psihičkih poremećaja. Pogrešno tretiranje mikroorganizama može da omogući dalje propadanje organizma i stimuliše razvoj težih bolesti kao što su, na primer, autoimune bolesti ili karcinomi.\nDr Lenka Tenžera, diplomirani i licencirani homeopata, za portal eKlinika objašnjava da se homeopatsko lečenje kandidijaze ne razlikuje od homeopatskog lečenja bilo koje druge bolesti. Svi holistički medicinski pravci posmatraju poremećaje u organizmu kao određenu slabost imunog sistema nastalu zbog nedovoljne količine raspoložive energije.\n– Simptomi, kao i samo bujanje određenih mikroorganizama kao što je kandida, rezultat su nepovoljnog menjanja termodinamičkih uslova u našem organizmu. Do promene ovih uslova može doći iz različitih razloga, a pojava kandidijaze najčešće je posledica prekomerne upotrebe antibiotika. Ubijanjem bakterija u crevima se stvara “vlažna i topla” atmosfera koja je povoljna za rast gljivica – objašnjava dr Tenžera.\nU cilju lakšeg razumevanja, dr Tenžera pravi analogiju sa atmosferom u prirodi. Naime, u područjima na zemlji gde je vlažno i toplo dolazi do bujanja gljiva, a kada se promeni atmosfera u tom delu zemlje, tako što se pojačaju sunčani dani i smanji vlaga, gljive jednostavno nemaju povoljne uslove za prekomeran rast.\nKako homeopatski lek deluje na kandidu\nHomeopatskim lekom, prema rečima sagovornice eKlinika portala, menjaju se nepovoljni termodinamički uslovi u organizmu, kako u celini, tako i u pojedinim njegovim delovima. Promena ovih parametara ide u pravcu uspostavljanja uslova za razvoj optimalne mikroflore, kako kaže, neophodne za normalno funkcionisanje tela.\n– Detaljnom analizom aktuelnog stanja pacijenta pronalazi se adekvatan lek koji će svojom akcijom izazvati najpovoljniju reakciju u organizmu, koja će voditi, u ovom slučaju, uspostavljanju adekvatne mikroflore u digestivnom i/ili genitalnom traktu u kojoj kandida neće moći da bude dominantan mikroorganizam. U isto vreme se popravlja energetski status u organizmu, oporavljeni imuni sistem dalje pokreće adekvatne reakcije koje imaju za cilj stvaranje optimalnog zdravstvenog stanja na nivou celog organizma. Naučne studije su pokazale da primena adekvatnog homeopatskog leka generalno povećava nivo raspoložive energije u organizmu – čak nije neophodna ni posebna dijeta za to vreme, mada se ona uvek preporučuje – objašnjava dr Tenžera.\nKompleksna anamneza, pa terapija\nDa bi homeopata znao kako da promeni “atmosferu” u određenom delu tela, odnosno koji lek da propiše za određeno aktuelno stanje, kao što je, recimo, kandidijaza, potrebno je da ima uvid u celokupnu zdravstvenu istoriju organizma, u predispozicije koje su nasleđene, kao i u navike koje su stečene tokom života, objašnjava naša sagovornica. Prema njenim rečima, način propisivanja adekvatnog leka za problem sa kandidijazom ne razlikuje se od načina izbora leka za bilo koje drugo bolesno stanje.\n– U skladu sa težinom patologije, broj primenjenih lekova i dužina lečenja mogu biti različiti. Studije su, na primer, pokazale da uporno tretiranje urinarne infekcije izazvane ešerihijom koli antibioticima, vodi razvoju multiple skleroze, kao i da uporno tretiranje kandide antimikoticima omogućava stvaranje polipa, pseudomembranoznog kolitisa ili prekancerogenih lezija na nivou digestivnog trakta, ali i razvoju psihičkih poremećaja – navodi dr Tenžera.\nDr Lenka Tenžera je dvogodišnju edukaciju iz oblasti homeopatske medicine završila po programu Internacionalne akademije za klasičnu homeopatiju Foto: Privatna arhiva\nPrednosti i nedostaci homeopatskog lečenja infekcije kandidom\nNaša sagovornica, koja poseduje dozvolu Ministarstva zdravlja Republike Srbije za primenu ove metode u lečenju pacijenata, kao prednosti ovog metoda lečenja ističe:\nkod pravilno primenjenog leka nema neželjenih efekata\nlečenjem jednog problema popravljate stanje celog organizma i pomažete sazrevanje (maturaciju) vašeg imunog sistema koji stiče mehanizme prepoznavanja problema i mnogo bržeg aktiviranja određenih reakcija koje će pomoći organizmu da se suprotstavi raznim bolestima u budućnosti\nadekvatno homeopatsko lečenje bilo kog problema ili bolesti dovodi do boljeg psihičkog stanja i stvara osećaj energetskog boljitka\nNavodi, međutim, i nedostatke:\nkod pravilno primenjenog leka mogu se javiti neprijatne, ali željene reakcije koje mogu kraće ili duže trajati: proliv, bolovi u stomaku, skok temperature, itd. koji su posledica uspostavljanja nove ravnoteže na nivou celog organizma i koje ne treba dodatno tretirati\nnemogućnost lečenja samo jednog problema, jer homeopatski lekovi uvek utiču na ceo organizam i adekvatno primenjeni lek pokrenuće sve procese u organizmu, pre ili kasnije, koji imaju zadatak da doprinesu globalnoj telesnoj ravnoteži\nneophodnost aktivnog učešća pacijenta u proces sopstvenog lečenja praćenjem promena i adekvatnim izveštavanjem, jer se homeopatski lekovi doziraju individualno s obzirom na promene koje nastanu nakon inicijalne primene\n15. 04. 2021. 8:00


TESTAMENTI BOGDANA DUNĐERSKOG\nPorodica Dunđerski spada u red najznačajnijih srpskih porodica u drugoj polovini XIX i prve polovine XX veka. Na teritoriju današnje Vojvodine došli su krajem XVII veka iz Višnjice (Hercegovina).Najpre su se naselili u okolini Subotice, da bi se u prvoj polovini XIX veka naselili u Srbobranu.\nTemelje buduće ekonomske moći porodice postavio je Gedeon Geca Dunđerski(1808-1883).On je od svog oca Avrama nasledio nekoliko stotina jutara plodnih srbobranskih oranica. Posle revolucionarne 1848-1849.godine počinje još veće snaženje porodice.Prvo su kupljeni veliki posedi u Banatu i Bačkoj , zatim od porodice Semze kupljena su imanja u Kulpinu koji su nekada pripadali porodici Stratimirović. Imali su veoma dobro odnose sa tadašnjim episkopm bačkim Platonom Atanackovićem. Na osnovu ugovora iz 1866.godine episkop bački izdaje u arendu(zakup) 4475 jutara siriške pustare Gedeonu Dunđerskom. Ugovor je bio potpisan na šest godina, i trajao je od 1.novembra 1866.do 31.oktobra 1872.godine. Gedeon je bio u obavezi da plaća 35.000 forinti godišnje na ime zakupa zemlje , Zakup je plaćao u dve rate, prva je dospevala 21.aprila a druga 26.oktobra.\nGedeon Dunđerski je 1876.godine testamentom podelio svoju imovinu.Zemlju u srbobranskom ataru nasledio je stariji sin Aleksandar a mlađi Lazar dobija posede u Kulpinu i Kamendinu. Lazar je nasledio i trgovačke poslove od svog oca i zahvaljujući svojoj preduzetničkoj aktivnosti krajem XIX veka postaje najbogatiji Srbin u Južnoj Ugarskoj.\nNajmlađi Aleksandrov sin Bogdan(1862-1943) je jedan od najznačajih iz porodice Dunđerski. Srednju poljoprivrednu školu svršio je u Beču. Nije želeo da nastavio dalje školovanje. Dosta je putovao po Evropi i svoje znanje iz poljoprivrede još više proširio.Vraća se kući i na porodičnom imanju primenjuje nove tehnologije u poljoprivrednoj proizvodnji. Nakon očeve smrti nasledio je imanja u srbobranskom i starobečejskom ataru. U periodu od 1910-1918.godine bio je poslanik u Ugarskom parlamentu.\nSa velikim oduševljenjem je primao vesti o uspehu srpske vojske u Velikom ratu. Veliku sreću nije mogao da sakrije ni kada je srpske vojske ušla u Stari Bečej 15.novembra 1918.godine. Pod tim utiskom kao i najavom održavanja Velike narodne skupštine, piše prvi testament.\nTestament je napisao 10(23) novembra 1918.godine. U trenutku pisanja Bogdan Dunđerski poseduje 1274 jutra i 1202 kvadratni hvata obradive zemlje, gotovinu, vrednosne papire, salaš i gospodski dom,(dvorac), kuću u centru Starog Bečeja.\nBogdan Dunđerski je želeo da se nakon njegove smrti formira zadužbina: “Celu ovu moju ostavinu ostavljam i naimenujem kao fundaciju za večita vremena pod imenom „Zadužbina Bogdana Dunđerskog“ u korist prosvete pravoslavnih Srba u srpskoj pravoslavnoj mitropoliji Sremsko Karlovačkoj. Na moju kuću u Starom Bečeju kao na obadva glavna majura u Staro Bečejskom Hataru ima se napisati vidnim slovima nadpis srpskim jezikom “Zadužbina Bogdana Dunđerskog“"\nPosle njegove smrti zemlja bi se davala u zakup. Prednost pri dobijanju Bogdanove zemlje imaju “pravoslavni Srbi Sentomašani, a posle njih istoverni Staro Bečejci i ostali.“ Rukovodstvo zadužbine će plodne oranice davati u zakup najboljim ponudama. Dobijenim sredstvima Zadužbina bi bila u obavezi da školuje đake iz siromašnih srpskih porodica. Njegova volja je bila da se školuje po dva studenta na bogosloviji, medicini, filosofiji, književnost ili kako se to tada nazivalo „nauka o Srbima“ slikarstvu,poljoprivredi, dva učenika koji bi išli na zanat i po jedan na arhitekturi i mašinstvu, kao i dve studentkinje na bilo kom fakultetu.\nU testamentu je naveo ko će činiti patron zadužbine. Zadužbinom su trebali rukovoditi: mitropolit karlovački, episkop bački, rektor karlovačke bogoslovije, direkotor Zavoda Save Tekelije, predsednik srpskog pravoslavnog društva „Privrednik“ iz Zagreba, predsednik novčanog zavoda Srpske banke u Zagrebu, predsednik književnog društva Matice srpske kao i četiri člana koje će Patron izabrati iz redova, trgovaca, ekonoma, zanatlija i naučnika.\nPored brige o školovanju srpske dece rukovodstvo Zadužbine je trebalo Bogdanovoj sestri Sofiji Veselinović koja živi u Ženevi za života godišnje isplaćivati 20 000 kruna. Ukoliklo nije za života podigao kapelu na imanju patron zadužbine je bio u obavezi da istu podigne i za tu namenu Bogdan Dunđerski je nemenio 100 000 kruna. Sobarici Mariji Piskor iz Virja (Hrvatska) u znak zahvalnosti na vernost u slžbi ostavlja 30 000 kruna, i nameštaj iz kuće u centru Starog Bečeja. Veliku imovinu je namenio Mari Dinaški rođenoj Plavšić-Đalinac iz Mola, Njoj je ostavio 60 jutara zemlje, celokupni nameštaj iz druge kuće u centru Starog Bečeja, stan u dvorcu. Ikonu Svetog Đora ,rad akademsnog slikara Uroša Predića ostavlja srpskom muzeju u Beogradu ,jedan njegov portret ostavlja patronu zadužbine a drugi crkvenoj opštini u Srbobranu.\nTestament kao svedoci su potpisali dr Ivan Vlahović advokat, Jovan Stepanov sveštenik dr Paja Martinović advokat (stipendista Zadužbine baronice Jović) i Vojin Pavlović.\nStvaranjem nove države Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca kralj Aleksandar je 1919.godine započeo agrarnu reformu. Na udar se našla i zemlja Bogdana Dunđerskog. U dva navrata 1919. I 1932.godine oduzeto mu je skoro 1000 jutara obradive zemlje. Razočaran u kralja razočarao se i u duhovnu vlast koja ga nije podržala da sačuva svoje veliko imanje. Zbog toga menja testament 1920 i 1932.godine.\nKrajem 1934.godine započinje razgovor sa novosadskim advokatom Aelsandrom Močom, tadašnjim predsednikom Matice srpske, oko pisanja novog testamenta. U januaru 1935.godine Moč je doneo nacrt novog testamenta. Konačnu verziju novog testamenta Bogdan Dunđerski je potpisao 23. marta 1940.godine, a 17.aprila iste godine testament je dostavio Matici srpskoj.\nNa početku drugog testamenta Bogdan Dunđerski ističe svoje nezadovoljstvo Agrarnom reformom i sprskom pravoslavnom crkvom. Svoju imovinu je stekao radom „za razliku od onih velikih poseda koji su od strane Austro Mađaraskih vlasti davane tuđinskoj gospodi kao nagrada za „usluge“ učinjene vlastodršcima protiv našeg srpskog pravoslavnog naroda“. Smatra da je Agrarna reforma trebala da obuhvati te posede a ne one gde su, kao što je on, do poseda došli napornim radom. Bio je veoma ljut i na vodeće ličnosti srpske pravoslavne crkve koji ga nisu podržali u nameri da osnuje zadužbinu. Razočaran u kralja, pravoslavnu crkvu a najverovatnije i pod uticajem advokata Aleksandra Moča svu svoju imovinu ostavlja Matici srpskoj sa obavezom da osnuje „ZAKLADU BOGDANA DUNĐERSKOG, BIVŠEG VELIKOG POSEDNIKA STARO BEČEJSKOG I SRBOBRANSKOG“ Po njegovoj želji Matica Srpska je dužna da na njegovom imanju osnuje Poljoprivrednu akademiju.“Nastavnivnici Akademije moraju imati fakultetsko osposobljenje za nastavnike i moraju biti Srbi pravoslavne vere“. Polaznici Akademiju mogu biti samo Srbi iz Vojvodine(Bačka, Banat, Srem i Baranja). Polaznici škole moraju imati svršenu srednju školu, da su iz siromašnih porodica i u potpunosti zdravi. Za vreme školovanja stanovali bi u kućama na Bogdanovom imanju, imali bi obezbeđen besplatan smeštaj,ishranu, i džeparac.Na Akademiju bi mogli biti primljeni i studenti koji potiču iz dobro situiranih porodica ali bi oni plaćali svoj boravak.\nSobarica Marija Piskor je od 1906.godine živela u Bogdanovoj kući u centru Starog Bečeja. U testamentu ističe da je svojom „odanošću, vernošću i vrednoćom zaslužila moje potpuno povernje“. i do kraja njenog života može slobodno da uživa u kući a Matica srpska je u obavezi da joj mesčeno isplaćuje 5000 dinara mesečno. Marija Piskor je bila u obavezi da i dalje savesno održava kuću.\nBogdan Dunđerski bio je izuzetno plemenit prema svojim radnicima. Naime, odredio je ovdašnjeg lekara dr Ljubomira Borotu da vodi računa o zdravlju radnika, i za tu uslugu Matica srpska će mu mesečno plaćati 1000 dinara.\nNakon smrti Bogdanove, Matica srpska će biti u obavezi da od članova upravnog i književnog odbora izabere rukovodstvo Zadužbine. To rukovodstvo će se zvati „Starateljstvo Zadužbine Bogdana Dunđerskog“ . Predsednik Stareljstva će uvek biti predsednik Matice srpske.Zadatak Starateljstve je da vodi brigu o celokupnoj imovini , finansijama. Mandat Starateljstva će trajati sve do smrti legatora Marice Piskor, kada će rukovođenje Zadužbinom preuzeti kolegijum nastavnika. Pravlnik o radu Zadužbine izradiće Matica srpska.\nIako razočaran u poglavare pravoslavne crkve on ipak ne zaboravlja pravoslavlje i ističe želju“ kao pravoslavni Srbin želim da mi se po obredima moje svete crkve priredi skorman, ali dostojan ukop“ i dodaje „i tom prilikom nek se podeli mestnoj sirotinji bez razlike vere i narodnosti pet stotina dinara“.\nTestament je potpisan u prisustvu advokata Miloša Vlahovića, dr Emila Lazaića opštinskog lekara, dr Gligorije Čolaković, specijaliste ginekologa, dr Ljubomir Borota.\nBogdan Dunđerski umro je 3.novembra 1943.godine. Po njegovoj volji sahrana je bila skormna. Aleksandar Moč, predsednik Matice\nsrpske, je 9.novembra obavestio novosadskog agrnoma Petra Krstića da je postavljen za ekonoma na posedu Bogdana Dunđerskog. Imao je pravo da boravi u nameštenoj sobi u dvorcu. Pored toga pripadalo mu je 20 kg brašna mesečno,besplatan ogrev i jedna svinja godišnje. Početkom novembra 1943.godine procenjeno je da pokretna imovina vredi 327 157.penga. Na imanju se bilo 14 krava, 7 junica, 8 teladi, 4 vola , 220 svinja, 27 konja od kojih je 9 bilo slepih, 11 je bilo starih od 9-15 godina.\nNa žalost volja Bogdana Dunđerskog nije zaživela. Najpre fašistička okupacija a posle oslobođenja komunistički režim su sprečili da se vizija veleposednika ostvari.


London | Manga Trip - Avanture & Putovanja\nLondon je najveći grad i prestonica Ujedinjenog Kraljevstva. Leži na obalama Temze u jugoistocnoj Engleskoj. Smatra se da je osnovan jos davne 50. godine nove ere pod imenom Londinium kao glavni grad Rimske provincije Britanije. Iako nema dokaza od postojanju naselja prije toga, veruje se da naziv potiče iz perioda prije dolaska Rimljana. London je do 1925. godine bio grad sa najbrojnijim stanovništvom da bi ga prestigao Njujork. Danas, sa svojih 7.429.200 stanovnika (prema popisu iz 2004.), London je drugi najnaseljeniji grad Evrope. Grad koji ne spava, centar sveta, samo su neki od epiteta kojima se u par reči želi predstaviti grad koji svojim čarima jos nikoga nije ostavio ravnodušnim.\nNIKAKO NE PROPUSTITI…\nMadam Tussauds je jedan od najpoznatijih muzeja voštanih figura u kom je izlozeno više od 400 modela poznatih zvezda, političara, kraljevske porodice i sportista, kao i brojnih poznatih kriminalaca i mafijaša. Ubrzo nakon smrti, izložena je i nova fugura “kralja popa” Majkl Dzeksona koja je prvobitno bila namenjena u cest njegove povratničke turneje. Nedaleko od muzeja se nalazi i londonski planetarijum, takođe jedan od najvećih, spreman da zapanji turiste pogledom u univerzum.\nLondon eye (Oko Londona) je jedna od najspektakularnijih zdanja nove gradnje. Sa visinom od 135 metara, težinom većom od od 250 autobusa i neverovatnim pogledom na većinu londonskih atrakcija je idealno mesto sa koga se pruža pogled na panoramu grada. Gotovo svaki turista sa oduševljenjem čeka da se provoza u ovoj neverovatnoj spravi za čiju gradnju je bilo potrebno šest godina i više od hiljadu eksperata širom Evrope da bi se zamisao pretvorila u stvarnost.\nTower of London (Londonska kula) je verovatno najpoznatija tradicionalna građevina. Centralni deo tvrđava je izgradio engleski kralj Viljem Osvajač, a kralj Ricard I Lavlje Srce je naredio da bude opasana odbrambenim zidom I jarkom. Tvrdjava je do sredine 20. veka služila kao zatvor za pojedine važne zatvorenike. Zanimljivost je da je jedan od poslednjih zatvorenika bio i nacistički komandant Rudolf Hes koji je u maju 1941. proveo četiri dana zatvoren u kuli. Izmedju ostalog, to je i muzej kraljevskog nakita, koji prikazuje najfinije dijamante.\nHouses of Paliament ili Palace of Westminster (Kuća parlamenta) je sagradio Edvard Konfesor pre 1000godina, a 400 godina nakon izgradnje postala je rezidencija za britanske monarhe. U 19 veku dolazi do požara u kom je zapaljena cela zgrada osim Westminster Halla. Ova zgrada je možda najpoznatija po svom satu zvanom Big Ben.\nShakespeares Globe (Pozorište Glob)- pozoriste stacionirano kraj reke Temze, vratiće vas u vreme prve produkcije Hamleta, Romea i Julije. Rekonstrukcija ovog pozorišta trajala je 10 godina i koštala preko 40 miliona funti.\nBuckingham Palace and the Queens Gallery (Bekingemska palata I Kraljičina galerija) Obilazak Londona ne bi bio potpun ukoliko ne biste videli ceremoniju menjajućih gardista ove palate. Danas posetioci mogu ući i videti neke od kraljičinh privatnih umetničkih kolekcija na novootvorenoj Queens Gallery. Pored toga što je to oficijalna rezidencija kraljevske familije, Bekingemska palata je takođe administrativni centar monarhije i ima najverovatnije najpoznatiju fasadu od bilo koje palate na svetu. Iako je palata ukrašena i dekorisana dragocenim umetničkim delima kraljevske kolekcije, jedne od najvećih umetničkih kolekcija u svetu danas, ovo nije galerija niti muzej. Ona je uglavnom u funkciji članova kraljevske porodice. Godišnje poseti je oko 50 000 ljudi kao gosti na prijemima, ručkovima i večerama i na kraljevskim baštanskim žurkama.\nWestminster Abbey (Vestminsterska opatija) je velelepno arhitektonsko zdanje i mesto velikih istorijskih trenutaka engleske prošlosti i tradicije. Kuća kraljeva, kako je drugačije zovu, nalazi se u centralnoj zoni Londona. Osnovana je kao benediktinski manastir, pre 1000 godina, što samo po sebi govori o njenoj istorijskoj vrednosti.. Unutrašnjost zdanja je svojevrsno remek-delo gotske arhitekture. Na dan Božića 1066. godine, dok je London treperio od svetlosti slavlja, prvi put je u ovoj crkvi obavljeno krunisanje Vilijama Osvajača. Od tada, pa sve do danas to je postala tradicija. U Vestminsterskoj opatiji se održavaju sve važne ceremonije vezane za kraljevsku dinastiju.\nPiccadilly Circus ( trg Pikadili) jedno je od najposećenijih turističkih mesta u Londonu. Na samom trgu, koji ujedno predstavlja I najstrozi centar Londona, nalazi se poznata krilata statua grčkog boga ljubavi Erosa.\nOxford street -najposećenija ulica za kupovinu, u kojoj se nalaze velike robne kuće kao što su „Selfridges“, „John Lewis“, „Marks & Spencer“….\nTrafalgar Square (trg Trafalgar) se nalazi u srcu Londona I najveći je u celom Ujedinjenom Kraljevstvu. Na njemu se podignut spomenik u cast Viscount Horatio Nelson, komandanta Britanaca koji je dao svoj zivot u bitci na Trafalgaru\nLONDONSKI TAXI …iako najskuplji, Londonski taksiji su nedavno proglašeni za najbolje na svetu zbog izuzetnog kvaliteta usluge I neprikosnovene ljubaznosti njihovih vazača. Zanimljivo je to da za izradu vozila u tradicionalno crnoj boji postoji posebna fabrika u Engleskoj.\nLONDONSKI AUTOBUSI popularnog modela Routemaster su prepoznatljivi širom sveta. Ovaj model je konstruisan jos davne 1954, a sa serijskom proizvodnjom je zapoceto 1958. Ovi harizmatični autobusi na dva sprata, karakteristične crvene boje daju poseban šmek prestonici Ujedinjenog Kraljevstva.\nMETRO– najstariji sistem podzemne zeleznice na svetu, cija je prva linija otvoren 10. januara davne 1863. godine.\nPOŠTANSKI SANDUČICI I TELEFONSKE GOVORNICE su poznati po tome sto na sebi imaju sliku krune. Ispod krune na postanskim sanducicima nalaze se inicijali monarha. Na pojedinim sandučićima se nalaze inicijali VR( Victoria Regina)- kraljica Viktorija, a na nekima- GR( Gogeus Rex)- kralj Džordž na latinskom jeziku.\nFISH & CHIPS je najpopularnije jelo- ne samo u Londonu- vec I u citavom Kraljevstvu (nesto poput pljeskavice u Srbiji). Prvi put se spominje u Carls Dikensovom romanu “Oliver Tvist”. Jos davnih pedesetih godina XIX veka na londonskim ulicama su se mogli sresti prodavci koji su prodavali ribu I kuvani krompir. Smatra se da je prvi objekat u kome se mogao kupiti popularni “fish & chips” izgradjen šezdesetih godina XIX veka.\nENGLESKI ČAJ Prve količine čaja stigle su na Stari kontinent tek sredinom 17. veka. U najvećem broju zemalja ova biljka dugo je korišćena kao lek, sve dok je Englezi nisu potopili u toplu vodu i doživeli radost stoleća. Tradiciju ispijanja uveo je kralj Čarlsa II, nakon vencanja sa portugalskom princezom Katarinom od Bragance. Čaj je došao kao deo miraza i to ne u vidu lekovite travke, već kao izvor svakodnevnog uživanja. Upravo iz dvorskih krugova u 18. veku potekao je i čuveni engleski običaj poznat kao – čaj u pet.\nKRALJICINI GARDISTI (Queen’s Guard) dobro poznati, tema brojnih londonskih razglednica, nepomični momci sa neobičnim šubarama su zapravo zaduženi za čuvanje Bakingemske palate. Veoma je interesantna smena straže koja se dešava svakoga dana u podne. Zanimljivo je I to da se iste te šubare prave od medveđeg krzna, sto u poslednje vreme dovodi do revolta društava za zaštitu životinja.\nBEEFEATER– mnogima poznatiji po istoimenoj marki popularnog viskija, zapravo predstavlja gardistu Londonske kule (Tower of London). Originalan naziv ovih gardista, čije je prvobitno zaduženje bilo čuvanje zatvorenika I obezbeđivanje kraljičinog nakita, je Yeoman Warders. Danas se njih dvanaest nalazi ispred kule i, kao svojevrsna atrakcija u tradicionalnim uniformama, služe za upoznavanje turista sa istorijatom starog zdanja.\nDA LI STE CULI …\n…DA BIG BEN USTVARI I NIJE NAJVECI SAT U LONDONU Da, dobro ste čuli…Iako najpoznatiji Big Ben (St. Stephen’s Tower- zvanicni naziv) nije najveći londonski sat. Najveci sat ikada napravljen u Londonu zapravo pripada zgradi Shell Mex house u ulici The Strand (pruza se istocno od Trafalgar Square-a) koja je bila sedište Shell petroleum company.\n…ZA MUZEJ NEOBICNIH PREDMETA Privatni muzej „Verovali ili ne“ kompanije „Ripley entertainment“, inspirisan zbirkom američkog istraživača Robert L. Ripley- a, otvoren je nedavno na Piccadilly Circus- u.U izloženim zbirkama se može videti preparirani albino aligator, automobil marke mini kuper prekriven kristalima, maketa čuvenog londoskog mosta „Tower bridbe“ urađena od šibica, pojas nevinosti i džemper koje je slavna Marilyn Monroe nosila dok je pozirala za fotografije snimane na plaži u Kaliforniji.\n…DA SE U LONDONU NALAZI NAJVECI VISECI VRT NA SVETU „Viseći vrtovi Padingtona“, sto je originalan naziv ovog vrta, predstavlja korpu visoku tri, siroku sest metara I tesku 250 kilogtama. Ova ogromna korpa sa preko sto vrsta razlicitog cveća i biljaka, se nalazi na prednjem zidu hotela „Indigo“ u londonskoj četvrti Padington..\n…ZA RUZICASTI TAKSI Kompanija Pink Ladies Cab je uvela nova taksi vozila u Londonu i to- ruzicaste boje. Ovi taksiji su namenjeni iskljucivo zenama, dok je muskarcima je zabranjen ulaz u vozilo.\n…ZA ZABAVNI PARK NA TEMU SEX-A Park pod nazivom „Amora“, koji se reklamira kao „škola za ljubav i veze“, nalazi se na Piccadilly-ju, preko puta statue Erosa. U ovom parku se organizuju interaktivne izložbe koje istražuju različite aspekte seksualnih odnosa, od flertovanja do fetišizma, a ulaz je dozvoljen samo odraslima, kojima organizatori obećavaju pomoć u obogaćivanju seksualnog života.\n…DA U LONDONU POSTOJI BAR U KOJEM GOSTI MOGU DA UDISU ALKOHOLNA ISPARENJA G&T je bar u kome gosti mogu da se napiju tako što udišu alkoholna isparenja. Pre ulaska u bar gosti oblače posebna odela kako im odeća kasnije ne bi mirisala na alkohol. Zbog ogromnih slamki i veštačkih limunova u unutrašnjosti bara posetioci imaju utisak da se nalaze u velikoj čaši pića. Mlađima od 21 godinu ulazak u bar nije dozvoljen\nPUNK’S NOT DEAD!!! London je, između ostalog i kolevka jednog od najavangardnijih pravaca koji je napravio svojevrsnu revoluciju u novijoj istoriji muzike- punk. Nastao u siromašnim delovima Londona još davne 1976. godine, punk predstavlja politički angažovan muzički pravac koji se, svojim najvećim delom bavio socijalnim problemima. Glavna tema I lait-motiv bio je bunt mladih protiv vlasti koja koja je svojom politikom prouzrokovala izuzetno težak život radničke klase tog vremena. Rodnačelnici ovog pravca su I danas poznate grupe Sex Pistols, The Clash,…\n“Kada je čovek umoran od Londona,umoran je od života,jer se u Londonu nalazi sve što život može da pruži” rekao je o prestonici Velike Britanije Samjuel Džonson,engleski pisac i publicista iz XVIII veka.


Događaj - Izvršenje puča - Sedamdesetogodišnjica 27. marta 1941. - Treći put - Veljko Lalić\nNajvažniji mesec u Srbiji je mart. To je mesec u kojem ravnogorci slave 9. mart, kada su se zamalo vratili na vlast, komunisti obeležavaju 11, kada su pod lipom i definitivno sišli s vlasti, a građanska Srbija se seća 12. marta, kada su nas dva hica miljama udaljila od evropskog društva.\nKad prođu tri najvažnija dana tri Srbije, pojavi se 24. mart kao potvrda naših zajedničkih pogrešnih politika. I na kraju 27. mart, kada je sve ovo i počelo.\nJer, tog dana pre tačno 70 godina Srbija je rasturena. A ako hoćemo da znamo zašto nam se nešto dešava, onda moramo da vidimo i uzroke.\nOni kažu: 27. marta 1941. grupa neodgovornih oficira izvela je puč i gurnula Srbiju u Drugi svetski rat u kojem je ostala bez milion i po ljudi. Komunizam je zavladao u narednih pola veka. Najobrazovaniji vladar proteran je i prekinuta je dinastija Karađorđevića. Srbija je izgubila zemlje koje je stekla u balkanskim ratovima i Prvom svetskom ratu, kao i kompletnu elitu koja je pobegla iz zemlje ili je ubijena u čistkama od '44. do '46.\nBio je to najtužniji dan moderne, građanske i obrazovane Srbije i najsrećniji dan osione, primitivne, nazadne Srbije. Nešto kao 12. mart 2003, samo s mnogo gorim posledicama.\nI? Knez Pavle je proglašen ratnim zločincem iako je sve vreme rata proveo u Keniji. Čovek koji je Beogradu dao muzej i sve najlepše građevine nema svoju ulicu. Istoričari i danas kažu da je potpisao Trojni pakt, iako treba biti pismen pa videti da je potpisan pakt bez svih vojnih klauzula, što je potpisao i Staljin. Zločin kneza Pavla bio je što nije pristao na samoubistvo svoje zemlje, što je vodio realnu, umesto nebeske politike. Što je bio prvi srpski vladar koji je rekao da i naša glava ima cenu.\nDanas nema nikoga da podigne glas za tog obrazovanog, pametnog i čestitog srpskog plemića koji je kao veliki anglofil dva puta odbio engleskog kralja. Zbog Srbije. I još više - zbog Srba. Knezom Pavlom danas niko ne želi da se bavi u Srbiji. Jer, on je treći put! Sredina. Glineni golub između dva ideološka rova iz kojih još ratuju četnici i partizani, levi i desni, patriote i izdajnici, naprednjaci i nazadnjaci, naši i njihovi.\nI nikako da shvate i jedni i drugi da nam svima treba neko bolji od nas. Neko kao knez Pavle!


MEKALISTER STIŽE U BEOGRAD, U PLANU I SUSRET SA OPOZICIJOM: Evo o čemu će Šutanovac, Čeda i Tadić razgovarati sa evropskim izvestiocem\nGust raspored sastanaka tokom dvodnevne posete Srbiji\n24.08.2017. 09:52h 24.08.2017. 16:00h\nŽalbe na aktuelnu vlast, unutrašnji dijalog o Kosovu, stanje u medijima, promena Ustava, strategija opozicije pred beogradske izbore... neke su od tema koje će se naći na "na stolu" sutrašnjeg sastanka izvestioca Evropskog parlamenta (EP) za Srbiju Dejvida Mekalistera i predstavnika srpske opozicije.\nDoduše, samo jednog njenog dela, pošto neki, iako su pozvani, poput Saše Jankovića i Vuka Jeremića, neće prisustvovati. Drugi, kao što su Dveri i SRS, pozivnicu nisu ni dobili.\nKo će na sastanak\nNa današnjem, zajedničkom sastanku sa Mekalisterom, sasvim sigurno će biti lideri DS, LDP i SDS Dragan Šutanovac, Čedomir Jovanović i Boris Tadić, a očekivanja su da će se pojaviti i Saša Radulović koji, do sada, nije ni potvrdio ni otkazao učešće.\nIako je pozivnica za razgovore opozicionarima poslata bez agende, teme će biti raznolike. Navodno, među njima će biti i demokratija u društvu, ali i poslednja dešavanja na političkoj sceni.\nGUST RASPORED SASTANAKA SA SRPSKIM ZVANIČNICIMA: Mekalister danas stiže u posetu Beogradu\n- Malo će biti i žalbi opozicije na aktuelnu vlast, ali će se pričati pre svega o tome šta oni misle o ključnim društvenim temama. Na stolu će sigurno biti unutrašnju dijalog o Kosovu, i to više u smislu rešenja nego žalbi, demokartija u društvu, stanje u medijima, promena Ustava... Biće reči i o tome kakva je strategija opozicije kada je reč o izlasku na izbore - kažu diplomatski izvori.\nŠutanovac: Nema velike mudrosti\nLider DS Dragan Šutanovac kaže da nema prevelike mudrosti oko sutrašnjeg skupa, i da se sa Mekalisterom sretao i ranije.\n- Mi koristimo svaku priliku da ukažemo na probleme u srpskom društvu, na pogubnu politiku Aleksandra Vučića. Deo ovih razgovora se u nekim delovima pretoči u izveštaj, u nekim ne, ali su u svakom slučaju oni svrsishodni - kaže Šutanovac.\nJovanović: Kao da stiže papa\nPozivu će se odazvati i Čedomir Jovanović (LDP), ali navodi i da je od "jednog normalnog sastanka stvorena fama", i da se umesto sadržinom, javnost bavi ovom temom "kao da papa stiže u Srbiju”.\n- Za mene će biti važno da Mekalister zna da u društvu postoji energija potrebna za dogovor u BiH i rešenje odnosa Beograda u Prištine, koji će bar našoj deci omogućiti mir. Takođe, reći ću mu da uprkos velikim pritiscima ne odustajemo od članstva u NATO, što je jedini garant normalnog života na Balkanu. To su za mene teme i hoću da Brisel zna naše stavove - priča Jovanović.\nKaže i da sastanak ne ide da traži nešto za sebe i svoju stranku, "niti da tužakam nekoga ili kukumavčim zbog komplikovanih unutrašnjih odnosa".\n- Oni koji su zloupotrebili jedan ovakav sastanak za kandidovanje ličnih frustracija umesto ideja i naglo zakazivali obaveze van Beograda, kako bi sastanak izbegli, pokazli su političku jalovost i infantilnost koja neće pomoći ni opoziciji, a ni zemlji - istakao je Jovanović.\nNa sastanak sutra ide i lider SDS Boris Tadić i to pre svega "da bi ukazao na činjenicu da zvaničnici EU, osim što oficijelno podržavaju Srbiju na njenom evropskom putu, istovremeno podržavaju i demontažu svih dostignuća demokratije nakon 5. oktobra. Moglo bi da se dogodi, kaže Tadić, da "kada eventualno i završimo pregovore, da konstatuju da smo, eto, u međuvremenu prestali da budemo demokratija i da ipak ne možemo u EU".\n- Bitno je upozoriti na tu činjenicu kako u razgovoru sa predstavnicima EU, tako i javno. Dvostruki aršini koje EU primenjuje u odnosu na Srbiju imaju upravo kontraefekat na proces naših evrointegracija. Podrška autokratskim režimima nije u skladu sa vrednostima EU. Podržavajući evropski put Srbije, ujedno podrzavaju i antievropske vrednosti - kaže Tadić.\n(Kurir.rs/Blic/Lana Gedošević/Foto: Marina Lopičić)\nDejvid MekalisterEvropski parlamentizvestilacopozicijasastanakDragan ŠutanovacČedomir JovanovićBoris Tadić


Analiza | 15:30 Persiraja Aceh - PSCS Cilacap Tip: 1 @ 1.53\nSvi tipovi (W-D-L): 251-25-129, U igri: 0\nPostavljeno: 2019-10-07 01:44:39\nPersiraja Aceh - PSCS Cilacap\nU okviru 21. kola druge lige Indonezije sastaju se Persiraja Aceh i Cilacap.\nPersiraja je druga na tabeli sa 39 bodova dok je Cilacap cetvrti sa 33.\nPersiraja je ekipa koja kod kuce vec dvije godine ne zna za poraz, u Banda Acehu je jednostavno nemoguce odnijeti bodove, ove sezone kod kuce imaju deset pobjeda a danas bi trebali upisati i jedanaestu.\nU ovom mecu Persiraji je dovoljan i jedan bod da obezbijedi play off mada poznavajuci ovu ekipu i gradonacelnika Banda Aceha koji je ujedno i predsjednika kluba oni ce traziti ovdje pobjedu i potrditi svoj kvalitet.\nCilacap je u proslom kolu prokockao svoj play off kada je kod kuce remizirao sa Riau, naredni mec nakon ovog igraju kod kuce sa Ciamisom i to ce im biti prilika za bodove iako i Ciamis trazi bodove za opstanak u ligi.\nOd Cilacapa do Banda Aceha ima oko 3000 kilometara pa i put ce im predstavljati problem da dodju do bodova na ovom gostovanju.\nPersiraju redovno igram od pocetka sezone pa cu i danas tipovati njihovu pobjedu, pa cak i ako ne pobijede nema ljutnje jer su toliko puta ispostovali.\nTip: 1 +2.65\nPočetak: 07.10. 15:30h\nGostiju 211,Članova 4 (Sakriveni 0 Korisnici koji su u podesili svoj status kao sakriven.)\nAktivni članovi: crnikonj, stane1957, Collateral, Alfa147, Tabela tipstera.


RTS :: Albanija rasprodaje prastare „migove“ za 10.000 evra\nZanimljivosti Albanija rasprodaje prastare „migove“ za 10.000 evra\nponedeljak, 15. apr 2019, 11:52 -> 12:08\nAlbanija rasprodaje prastare „migove“ za 10.000 evra\nTri decenije posle pada komunizma, Albanija je odlučila da se reši starih aviona sovjetske i kineske proizvodnje, tako da se jedan „mig“ može kupiti za samo 10.000 evra.\nAlbanski „migovi“ 17, 19, i 21 odavno su otpisani, prenosi Poslovni dnevnik.\n„Usklađujemo svoje naoružanje sa NATO standardima“, izjavio je načelnik generalštaba, Bardhil Kolčaku.\n„Što se 'migova' tiče, osim nostalgije, zbog čega ćemo ih nekoliko zadržati u svojim muzejima, ostale nudimo na prodaju“, dodao je Kolčaku.\nNa listi čekanja ima i pojedinaca, entuzijasta i zaljubljenika u avione, uključujući francuskog preduzetnika Žulijena Rošea, koji bi „mig“ smestio u svoj vrt.\n„Nije jednostavno nabaviti takav avion jer ih je većina uništena, a ne sačuvana kao u Albaniji“, rekao je Roše otkrivši da se interesuje za jedan od najstarijih modela, „mig-15“ kineske proizvodnje. Početna cena mu je jedva 10.000 evra.\n(ponedeljak, 15. apr 2019, 19:34) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 15. apr 2019, 17:37) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 15. apr 2019, 15:20) - Djoka [neregistrovani]\n(ponedeljak, 15. apr 2019, 14:49) - anonymous Lala [neregistrovani]\n(ponedeljak, 15. apr 2019, 14:02) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 15. apr 2019, 13:43) - FORum LIvii [neregistrovani]\n(ponedeljak, 15. apr 2019, 13:16) - Aleksa [neregistrovani]


Uređaji za obradu trave-Zhengchang Group\nPunjenje hrane za životinje duž cele bočne strane, koordinirano sa konvejerom, visok stepen automatizacije. Koristeći prikriven iroki rotor i debljinu čekića otpornu na habanje, čestice će biti izdrobljene ujednačeno. Prihvatajući gumene spojnice sa odličnim prenosnim obrtnim momentom i veliki efekat priguivanja. Vrata s brzim pristupom o\n1. Punjenje hrane za životinje sa glavnim rotacijama, koordinirano sa konvejerom, visok stepen automatizacije. 2. Koristeći prikriven iroki rotor i debljinu čekića otpornu na habanje, čestice će biti izdrobljene ujednačeno. 3. Usvajanje zmijolike opruge spojene sa velikom transmisionom snagom obrtaja i značajnim efektom ublažavanja vibracij\n1. Punjenje hrane za životinje duž cele bočne strane, odgovarajuće za duplo punjenje, veliki izlazni rezultat. 2. Koristeći prikriven iroki rotor i debljinu čekića otpornu na habanje, čestice će biti izdrobljene ujednačeno. 3. Posebna jedinica čekića kako bi se značajno poboljalo drobljenje i izlazni rezultati. 4. Posebne jedinice stubo\nZhengchang peletirka za travnjak je patentiran uređaj sa specijalizovanim delovima koji osiguravaju da punjenje materijala bude ujednačeno i stabilno, specijalno dizajnirano za travu, hmelj, slamu i druge lagane materijale. Glavni pogon je opremljen sa visoko preciznim pogonskim zupčanikom, cirkularni kalup koji prihvata vrstu brzog prežnjenja o\nUređaj apsorbuje prednosti internacionalne homogene opreme za travu; Glavni je uređaj za briketiranje trave i procese granulacije, ravnomerno prenoenje materijala, stabilni i pouzdan rad sa lepim izgledom; Rezerve trave unutra nakon procesa drobljenja, sa stabljikama i listovima ujednačeno isečenim kako bi se osigurala kvalitetna i ravnomerna ra\nUređaj za hlađenje u procesu briketiranja trave, visoka proizvodnja, niska potronja energije, stabilan i pouzdan rad, iroka primena za blokove slame, čestice i druge proizvode od trave. Prihvata frekventnu kontrolu transporta, vreme hlađenja se može podesiti prema potrebama i zahtevima kako bi se osigurao to bolji efekat hlađenja; Prihvata hom\nSpecijalni uređaj za travu koja prihvata lanac transporta.\nKljučni uređaj za briketiranje trave/slame sa dvogodinjim poređenjem na tržitu (postojanjem na tržitu), visoka proizvodnja, dobre karakteristike, niska potronja energije, lep izgled; Zhengchang SYKH uređaj za briketiranje je opremljen sa jednim valjkom za pritisak kako bi povećao komoru za drobljenje, ojačava snagu zeljastog ležaja, visok s


eu.me - Crna Gora stvorila sve uslove da zaštiti svoje potrošače\nCrna Gora stvorila sve uslove da zaštiti svoje potrošače\npetak, 13 mart 2020 13:03\nOna je, gostujući u emisiji „Evropa“ na Radiju Crne Gore, istakla da je u tom dijelu postignut visok nivo usklađenosti nacionalnog zakonodavstva sa pravnom tekovinom EU, a da je dosta urađeno i u dijelu institucionalnog uređenja i jačanju amdinistrativnih kapaciteta za sprovođenje seta zakona kojima se štite potrošači.\n„Potrošaču je, u skladu sa zakonom, omogućeno da zaštitu svog prava zatraži neposredno kog trgovca, ukoliko nije zadovoljan tim prozivodom ili uslugom, a ukoliko nije uspio na taj način da riješi problem, ima pravo da se obrati nadležnim inspekcijama čije je kompletno radno vrijeme posvećeno samom potrošaču“, rekla je Đurđić, dodajući da vidi veću zainteresovanost potrošača za žalbe i zaštitu njihovih prava.\nĐurđić, koja je član Radne grupe za poglavlje 28 - Zaštita potrošača i zdravlja, istakla je da je u dijelu zaštite zdravlja u velikoj mjeri ispraćeno evropsko zakonodavstvo. Osvrnula se na Zakon o ograničavanju duvanskih proizvoda i saopštila da podaci iz nadzora ukazuju na kršenja propisa, najviše u oblasti turizma i ugostiteljstva.\n„Imamo povratnike koji krše propis i mišljenja smo da propisane novčane kazne ne doprinose sprečavanju kršenja tih odredbi i dat je predlog da u tom dijelu zakon treba promijeniti i povećati kazne“, rekla je Đurđić.\nOna je komentarisala i snabdjevenost prodavnica i apoteka u Crnoj Gori, u jeku dešavanja u vezi sa korona virusom, ističući da su trgovine u Crnoj Gori snabdjevene svim vrstama roba dovoljnim za potrebe građana. „Nema potrebe da građani podliježu panici i snabdijevaju se većim količinama, jer ima dovoljno robe da zadovolji njihove potrebe“, poručila je glavna tržiša inspektorka.


MEĐUNARODNA VEŽBA U OBLASTI VANREDNIH SITUACIJA SRBIJA2019: Na zatvaranju predsednik Vučić (FOTO)\nMI SMO BEZ KAPE I IZVINJAVAMO SE SVIMA ZBOG TOGA: Vučić i ministar Mali 134\t183\n27.06.2019. 16:54h 27.06.2019. 17:02h\nNa Trgu kralja Milana u Nišu održava se svečanost povodom završetaka trodnevne međunarodne vežbe u oblasti vanrednih situacija "Srbija 2019", kojoj prisustvuje i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n"Ova vežba je samo jedan od primera koji potvrdjuje važnost saradnje između država u slučaju velikih prirodnih katastrofa." - predsednik Vučić na zatvaranju međunarodne vežbe u oblasti upravljanja posledicama vanrednih situacija u Republici Srbiji u saradnji sa MSČ Ruske Federacije "SRBIJA 2019".\nA post shared by Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) on Jun 27, 2019 at 7:29am PDT\nIZ HELIKOPTERA PRAVO U BOVANSKO JEZERO! POGLEDAJTE UDRUŽENU AKCIJU SPASAVANJA NA VEŽBI SRBIJA2019: Više od 500 učesnika iz 7 zemalja! (FOTO, VIDEO)\nPredsednik Vučić sa ptipadnicima Spasilačke jedinice MUP-a Srbije na Trgu kralja Milana u Nišu gde je upravo održana svečanost povodom završetaka trodnevne međunarodne vežbe u oblasti vanrednih situacija "Srbija 2019",\nA post shared by Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) on Jun 27, 2019 at 7:55am PDT\nAleksandar VučićNebojša Stefanović NišvežbaSRBIJA2019\nMI SMO BEZ KAPE I IZVINJAVAMO SE SVIMA ZBOG TOGA: Vučić i ministar Mali prošetali beogradskom Promenadom (FOTO) 134\t183


GROBLJANSKI KRUG: 10 facts about Dracula author\n10 facts about Dracula author\nAbraham (Brem) Stoker je rođen 8. novembra 1847. godine u Dablinu (Republika Irska). Bio je bolešljivo i skoro nepokretno dete sve do svoje sedme godine, kada polazi u školu u kojoj doživljava pun oporavak na silno čuđenje roditelja i lekara. Traumatična bolest u ranoj mladosti ostavlja trag u njegovom potonjem književnom radu, jer je kao bolesno dete najviše vremena provodio u razmišljanju što ga je u velikoj meri izdiglo iznad njegovih vršnjaka. Nakon završenog koledža piše svoj prvi novinski članak, nazvan "Senzacionalizam u fikciji i društvu". Potom kreće sa kritikama pozorišnih predstava koje bivaju objavljene u Dablin mejlu, a piše i kratke priče. Družeći se u tim novinama sa Šeridanom Le Fanuom, kolegom piscem, autorom horor priča, i sam kreće u vode fikcije i ubrzo objavljuje svoje prve priče "Kristalni pehar" i "Lanac sudbine". Radio je i kao novinar-dopisnik londonskog Dejli Telegrafa.\n1878. se sa suprugom seli u London, gde postaje menadžer Licej Teatra, čiji je vlasnik bio Henri Irving, njegov dugogodišnji prijatelj i glumac. Tu upoznaje brojne poznate glumce i pisce, uključujući Artura Konana Dojla i Džejmsa Meknila Vislera. Imao je sina-jedinca, Irvinga Noela, rođenog 1879.\nStokerov roman "Drakula", koji je utabao stazu tzv. vampirskoj tradiciji u popularnoj kulturi, objavljen je 18. septembra 1897. godine. Evo nekih zanimljivosti vezanih za autora i njegova dela:\n1. Stoker je napisao 12 romana (uključujući "Drakulu" i "Dragulj Sedam Zvezda"), a objavio je i zbirku kratkih priča. Originalni naslov "Drakule" je bio "Neumirući" (The Undead). Drakula u knjizi kaže: "Moja osveta je tek započela! Trajala je vekovima, ali vreme je na mojoj strani." Do danas, napisano je više od 1000 romana i snimljeno preko 200 filmova o vampiru Drakuli.\n2. Stoker je povremeno radio kao frilens dopisnik za Dejli Telegraf tokom devedesetih godina 19. veka, a od 1905. do 1910. je radio i kao stalni član književne redakcije; tada je pisao i kritike pozorišnih predstava. Tokom tog perioda, napisao je roman "Leglo Belog Zmaja".\n3. Kao rođeni dablinac, sa majčine strane je imao veoma živopisan porodićni niz predaka, uključujući i čuvenog šerifa od Galveja, koji je rođenog sina poslao na vešala. Taj materijal je obilato koristio u svojim delima.\n4. Oduvek se smatralo da je ključna inspiracija za lik Drakule bio Vlad Cepeš, transilvanijski knez iz 15. veka, poznat i kao Vlad III Drakula od Vlaške. Međutim, istoričarka Fajona Ficsimons kaže: "Stoker nije koristio otvoreno u svom romanu određene irske elemente za osnov priče, iako je sama srž teme preuzeta iz irske istorije - i to istorije njegove porodice - pa potom uobličena piščevom imaginacijom u svima dobro poznatu priču. Manus O'Donel je nekada bio vladar cele Irske, poznat i kao Manus Veličanstveni, zapravo je bio Stokerov direktni predak i glavni uticaj na priču o Drakuli.\n5. Kada se preselio u London i postao menadžer pozorišta čiji je vlasnik bio njegov prijatelj, čuveni glumac Henri Irving, Stokera je opčinilo Irvingovo recitovanje stihova iz horor priče "San Judžina Arama", koju je napisao Tomas Hud.\n6. Stoker je često putovao u Ameriku. Bio je u prilici da se susretne sa predsednicima Vilijemom Mekinlijem i Teodorom Ruzveltom. Takođe, upoznao se i sa jednim od svojih književnih uzora, Voltom Vitmenom.\n7. Stoker se tokom života zanimao za umetnost, a 1874. je bio jedan od osnivača Dablinskog crtačkog kluba.\n8. Tokom ranih godina života, bio je bolešljivo dete, uglavnom vezan za krevet. Majka ga je tada zabavljala čitanjem priča i legendi iz Slajga, koje su bile prepune priča o natprirodnim bićima i brojnim smrtima i boleštinama.\n9. 1878. Stoker se ženi glumicom Florens Balkomb, sele se u London i ubrzo dobijaju sina kome su dali ime Irving Noel Tornli. Bilo je to vreme kada je počeo da se druži sa svojim zemljacima Oskarom Vajldom i Batlerom Jejtsom, kao i ser Arturom Konanom Dojlom, piscem priča o Šerloku Holmsu.\n10. Još uvek je aktuelna kontroverzna priča o tome šta je ubilo Brema Stokera 20. aprila 1912. godine. Njegov nećak Denijel Farson je u biografiji objavljenoj 1975. tvrdio kako u umrlici stoji da je jedan od uzroka smrti bila "šestomesečna lokomotorna ataksija" - što je zapravo predstavljao eufemistički način da se u javnosti spomene polno prenosiva bolest - sifilis. Pred smrt, Stoker je doživeo i niz srčanih udara. Njegovi kremirani ostaci se nalaze u londonskom Golders Grin kolumbarijumu.\nNakon smrti Stokerovog sina Irvina, 1961. godine, posle kremacije je njegov pepeo bio pomešan sa očevim.\n"Poslušajte ih samo, tu decu noći. O kako je mila muzika koju oni stvaraju!"\n- Brem Stoker (Drakula, 1897)\nPosted by Radmilo Kračunović at 00:04\nThe Meteors - Fuck The Bootleggers Vol.1&2 (2017)\nP. Paul Fenech - Happy Halloween IV 7'' (2017)\nIan Dury - New Boots And Panties! [40th Anniversar...\nThe Ramones - Rocket To Russia (40th Anniversary D...\nMerzbow - Aodron (2017)\nAlessandro Cortini And Merzbow (2017)\nTrisomie 21 - Elegance Never Dies (2017)\nThat's what they wanna gimme\nThe Jam - 1977: 40th Anniversary (2017)\nGBH - Momentum (2017)\nThe Adicts - And It Was So (2017)\n30 years of Floodland\nUmbra Et Imago - Die Unsterblichen: Das zweite Buc...\nRome & Thåström - Stillwell EP (2017)\nHugo Race & Michelangelo Russo - John Lee Hooker’s...\nIn The Nursery - 1961 (2017)\nChrome - Techromancy (2017)\n37 years away from the flat fields and still there...\nEstampie - Amor Lontano (2016)\nThe tale of two escape holes\nCold Meat goes 30\nHow moonlight affects life on Earth\nraison d'être & Troum - XIBIPIIO. In And Out Of Ex...\nThe Flamin' Groovies - Fantastic Plastic (2017)


Alternativno radno zakonodavstvo - Rosa Lux\nPublisher: Rosa Luxemburg Stiftung, Beogradi Centar za dostojanstven rad, Beograd\nOsnovna hipoteza kojom se analiza rukovodi jeste da su alternative trenutnom stanju ne samo moguće (u normativnom i ekonomskom smislu) već i nužne i racionalne, jer aktuelne politike ne mogu održati čak ni trenutno stanje na duži rok. Budući da u trci do dna dno zapravo ne postoji, jer se uvek može otići korak niže od konkurenata u privlačenju investicija, jedini dugoročni plan može biti napuštanje trenutnih odnosa i jačanje kontrolne i socijalne uloge države. U analizi se odlazi i korak dalje pa se osim nužnosti postojanja alternativa, one razvijaju a ponekad i konkretno normativno uobličavaju.


Otkazan Adria Tour u Banjoj Luci i Sarajevu: Ideju želimo sprovesti u djelo čim se steknu uvjeti – Sport Centar Otkazan Adria Tour u Banjoj Luci i Sarajevu: Ideju želimo sprovesti u djelo čim se steknu uvjeti – Sport Centar\nPoslije današnjeg sastanka svih članova Organizacionog odbora Adria Toura donesena je odluka da se turnir ne nastavlja, kao i da neće biti održan u Banjoj Luci, niti u Sarajevu.\n“Izuzetno nam je žao što moramo da prekinemo organizaciju teniskih turnira u Banjoj Luci i Sarajevu. Radovali smo se da publika koja dugo godina čeka vrhunske asove, konačno vidi uživo Novaka Đokovića i druge tenisere, kao i da igranjem u ovim gradovima omogućimo promociju sporta i finansijsku podršku lokalnim igračima. Nažalost, zbog svih događaja posljednjih dana donijeli smo odluku da je sada najvažnije da se epidemiološka situacija stabilizuje, kao i da se svi oporave”, izjavio je direktor turnira Đorđe Đoković.\nNovak i Jelena su pozitivni na koronu, a evo šta je sa ostalim članovima porodice!\n“Zahvaljujemo se svim učesnicima iz Teniskog saveza RS, grada Sarajeva, svima koji su prethodnih dana vrijedno radili na pripremi ovih događaja. Cijenimo to i ostajemo prijatelji, a nadamo se da ćemo našu ideju sprovesti u djelo, čim se za to steknu uslovi”, naglasio je Đoković.\nĐorđe Đoković je na kraju podsjetio da je ideja Adria Toura bila humanitarnog karaktera, sa ciljem da se omogući zarada igračima iz regiona, pomogne humanitarnim organizacijama i da se promovišu dobre vrijednosti.\n“Ostajemo sada usmjereni na podršku svima onima koji su inficirani Covid 19 virusom sa željom da se što prije oporave”; ističu iz organizacionog odbora.\nToni Nadal brani Đokovića: Namjera je bila dobra, mjere u Srbiji nisu toliko striktne


B92 · 25. OCT 2006 · ODABRAO/LA:D. MALJKOVIC\nŠta ne nudi predlog ustava\nPredstavnici NUNS-a upozorili su da su neke odredbe predloga ustava u suprotnosti sa postojećim Zakonom o informisanju. Zainteresovani građani navode da nema garancija za povraćaj oduzete imovine. I dok predstavnici Vlade pozitivno govore o ravnopravnosti... DETALJNIJE>>\nLABRIS · MEDIJSKA KAMPANJA · 12. OCT 2006\nLabris pokreće medijsku kampanju "Ponosna na svoje roditelje", s ciljem pružanja podrške roditeljima i prijateljicama/prijateljima lezbejki i gej muškaraca. DETALJNIJE>>\n· 10. OCT 2006\nGej strejt alijansa protiv predloga ustava\nPredlog ustava Republike Srbije koji je ponudila Narodna skupština na svojoj posebnoj sednici 30. septembra 2006. godine ograničava slobode lezbejki, gejeva, biseksualnih i transdžender osoba, ugrožava njihova ljudska prava, kao i trajno sprečava poboljšanje... DETALJNIJE>>\nPETAR LUKOVIĆ · FERAL TRIBUNE · 05. OCT 2006 · ODABRAO/LA:NICODEMUS\nKad jedna epohalno efikasna država kakva je Srbija za, recimo, svega sedam dana odluči da se dogovori oko novog Ustava, isti napiše i izglasa bez glasa protiv – svečano, u subotu, uoči ponoći – a potom, nenadjebivo ozbiljno zakaže opštenarodni Referendum... DETALJNIJE>>\nPETAR LUKOVIC · 09. SEP 2006 · ODABRAO/LA:NICODEMUS\nSbija do Helsinkija!\nU iščekivanju najznačajnijeg političkog happeninga godine: Sabora trubača u Guči gde se očekuje neizbežno prisustvo Vojislava Koštunice – tko zna, možda se predsednik Vlade uhvati trube i razvali jednu soul manastirsku, punu elegije glede jazzy Kosova... DETALJNIJE>>\nBORIS MILIĆEVIĆ · 30. AUG 2006 · ODABRAO/LA:D. MALJKOVIC\nOsvrt na (ne)moral\nVest agencije Beta o hvarskom "gej tjednu", objavljena 23. avgusta na sajtu B92 u sekciji Život pod naslovom "Gej šok na Hvaru", očigledno je prouzrokovala niz oprečnih komentara. S obzirom da je B92 propustio, po našem mišljenju, da prenese sve strane... DETALJNIJE>>\nVREME · 03. AUG 2006 · ODABRAO/LA:NICODEMUS\nPopovi i pankeri ujedinite se\nSada se, na naše oči, kreira i natura predominantni kulturni obrazac, a po njemu će u etru opstati samo mediji koji promovišu veseli idiotizam DETALJNIJE>>\nDANAS.CO.YU · 01. AUG 2006 · ODABRAO/LA:NICODEMUS\nUpotreba prezervativa u Srbiji još nije navika\nMnogi mladići još uvek smatraju da je pitanje upotrebe prezervativa kod današnjih muškaraca test dokazivanja muškosti. Onaj ko stavi kondom pre seksualnog odnosa, prema merilima većine, na sebi umanjuje zadovoljstvo. Oni zbog toga i odbijaju da ga stave,... DETALJNIJE>>\nVREME · 18. JUL 2006 · ODABRAO/LA:NICODEMUS\nEXIT 06 - Srbija Suburbija\nBilo je više od simbolike u trenutku kada su Pet Shop Boys, pod bljescima vatrometa na nebu iznad Petrovaradinske tvrðave, privodili kraju svoj impresivni šou uz euforične zvuke himne Go West. DETALJNIJE>>\nVREME · SRBIJA · 26. JUN 2006 · ODABRAO/LA:NICODEMUS\nDa svaki dosadašnji potez Svetlane Ražnatović nije bio dobro promišljen, a svaki segment njenog života "adekvatno" medijski predstavljen, Ceca bi bila i ostala samo još jedna pevaljka, a sve ono što peva bilo bi ocenjeno kao... DETALJNIJE>>


od Ekonomska škola Banjaluka\n1.\tInformacije o održanim sastancima Savjeta učenika:\nBroj održanih sastanaka Savjeta učenika:\t5 (4 redovne sjednice, 1 svečana)\nBroj članova Savjeta učenika najčešće prisutnih na sastancima:\t22\nObrazloženja odgovora:\t/\n2.\tInformacije o prisustvu na sjednicama Nastavničkog vijeća i Školskog odbora\nNa koliko sjednica Nastavničkog vijeća je prisustvovao Savjet učenika do 11. aprila 2014. godine?\t2\nNa koliko sjednica Školskog odbora je prisustvovao Savjet učenika do 11. aprila 2014. godine? 2\n3.\tInformacije o provođenju zajedničkih aktivnosti na nivou Repoublike Srpske i BiH\nDa li je Savjet učenika proveo istraživanje na temu adaptacije rada odjeljenskih zajednica?\tNe\nDa li je Savjet učenika realizovao prvi dio aktivnosti „Škola po PS-u“\tDa\nDa li je Savjet učenika proslijedio informacije vezane za aktivnost „Stipendije za sve“?\tNe\nDa li je Savjet učenik proslijedio literarni konkurs na temu „Obrazovanje na moj način“?\tNe\nDa li je Savjet učenika realizovao aktivnost „Dan D“?\tDa\nDa li je Savjet učenika realizovao aktivnost „PST“? Ne\nDa li je Savjet učenika realizovao aktivnost „Ostavimo trag“? Akcija će se realizovati do kraja maja.\nObrazloženja odgovora: •\tSavjet učenika smatra da je istraživanje „Adaptacije rada odjeljenjskih zajednica“ nesuvislo budući da je RPZ poslao dopise nakon konferencije MRESURS-a da su škole dužne održavati časove odj. zajednice. Ukoliko se taj dopis ne poštuje potrebno je razgovarati sa nastavničkim vijećem i jasno dati do znanja da se navedeni časovi moraju održavati. Slučaj je u nadležnosti instutucija, a Savjet učenika može samo ukazati na propust.\n•\tKonkurs za literarnu temu „Obrazovanje na moj način“ kasno je uručen rukovodstvu Savjeta.\n4.\tInformacije o provođenju aktivnosti na nivou regije:\nDa li je Savjet učenika realizovao aktivnost „Postavljanje prava i obaveza učenika“?\tDa\nObrazloženja odgovora:\tPosteri sa pravama i obavezama učenika okačena su na hodnicima, u učionicama i ostalim vidljivim mjestima u školi.\nDa li je Savjet učenika realizovao aktivnost\n„Ostavi trag“?\tNe\nObrazloženja odgovora:\tAkcija će se realizovati do kraja maja\nDa li je Savjet učenika realizovao aktivnost „Idemo na Mars“?\tDa\nObrazloženja odgovora:\tSavjet učenika Ekonomske škole pokrenuo je akciju povodom Međunarodnog dana srednjoškolaca u sklopu koje su po školi podijeljeni posteri koji govore o istoriji događaja i razlogu slavljenja ovog srednjoškolskog praznika. Takođe, u ponedjeljak (18.11.2013.) pojedini učenici su zamijenili svoje pozicije sa profesorima i držali časove, kako bi dobili prilku da osjete obavezu profesorskog poziva, te da iskažu svoje predavačke talente. Predsjednik SU bio je direktor škole.\nDa li je Savjet učenika realizovao aktivnost „Obilježavanje Dana Republike Srpske“?\tDa\nObrazloženja odgovora:\t26.12.2013. godine Savjet učenika Ekonomske škole obilježio je Dan Republike Srpske i njenu krsnu slavu, Sv. arhiđakona i prvomučenika Stefana. Svečanoj sjednici prisustvovali su članovi Savjeta učenika, profesori, članovi uprave i gosti iz ostalih škola i institucija. Nakon svečane sjednice, za sve goste izveden je igrokaz "NEBO" u izvođenju Dramske sekcije škole.\n5.\tInformacije o provođenju aktivnosti na nivou škole\nPlanirane aktivnosti do 16. juna 2014. godine:\nAktivnost 1: Predstavljanje škole i Savjeta učenika na međunarodnom sajmu inovacija i stvaralaštva „Inost mladih“ 2014. (25.4.) i „Inovi mladi“ (3.5.)\nAktivnost 2: Učešće na sajmu kreditiranja „Volontiraj-kreditiraj“ u Sarajevu (28.4.)\nAktivnost 3: Završna svečana sjednica, rezimiranje postignutih rezultata Savjeta učenika i sekcija škole, razgovor o unapređenju budućeg rada, druženje u amfiteatru škole i dodjela priznanja i pohvala.\n6.\tPrimjeri dobre prakse\n1) Raspodjela rada (obaveze od svakog zadatka ili planirane aktivnosi podijeliti na više učenika. Tako će ostati zainteresovani za rad u Savjetu jer će osjetiti da su dio te aktivnosti).\n2) Na kraju polugodišta, na osnovu evidencije o prisustvu , nagradite najaktivnije predstavnike. Ja sam to učinio sa čokoladicama i rokovnicima.\n7.\tPoteškoće pri radu\n1) Generalni problem nezainteresovanosti đaka za školu, pa samim tim i za Savjet učenika ponekad otežava rad.\n10.\tDodatni komentar\n1) Ne slažem se sa tim da mRESURS treba toliko sarađivati sa mREVUK-om. Politička manipulacija mladih stalno se manifestuje kroz razne oblike od strane mREVUK-a na štetu Republike Srpske. Spriječite to i postavite jasne granice između Republike Srpske i Bosne i Hercegovine.\n2) Predlažem da se napravi i usvoji novi grb Mreže Savjeta učenika Republike Srpske. Ovaj sadašnji predstavlja vrhunac rugla i ne oslikava ni na koji način srednjoškolsku populaciju Republike Srpske.\n3) Održavanje veb-stranice Mreže Savjeta učenika je previše komplikovano. Stranica je zastarjela i lično nisam u stanju da unosim podatke o aktivnostima svog Savjeta na nju.\n4) Sve aktivnosti Savjeta učenika Ekonomske škole Banja Luka možete pratiti na našoj zvaničnoj veb-stranici: www.savjetucenikaesbl.weebly.com\n» Izvještaj o radu Savjeta učenika - Ekonomska škola Banjaluka\n» Izvještaj rada Savjeta učenika - Ekonomska škola Banjaluka\n» Humanitarna prodaja čestitiki povodom Dana zaljubljenih (14.01.2011.god) - Ekonomska škola Banjaluka\n» Postavljanje ikona Sv Save - Ekonomska škola Banjaluka\n» Jedan slatkiš-jedno dijete - Ekonomska škola Banjaluka\n» Edukativna prezentacija o sidi!!! - Ekonomska škola Banjaluka\n» Kad bi hljeba bilo više! - Ekonomska škola Banjaluka\n» Pomoć socijalno ugroženim porodicama - Ekonomska škola Banjaluka\n» Sanduče savjeta učenika Ekonomske škole - Ekonomska škola Banjaluka\n» Oglasna ploča "Bilbord" savjeta učenika u školi - Ekonomska škola Banjaluka\n» Radionice na temu "Sta je to savjet učenika?" - Ekonomska škola Banjaluka\n» Gostovanje u emisiji "Zabranjeni forum" - Ekonomska škola Banjaluka