Posle poraza od Argentine 30:28 u borbi za 17. poziciju, on je najpra naglasio da je povreda Vujića poremetila stvari.\n- Mislim da smo vodili do pet minuta pred kraj utakmice, ali povreda Vujića definitivno je poremetila celu koncepciju. To ćemo tek videti i analizirati. Svi srednji bekovi su bili agresivni, pa sam odlučio da igram u paru sa njima. Nažalost, desni bekovi jako nesigurni. Probali smo nešto da kompenzujemo pored svog mentalnog pražnjenja i žaljenja za drugom rundom. Prosto ovi momci nemaju pravo da biraju ili da im je ijedna utakmica ispod časti jer oni nisu velike zvezde. Oni mogu da budu, ali moraju da se dokazuju - objasnio je selektor.\nU jednom dahu se osvrnuo i na meč sa Bahreinom i na ovaj poraz od Argenitine:\n- U obe te utakmice mi se nisu svidele neke stvari, one koje pokušavam da promenim. Postoji moja selekcija i prirodna selekcija igrača, tako da sa pojedincima nisam zadovoljan niti njihovom reakcijom. Bože moj, ne igra se za najviši plasman... Šta je tu je. Jeste jako loš plasman, najgori u istoriji i svestan sam ja toga, ali sam takođe svestan zbog čega sam uzeo sve ovo.\nZa kraj, poručio je da promena mora da krene od samih igrača:\n- Bio sam jako trezven pred Svetsko prvenstvo znajući kakvu ekipu vodim, ali opet govorim, neke stvari se prosto grade i moramo da ih popravimo. Brzopletost i glava su najveći problemi. Možemo mi ceo sistem da menjamo, ali oni moraju sebe da menjaju u nekim stvarima. Prosto moraju da menjaju dosta stvari kod sebe ako misle da u najkraćem mogućem roku budemo još bolji.\nRadivojević: Tužan nastup\n"Niko ne može da bude srećan zbog rezultata, daleko bilo... Moramo da popravimo mnogo stvari. Nadam se da ćemo se vratiti jači", zaključio je on, a prenosi Tanjug.


SAVREMENI ITALIJANSKI KRATKI FILMOVI\nSreda 5. 6. u 20:00, Studio 26\nU protekloj deceniji svedoci smo nove renesanse italijanske animacije. Aktuelna ekonomska i politička situacija su naravno ostavili traga i u kratkim filmovima italijanskih autora, koji sada putem svojevrsnog i neobičnog izraza prikazuju lične doživljaje stvarnosti.\n"/> SAVREMENI ITALIJANSKI KRATKI FILMOVI\n5. 6. 2013.| Akademski filmski centar\nOve animirane srede publika će imati prilike da pogleda 14 kratkih animiranih ostvarenja iz Italije nastalih u periodu od 2002. do 2012. godine. U pitanju je izbor filmova za DVD izdanje koji su priredili Paola Bristot i Andrea Martinjoni. Vidimo se!\nThe Journey of the Birdboy, Chiara Ambrosio, 2007, 4:23\nGiallo a Milano, Sergio Basso, Lorenzo Latrofa 2009, 6:51\nDjuma, Michele Bernardi, 2012, 3:50\nLe Fobie del Guardrail, Marco Capellacci, 2012, 5:00\nLa Funambola, Roberto Catani, 2002, 6:00\nDieci cadute, Nicola Console, 2012, 17:57\nPercorso#0009-0410, Igor Imhoff, 2010, 4:28\nAztrokitifk & Mario Show, Ivan Manuppelli, Gianluca Lo Presti, 2008, 5:00\nArithmetique, Giovanni Munari, Dalila Rovazzani, 2010, 4:00\nImago, Beatrice Pucci, 2008, 5:50\nCi sono gli spiriti, Alvise Renzini, 2009, 6:20\nCorpus No Body, Saul Saguatti, Audrey Coianiz, 2010, 6:00\nTopo glassato al cioccolato, Donato Sansone aka Milkyeys, 2011, 2:40\nSilenziosa-Mente, Alessia Travaglini, 2011, 5:00\nVrste materijala u arhivi: , Plakat


MSP ODLUČUJE O TUŽBI HRVATSKE | Institute for War and Peace Reporting\nSud se proglasio nadležnim za tužbu koja je protiv Srbije podneta zbog genocida.\nMeđunarodni sud pravde (MSP) se ove sedmice proglasio nadležnim u parnici koju je Hrvatska pokrenula protiv Srbije zbog genocida.\nSud je 18. novembra doneo konačnu i obavezujuću odluku, koja nije podložna žalbi, da jeste nadležan za taj postupak.\nHrvatska je parnicu protiv Srbije – odnosno, tadašnje Savezne Republike Jugoslavije (SRJ) – MSP-u podnela još 1999. godine, tvrdeći da je kampanja etničkog čišćenja tokom četvorogodišnjeg rata u Hrvatskoj poprimila „oblik genocida koji je rezultirao time da su građani Hrvatske u velikom broju bili raseljavani, ubijani, mučeni ili nezakonito pritvarani, kao i da im je u mnogo slučajeva uništavana imovina“.\nPrema navodima Zagreba, u toj kampanji je stradalo preko 10,000 ljudi i njome je direktno bilo upravljano iz Beograda. Oko trećina žrtava bili su civili – uključujući žene, decu i starce.\nNo, na preliminarnom saslušanju koje je pred MSP-om održano u maju ove godine, Srbija je tvrdila da ovaj sud nije nadležan za ovaj slučaj. Osim toga, tvrdila je i da zločini koji su u Hrvatskoj počinjeni u periodu od 1991. do 1995. nisu imali razmere genocida.\nMeđutim, veće koje čini 17 sudija odbacilo je pomenuti pokušaj osporavanja nadležnosti MSP-a za hrvatsku parnicu.\nHrvatska je druga balkanska zemlja koja je Srbiju pred MSP-om tužila za genocid.\nBosna je sopstvenu parnicu za genocid pokrenula još 1993. godine. U februaru 2007., sudije MSP-a su Srbiju oslobodile direktne odgovornosti za genocid koji je 1995. počinjen u Srebrenici, a proglasili je krivom samo zbog toga što nije sprečila ili kaznila počinitelje tog zločina.\nNa najnoviju odluku MSP-a srbijanske su vlasti ove sedmice odgovorile tako što su najavile da će pokrenuti kontra-tužbu protiv Hrvatske za ratne zločine i etničko čišćenje.\nSrbijanski ministar inostranih poslova, Vuk Jeremić, izjavio je 18. novembra za državnu televiziju da će „Srbija tužiti Hrvatsku . . . i pružiti joj priliku da odgovori na naše optužbe za ratne zločine i etničko čišćenje“, koje je nad srpskim civilima počinjeno tokom rata u Hrvatskoj.\nSrbija tvrdi da je 1995. godine, tokom Operacije Oluja – to jest, hrvatske vojne ofanzive kojom je povraćena teritorija koju su do tada kontrolisali pobunjeni Srbi – preko 200,000 Srba pobeglo iz Hrvatske, dok ih je više stotina ubijeno.\nJeremić je rekao kako mu je „žao“ što Hrvatska insistira na tome da MSP treba da procesuira tužbu za genocid, dodajući da Srbija i Hrvatska „treba da se okrenu pomirenju . . . i zajedničkoj evrpskoj budućnosti“.


MERKELOVA ŽELI SLABIJU REPUBLIKU SRPSKU – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\nPočetna / REGION / MERKELOVA ŽELI SLABIJU REPUBLIKU SRPSKU\nMERKELOVA ŽELI SLABIJU REPUBLIKU SRPSKU\n9. јуна 2015.\tREGION, SVIJET, VIJESTI Ostavite komentar 921 Pregledi\nTrajno rješenje odnosa Beograda i Prištine, kao i pristanak Srbije na slabljenje Republike Srpske biće dva osnovna zahtjeva kancelarke Angele Merkel.\nNjemačka kancelarka, najmoćnija žena na svetu, dolazi u posjetu Beogradu početkom jula i ove dvije stavke su u vrhu onoga što će prenijeti državnom vrhu Srbije. Prema stavu Berlina, to što bi Srbija omogućila ulazak Kosova u UN ne bi značilo da je priznala jednostrano proglašenu nezavisnost. Sve bi bilo obavljeno po modelu „dvije Njemačke“, iz doba hladnog rata do 1990, kada se istočna i zapadna Nemačka formalno-pravno nisu priznale, ali su obje bile u UN.\nMerkelova traži članstvo Kosova u UN jer je to jedini način da ono postane članica Saveta Evrope i OEBS, kao i Evropske unije. To bi ujedno značilo trajno rješenje kosovskog pitanja, koje već decenijama ugrožava nemački interes za stabilnim Balkanom.\nDrugi stalni izvor nestabilnosti u regionu je, smatraju Nemci, položaj Republike Srpske. Zbog toga će Merkelova tražiti da Srbija pristane na slabljenje RS, da se jasno ogradi od Milorada Dodika, da se suprotstavi njegovom referendumu za otcepljenje RS i da pristane na ustavne promijene kojim bi ojačale centralne institucije u Sarajevu.\n-Vidjećemo da li će ovi zahtjevi biti formalizovani sada, kao zahtjev prilikom posjete Merkelove, ili će to biti malo odloženo, ali da će se pojaviti na stolu nema sumnje. Kada je reč o članstvu Kosova u UN, po modelu dvije Njemačke, to je bio predlog Volfganga Išingera još prije proglašenja nezavisnosti Kosova. Ograđivanje od Dodika su Njemci tražili još od Tadića, i to nije samo zahtev Njemačke, već i SAD. Poslije primjene Briselskog sporazum, Dodik je zasigurno prva sljedeća tema – kaže Vukadinović za „Blic“.\nPrethodni ŠKOLA PLIVANJA TOKOM CIJELE SEZONE\nSljedeći BIJELJINSKI SUPERBOGATAŠI


Doris Pack: IZ BiH treba jasno da osudi vehabije – Informer\nDoris Pack: IZ BiH treba jasno da osudi vehabije\nIzvjestilac Evropskog parlamenta za BiH Doris Pack prihvatila je na sastanku Spoljnopolitičkog komiteta (AFET), tokom prvog čitanja Nacrta rezolucije, da se u izvještaj unese poziv Islamskoj zajednici BiH da se “jasno negativno izrazi o rastu vahabizma”.\nOna je prihvatila inicijativu holandskog evroposlanika Bastiana Beldera, naglašavajući da “BiH nije prostor gdje je fundamentalizam i vjerski ekstremizam dobrodošao”.\nPackova je rekla Srni da “vehabija u BiH nema mnogo, da su izolovani, te da se za taj pokret iskorištavaju siromasi pošto se za članstvo dobija novčana naknada”.\n“To baca sjenu na cijelu zajednicu. Kome to treba? Tolerancija takvih ekstremnih pojava treba da prestane, a oni koji bi trebalo da potaknu to pitanje nalaze se u Islamskoj zajednici. Na pitanje zašto sam na AFET-u pomenula reis-l-ulemu Cerića nemam poseban komentar, osim da svi znamo ko je poglavar Islamske vjerske zajednice u BiH”, rekla je Packova.\nHolandski poslanik Bastian Belder, koji je i pokrenuo ovu inicijativu, objasnio je Srni da u Evropskom parlamentu “moraju biti svjesni rasta vjerskog fundamentalizma u BiH, pogotovo oličenog u vahabizmu”.\n“Izvjestilac Doris Pack unijeće smisao moje diskusije u svoj Izvještaj, a saglasni smo da ja dam prilog toj formulaciji. Takve pojave nemaju mjesta u BiH koja želi biti član Evropske unije i koju mi želimo kao članicu kada provede adekvatne reforme” – ističe Belder.\nOn napominje da će Evropska komisija uzeti u obzir Rezoluciju Evropskog parlamenta o BiH prilikom svog godišnjeg izvještaja.\n“Cilj naše rezolucije i godišnjeg izvještaja Evropske komisije jeste da se u BiH vlast i društvo potaknu na akcije. Poenta moje diskusije jeste da Islamska zajednica prestane biti pasivna, a ima kritika i da je pasivan i poglavar reis-l-ulema Cerić” – rekao je Belder.\nOn je svoje primjedbe bazirao “na medijskim izvještajima, posebno radija “Deutschee Welle”, o incidentima u BiH, zatim na izvještaju sarajevskog biskupa Sudara od 29. januara, koji je pomenuo opsanost od vehabizma, kao i da će prve žrtve evenutalnog preovladavanja netolerantnog islama biti većinski, a vjerski tolerantni Bošnjaci”.\n“Biskup je to rekao u kontekstu toga da se i iseljavanje Hrvata iz BiH dijelom pripisuje nelagodi od rasta ovakve vrste ekstremnog islamizma” – napominje Belder, član konzervativne holandske partija SGP, tradicionalne protestantske inspiracije.\nOn objašnjava da, “kao Holanđanin, pažljivo bira riječi, jer je svjestan tragedije Srebrenice” i da želi da sve njegove intervencije u vezi sa vehabizmom budu transparentne.\nEmine Bozkurt, izvjestilac za BiH za frakciju socijalista u Evropskom parlamentu, ističe da se protiv vjerskog nasilja treba da bori u cijeloj Evropi.\n“Od mnogih koji žive u Bosni, bilo da su Srbi, Hrvati, Bošnjaci ili Jevreji, znam da vahabizam nije tip islama koji je tamo ukorijenjen. Islam u BiH postoji vijekovima. On je moderan i sekularan. Smatram da je veoma važno da Evropski parlament bude o tome informisan. Antiislamske tendencije koje postoje u Evropi ne bi smjele da budu iskorištene za donošenje generalnih sudova o muslimanima,” rekla je ona.\nBozkurtova je ipak napomenula da “gdje god postoje ekstremisti, a specijalno ako pribjegavaju nasilju, postoji razlog za brigu”.\n“Nedavni napad vehabija na američku Ambasadu u Sarajevu najviše je šokirao bosanske muslimane” – tvrdi ona i dodaje da ne bi bilo loše istražiti ekstremističke tendencije u regionu.\nŠef Delegacije za jugoistočnu Evropu Eduard Kukan smatra da su u BiH od presudne važnosti pravosudne reforme.\n“Svaki rast radikalizma i fundamentalizma u zemlji jeste korak unazad. Ta energija treba da se usmjeri na sasvim drugačije teme, a to su funkcionisanje institucija i reforme” – rekao je on Srni.\nKukan poručuje političarima da odgovornost za reforme leži na njima i da svi čekaju – rezultate.\n“Političari moraju da preuzmu odgovornost, jer od njih zavisi da li će zemlja ući u evropske integracije. Samo reforme mogu da donesu napredak građanima BiH”, zaključio je češki evroposlanik Eduard Kukan.\nSarajevo: Do kraja dana bit će uspostavljen tramvajski saobraćaj do Nedžarića\nJosipović: Dogovoriti arbitražu o granici sa BiH i Srbijom


Rok za dostavljanje redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja\nAgencija za privredne registre (APR) utvrdila je nove rokove za dostavljanje finansijskih izveštaja propisanih Zakonom o računovodstvu. Ovi novi zakoni i mnogi drugi dobro se razumeju kada kontaktiramo knjigovodstvenu agenciju u Beogradu.\nRok za dostavljanje redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja ističe 4. avgusta, umesto 30. juna ove godine, zatim, rok za dostavljanje konsolidovanog godišnjeg finansijskog izveštaja ističe 3. septembra, umesto 31. jula 2020. godine.\nTakođe, za dostavljanje vanrednog finansijskog izveštaja zadnji datum je 5. jun, pod uslovom da je rok za dostavljanje tih izveštaja istekao za vreme vanrednog stanja.\nSlanje redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja pravnih lica koja imaju poslovnu godinu različitu od kalendarske godine ističe 4. avgusta ali pod uslovom da je rok za dostavljanje tih izveštaja istekao za vreme vanrednog stanja, odnosno ističe do 31. maja 2020. godine.\nAPR skreće pažnju korisnika i na način računanja rokova u postupku registracije u ostalim registrima Agencije.\n“U skladu sa Uredbom o primeni rokova u upravnom postupku za vreme vanrednog stanja, rok propisan za preduzimanje radnje za stranku počinje da teče ispočetka, narednog dana od dana ukidanja vanrednog stanja“, navodi Agencija za privredne registre.\nObjavljivanje odluke registratora koja je doneta u vreme vanrednog stanja, smatra se izvršenim istekom 15 dana od prestanka vanrednog stanja, pa rok za izjavljivanje žalbe počinje da teče prvog narednog dana.


Arhivirani utisci o kompaniji Comtrade System Integration d.o.o. | HelloWorld.rs\nArhivirani utisci o kompaniji Comtrade System Integration d.o.o.\nIskustvo · 27.07.2017\nVrhunska kompanija za srpske pojmove i prilike. Brojne beneficije za zaposlene i generalno vrlo korektan odnos prema zaposlenima (što je prava retkost u današnje vreme). Dobra prilika za početnike, mlađe kolege da nešto nauče i steknu iskustvo. Relativno "siguran posao" (iako mislim da danas tako nešto ne postoji) imajući...\nVrhunska kompanija za srpske pojmove i prilike. Brojne beneficije za zaposlene i generalno vrlo korektan odnos prema zaposlenima (što je prava retkost u današnje vreme). Dobra prilika za početnike, mlađe kolege da nešto nauče i steknu iskustvo. Relativno "siguran posao" (iako mislim da danas tako nešto ne postoji) imajući u vidu da su glavni klijenti državni sistemi (Telekom, EPS, Poreska uprava, itd...).\nNiže plate nego u stranim predstavništvima (zakucani ste u platni razred i to vam je što vam je, povišice su retke i niske). Realno, oseća se manjak seniora odnosno iskusnog i kvalitetnog inženjerskog kadra koji je u stanju da "vuče" projekte od početka do kraja (i koji pored tehničkog znanja ima i konsultantsko znanje...\nNiže plate nego u stranim predstavništvima (zakucani ste u platni razred i to vam je što vam je, povišice su retke i niske). Realno, oseća se manjak seniora odnosno iskusnog i kvalitetnog inženjerskog kadra koji je u stanju da "vuče" projekte od početka do kraja (i koji pored tehničkog znanja ima i konsultantsko znanje odnosno zna kako se treba postavljati pred klijentima) kako se ne bi ulazilo u crunch time, probijali rokovi i plaćali penali što svakako utiče na profit firme i pomenute plate.\nIskustvo · 23.02.2017\nPrijavljivanje na punu platu, privatno zdravstveno osiguranje, dobro radno vreme, dobra oprema za rad. Jako prijatna atmosfera u kompaniji generalno, nema mobinga i slično, 90% zaposlenih su normalni ljudi koji izlaze u susret i od kojih može dosta da se nauči.\nIskustvo · 07.09.2016\nVeoma pozitivno radno okruženje, VRHUNSKA oprema za rad, veliki broj pogodnosti za zaposlene (besplatni bonovi za piće, restoran sa kuvanom hranom po veoma povoljnim cenama, teretana i sportski tereni, privatno zdravstveno osiguranje, team building, ...)\nIskustvo · 14.07.2019


Nitko ne može reći kakve će biti posljedice / Bljesak.info | BH Internet magazin\nNitko ne može reći kakve će biti posljedice\nVijeće ministara je donijelo odluku o raspodjeli tih sredstava u omjeru 61,5 posto za FBiH i svih deset kantona, 37,5 posto za Republiku Srpsku i jedan posto za Brčko distrikt.\nGospodarstvo / Novac | 08. 07. 2020. u 11:26 Bljesak.info\nMinistar financija i trezora u Vijeću ministara Vjekoslav Bevanda izrazio zadovoljstvo da je okončano sve oko povlačenja 330 milijuna eura Međunarodnog monetarnog fonda za saniranje posljedica epidemije virusa korona.\n"Svjedoci smo činjenice da će epidemija virusa korone imati pogubne posljedice na zdravlje i živote ljudi, kao i ogroman utjecaj na gospodarstvo i ekonomiju. Jednostavno nitko sa stopostotnom sigurnošću ne može reći kakve će biti posljedice", rekao je Bevanda na sjednici Doma naroda odgovarajući na pitanje Zlatka Miletića o utrošku sredstava pomoći koje je BiH prihvatila od MMF-a.\nRekao je kako sa zadovoljstvom može reći da je sve okončano u vezi s povlačenjem tih sredstava s kamatom od 1,05 posto i grejs periodom od 39 mjeseci, naglasivši da koliko god da je teška ekonomska situacija ona će biti teža.\n"Vijeće ministara je, također, donijelo odluku o raspodjeli tih sredstava u omjeru 61,5 posto za FBiH i svih deset kantona, 37,5 posto za Republiku Srpsku i jedan posto za Brčko distrikt. Uradili smo ono što je u ingerenciji Vijeća ministara", rekao je Bevanda.\nRekao je da je za dalju raspodjelu po kantonima u FBiH i općinama u oba entiteta, vlade Republike Srpske i FBiH donose odluke po kriterijima i vlastitim prioritetima.\n"Vaše pitanje smo uputili ministarstvima financija Republike Srpske, FBiH i Brčko Distrikta. Što se tiče makroekonomske pomoći Europske unije mogu vam dati informaciju da su pregovori o tome u toku. Ministarstvo financija i trezora u tome ima koordinirajuću ulogu", dodao je Bevanda.


KRAJ STATISTIKE: kako je statistika izgubila moć, i zašto treba da se pribojavamo alternative? - Impuls\nObjavljeno: Nedjelja, 19 Mart 2017 20:00\nSposobnost statistike da vjerodostojno predstavi stanje stvari opada. Era „big data“ dubinske analize podataka, koju kontrolišu privatne kompanije, preuzima kormilo i time ugrožava demokratiju\nU teoriji, statistika bi trebalo da rješava nesuglasice. Trebalo bi da služi kao stabilna referentna tačka oko koje se svi, bez obzira na pojedinačna politička uvjerenja, mogu usaglasiti. Međutim, već godinama povjerenje u statistiku opada, što je dovelo do jedne od najvećih šizmi zapadnjačke liberalne demokratije. Studija sprovedena u SAD, nedugo nakon predsjedničkih izbora u novembru, ukazala je na činjenicu da 68% Trampovih glasača ne vjeruje u ekonomske podatke koje objavljuje federalna vlada. Slično, studija koju su sproveli Univerzitet Kembridž i YouGov u Velikoj Britaniji, otkrila je da 55% populacije vjeruje da vlada „krije istinu o tačnom broju imigranata u zemlji“.\nIz navedenog se čini da statistika, zapravo, doprinosi daljoj polarizaciji i širenju kontroverzi, umjesto da iste utišava. Rezervisan stav prema statistici je postao jedan od simbola populističke desnice, čiji su se glasači u 2016. godini najglasnije protivili stavovima ekonomista i statističara. Ti isti glasači ne percipiraju statistiku samo kao nepovjerljivu nauku, već joj pripisuju i karakteristike uvredljivosti i arogancije. Smatraju da se svođenjem socijalnih i ekonomskih pitanja na numeričke prosjeke ljudima narušava političko dostojanstvo.\nPrethodno pomenuti stav je naročito vidljiv u kontekstu imigracije. Studija koju je sproveo think tank British Future, posvećena argumentaciji u korist imigracije i multikulturalizma, otkriva da ljudi emotivno reaguju na kvalitativne dokaze, poput priča o pojedinačnim migrantima, i fotografija koje promovišu kulturnu raznolikost. Sa druge strane, statistički rezultati – naročito kada ukazuju na navodne benefite migracije u britanski ekonomski sistem – izazivaju sasvim suprotne reakcije. Ljudi automatski pretpostavljaju da su brojke izmanipulisane, i sa rezervom gledaju na elitizam koji okružuje proces kvantitativnog istraživanja.\nKada se uz rezultate analize suoče sa zvaničnim procjenama o broju imigranata koji ilegalno borave u zemlji, uobičajena rekacija građana je prezriva. Ista studija otkriva da ukazivanje na pozitivan BDP u zemlji izaziva hostilne reakcije stanovnika te zemlje. Sam BDP se pretvorio u svojevrsnog Trojanskog konja za elitističku liberalnu agendu. Uzevši to u obzir, političari su lišili svoj diskurs tema vezanih za imigraciju u ekonomskom smislu.\nSve pomenuto predstavlja ozbiljan izazov za liberalnu demokratiju. Prosto rečeno, britanska vlada – zvaničnici, eksperti, savjetnici i brojni političari – ne vjeruje da imigracija ima dobar uticaj na ekonomiju Velike Britanije. Uprkos tome, vlada je vjerovala da je Brexit loše rješenje situacije, ali istovremeno je cenzurisala stavove kako ne bi izazivala dodatne turbulencije u zemlji.\nOva dilema stavlja zemlju u nezgodan položaj. Britanska vlada ima opciju da nastavi sa tvrdnjama u koje vjeruje, a zbog kojih postaje meta skeptika i propagande, ili da počne izlagati tvrdnje koje djeluju naizgled istinito i sasvim uvjerljivo, ali koje su vrlo vjerovatno daleko od isine. Bez obzira na ishod, rad političara automatski biva prekriven velom optužnica, laži i prikrivanja.\nSve slabiji autoritet statistike i analitičara je u samoj srži krize koja je postala poznata pod nazivom politika „post-istine“. U današnje turbulentno i nesigurno vrijeme, stavovi prema kvantitativnoj analizi su postali izuzetno podijeljeni. Jedno od gledišta se zasniva na ideji da je izgradnja političnih stavova na temeljima statistike elitistički i nedemokratski proces, te da se oglušuje o emocionalne komponente identiteta zajednice i nacije. Smatra se još jednim načinom na koji privilegovani slojevi populacije u Londonu, Vašingtonu i Briselu pokušavaju da nametnu svoju viziju svijeta na ostatak populacije. Drugo gledište je upravo suprotno od prethodno navedenog, i njegovi zastupnici vjeruju da je statistika sve samo ne elitistička. Statistika novinarima, građanima i političarima pruža platformu za diskusiju, koja se neće zasnivati na anegdotama, sentimentima i predrasudama, već na validnim dokazima. Alterntivni pristupi, koji zaobilaze kvantitativnu analizu, su dalji od istine od demagogije koju tabloidi plasiraju kao „činjenica“ o društvenim fenomenima.\nPostoji li rješenje za ovu polarizaciju? Da li su nam, zaista, jedine dostupne opcije politika činjenica i politika emocija, ili postoji i treći ugao gledanja? Jedan mogući pristup je i sagledavanje statistike kroz prizmu istorije. Treba prvo razumjeti šta statistika jeste, a šta nije: nije nepobitna istina, niti zavjera elite, već alat stvoren da bi se posao državnih sistema pojednostavio. Upravo istorijski prikaz statistike ukazuje na krucijalnu ulogu koju je odigrala u razumijevanju državnih sistema i njihovog napretka. Stoga, moramo postaviti sebi jedno jako važno pitanje pitanje: da li ćemo, i kako, uspjeti da održimo zajedničku viziju društva i kolektivnog napretka, ukoliko se statistika marginalizuje?\nStatistika ne može zabilježiti svaki aspekat populacije. Kada se govori o obimu analize, onome što obuhvata i isključuje, uvijek je impliciran izbor, koji sam po sebi može biti političke prirode. Kako\nDrugom polovinom 17. viijeka, nakon višegodišnjih krvavih ratnih sukoba, evropski vladari su zauzeli svjež stav prema svrsi i zadatku vlade, preusmjeravajući fokus na praćenje demokratskih trendova, što je omogućila moderna statistika. Još od antičkih vremena, populacioni popisi su služili svrsi mjerenja rasta populacije, ali su bili jako skupi, kompleksni, i pratili su samo građane koji su se smatrali politički bitnim (muškarce sa imovinom), a ne kompletno društvo. Statistika je ponudila nešto sasvim drugačije, mijenjajući time prirodu politike.\nStatistika je osmišljena tako da pruža uvid u stanje kompletne populacije, u cjelosti, a ne da strateški izdvaja izvore moći i bogatstva. Na samom početku, ova vrsta analize se nije obavezno zasnivala na brojkama. Recimo, Njemačka (odakle i potiče termin statistik) se suočavala sa izazovom mapiranja običaja, institucija i zakona, raštrkanih po cijelom carstvu koje se sastojalo od više stotina mikro-država. Holistička priroda ovih istraživanja ih je i učinila statističkim: imala su za cilj da stvore sliku njemačke nacije u cjelosti. Možemo zakljičiti da ono što kartografija predstavlja za teritorije, statistika predstavlja za populacije.\nOd velikog značaja za razvoj statistike su bile i prirodne nauke. Zahvaljujući standardizovanim mjerenjima i matematičkim tehnikama, statistička saznanja su se mogla predstaviti kao objektivna, poput astronomskih. Vilijam Peti i Džon Grant, pioniri demografije u Engleskoj, su usvojili matematičke tehnike kako bi vršili procjene populacionih promjena – posao za koji su ih unajmili Oliver Kromvel i Čarls II.\nPojava vladinih savjetnika koji su vojni i poliltički akumen zamijenili naučnim, predstavlja osnovu kulture „stručnjaka“, koja je danas meta populističke kritike. Tadašnji savjetnici, koji su doslovno krčili nove puteve u istraživanju, nijesu bili isključivo akademici, niti isključivo vladini zvaničnici, već i jedno i drugo. U suštini, bili su amateri puni entuzijazma da istraže nove načine razmišljanja o populacijama – načine koji su se uglavnom zasnivali na podacima i objektivnim činjenicama. Zahvaljujući matematičkom umijeću, vjerovali su da mogu proračunati sve ono što bi se, inače, moralo mjeriti opsežnim popisima stanovništva.\nZa ovu vrstu stručnosti je, u to vrijeme, bio zainteresovan samo jedan klijent. Jedino su centralizovane države imale infrastrukturu za standardizovano prikupljanje podataka o velikom broju stanovnika, i jedino je centralizovanim državama ta vrsta podataka bila porebna. Tokom druge polovine 18. vijeka, evropske zemlje su počele sa prikupljanjem one vrste statističkih podataka koji su i danas u upotrebi. Vlade su se fokusirale na čitav niz kvantitativnih podataka: rođenja, smrti, krštenja, brakovi, žetve, uvozi, izvozi, fluktuacije u cijenama itd.. Sve ono što se ranije pratilo na lokalnom nivou, ili nivou parohija, se počelo posmatrati sa nacionalnog nivoa.\nRazvijale su se i nove tehnike za predstavljanje indikatora, koje su omogućile izlaganje podataka u matricama i tabelama na vertikalnim i horizontalnim osama. Sličan pristup su koristili i trgovci u knjigovodstvu sa namjerom da standardizuju procese, još u 15. vijeku. Organizacija brojki u tabelama je predstavljala nov način izlaganja karakteristika određenog društva. Krupna, složena pitanja su se mogla razložiti i predstaviti jednostavnim tabelarnim prikazom podataka.\nOvakve inovacije su za vlade predstavljale izuzetan potencijal za napredak. Kroz pojednostavljen prokaz stanja, sveden na pojedinačne indikatore prikazane u tabelama, državni sistemi su dobili priliku da steknu širi i detaljniji uvid u populaciju. Naravno, upravo je ovako grub prikaz ono što čini statistiku „vulgarnom“ i potencijalno uvredljivom sa aspekta kulturnog senzibiliteta. Bez obzira na nijanse unutar kulturnog identiteta jednog društva, statistika pretpostavlja (nekada, čak, i nameće) standardnu uniformnost.\nStatistika ne može zabilježiti svaki aspekat populacije. Kada se govori o obimu analize, onome što obuhvata i isključuje, uvijek je impliciran izbor, koji sam po sebi može biti političke prirode. Kako BDP bilježi samo plaćeni rad, a isključuje, recimo, tradicionalni rad žena u domaćinstvima, postao je meta kritike feminističkog pokreta šezdesetih godina prošlog vijeka. U Francuskoj je prikupljanje podataka o etničkoj pripadnosti postalo ilegalno 1978. godine, polazeći od premise da se takvi podaci mogu koristiti u svrhe rasističke politike (ali ujedno doprinosi manjoj vidljivosti i otežanoj kvantifikaciji sistemskog rasizma na tržištu rada).\nUprkos kritikama, aspiracije da se društvo oslika u cjelini, na krajnje objektivan način, su ukazale na čitav niz progresivnih ideala koji su rasli uz razvoj statistike. Stoga je gledište na statistiku kao na hladnu nauku o društvu samo jedan dio priče. Ostatak priče objašnjava kako su moćni politički ideali postali dio istraživačkih tehnika: ideal o „kreiranju politika zasnovanih na dokazima“, racionalnosti, progresu i nacionalnom identitetu utemeljenom na činjenicama, umjesto na romantičnoj naraciji.\nJoš od vrhunca prosvjetiteljstva, krajem 18. vijeka, liberali i republikanci su dosta nade polagali u očekivanja da će rezultati mjerenja na nacionalnom nivou pružiti osnove za racionalno političko djelovanje, koje će dovesti do vidljivih poboljšanja u socijalnoj i ekonomskoj sferi života. Jedan od najvećih teoretičara nacionalizma, Benedikt Anderson, je nacije definisao kao „imaginarne zajednice“, i upravo je statistika omogućila da se taj apstraktni, imaginarni koncept pretvori u nešto opipljivo. Istovremeno, omogućila je praćenje razvoja zemalja, odgovarajući na pitanja dinamici napretka. Za liberale iz doba prosvjetiteljstva, koji su za nacije smatrali da imaju jedinstven istorijski razvoj, ova pitanja su bila od ogromnog značaja.\nNa potencijal statistike da ukaže na generalno stanje jedne države se počelo oslanjati u post-revolucionarnoj Francuskoj. Jakobinska diktatura je uvela kompletan okvir statističkog prikupljanja podataka i mjerenja na nacionalnom nivou. Prvi zvanični biro za statistiku se otvorio u Parizu 1800. godine. Uniformnost u procesu prikupljanja podataka, koji je nadgledao centralizovan kadar visoko obrazovanih stručnjaka, bio je jedan od ključnih aspekata ideala centralnog upravljanja državom, koji je imao za cilj da uspostavi ujedinjeno, egalitarno društvo.\nJoš od perioda prosvjetiteljstva, statistika je dobijala na značaju u sferi javnog djelovanja, naročito kroz pružanje informacija za debate u medijima, i kroz pružanje supstancijalnih dokaza za aktivnosti društvenih pokreta. Vremenom je prikupljanje i analiza podataka postalo u manjoj mjeri kontrolisano od strane države. Akademici u oblasti društvenih nauka su počeli da se bave analizom podataka u sopstvene svrhe, koje često nijesu bile usklađene sa ciljevima vladinih politika. Krajem 19. vijeka, reformisti poput Čarlsa Buta u Londonu, i Vilijema E.B. du Bojsa u Filadelfiji, su sprovodili sopstvena istraživanja u cilju razumijevanja urbanog siromaštva.\nU velikoj mjeri se savremeni populistički napadi na „stručnjake“ zasnivaju na hostilnosti prema političarima. Kada govorimo o društvu kao o cjelini, kada težimo da upravljamo ekonomijom kao cjelinom, i političari i tehnokrate naizgled „gube dodir“ sa stvarnošću građana kao pojedinaca.\nDa bismo razumjeli kako se statistika počela povezivati sa pojmom nacionalnog napretka, moramo ispitati pojam BDP-a. BDP je procjena ukupne potrošnje potrošača, državne potrošnje, investicija i odnosa izvoza i uvoza, izražen jednim brojem. BDP je jako teško precizno izraziti, a prvi pokušaji računanja BDP-a su bili rezultat marginalnog interesovanja malog broja izolovanih akademika tridesetih godina prethodnog vijeka. Pitanje je postalo od nacionalnog političkog značaja tek tokom Drugog svjetskog rata, kada uvid u stanje nacionalne proizvodnje bio jednak uvidu u raspoloživim sredstvima za rat. U decenijama nakon rata, ovaj indikator je, uprkos nemalom broju kritičara, zavrijedio zlatni status u politici kao ultimativni barometar sposobnosti sistema vlade. Rast ili pad BDP-a danas gotovo služi kao jedinica mjere za napredak društva.\nUzmimo za primjer ankete, koje su jedna od prvih statističkih inovacija u privatnom sektoru. Tokom dvadesetih godina prošlog vijeka, statističari su razvili metode za identifikaciju reprezentativnog uzorka u anketiranju kako bi se dobio uvid u stavove cjelokupne javnosti. Ovaj analitički proboj, koji se isprva koristio u svrhe istraživanja tržišta, je nedugo zatim počeo da se koristi i u anketiranju javnosti, što je dovelo i do njegove upotrebe u javnim i političkim institucijama. Do dalje popularizacije ovog metoda je dovelo plasiranje ideje u medijima o nauci koja nam je ukazivala na mišljenja „žena“, ili „Amerikanaca“, ili „fizičkih radnika“ o svijetu.\nDanas su mane anketiranja u centru pažnje. Razlog ovakvog stava su ogromne nade polagane u anketiranje od samog začetka. U suštini, rezultati analize javnog mnjenja nas fasciniraju u onoj mjeri u kojoj vjerujemo u glas demokratije. Međutim, upravo statistici treba zahvaliti na uvidu u mišljenje javnosti o konkretnim problemima, a ne institucijama demokratije.\nKako nam indikatori bogatstva, prosperiteta, jednakosti, mišljenja, i kvaliteta života govore o tome ko smo, na kolektivnom nivou, i da li kao kolektiv napredujemo ili ne, političari su u velikoj mjeri počeli da se oslanjaju na statistiku u lične svrhe popularizacije. Međutim, vrlo često se isuviše oslanjaju na statističke analize, te površno tumače podatke ne bi li ostvarili lične ciljeve. Ovakav scenario je neizbježan neželjeni efekat u javnosti u kojoj dominiraju brojke, što, ipak, ne bi trebalo da izaziva oštre i nepokolebljive refutacije stručnih analiza, kojima smo skoro svjedočili.\nU velikoj mjeri se savremeni populistički napadi na „stručnjake“ zasnivaju na hostilnosti prema političarima. Kada govorimo o društvu kao o cjelini, kada težimo da upravljamo ekonomijom kao cjelinom, i političari i tehnokrate naizgled „gube dodir“ sa stvarnošću građana kao pojedinaca. I statističari i političari su upali u zamku gledanja kroz „oči države“, objašnjava politikolog Džejms C. Skot. Govoriti o naciji sa naučnog aspekta, u makroekonomskom smislu, je za pojedince koji se oslanjaju na sjećanje i narative u procesu izgradnje nacionalnog identiteta uvreda jer odbijaju spolja nametnut stav da njihova „imaginarna zajednica“ nije stvarna.\nStatistika i njeni predstavnici su decenijama, ako ne i vjekovima, sasvim adekvatno pružali uvjerljiv javni diskurs. Šta se, u međuvremenu, promijenilo?\nKriza kroz koju statistika trenutno prolazi, zapravo, nije iznenađujuća pojava. U periodu od oko 450 godina koliko statistika postoji, najveće ostvarenje statističara je razlaganje složenosti i fluidnosti populacija do činjenica i brojki kojima je moguće upravljati. Ipak, u toku posljednjih par decenija, svijet je prošao kroz drastične promjene, zahvaljujući politikama koje su se počele rađati šezdesetih godina, i zahvaljujući oblikovanju globalne ekonomije koje je uslijedilo. Nije sasvim jasno kako su statističari uspjeli da održe korak sa promjenama. Tradicionalne forme statističkih klasifikacija i definicija padaju pod pritisak sve fluidnijih identiteta, stavova i ekonomskog razvoja. Kao rezultat navedenog, svaki trud da se demografske, socijalne i ekonomske promjene predstave u formi jednostavnih, prepoznatljivih indikatora, gube legitimnost.\nUzmimo u razmatranje promjenljivu političku i ekonomsku situaciju jedne nacije tokom prethodnih 40 godina. Statistički podaci koji dominiraju političkim debatama su najvećim dijelom nacionalnog karaktera: nivo siromaštva, nezaposlenost, BDP, i migracioni saldo. Međutim, geografija kapitalizma se razvijala u različitim pravcima. Najprostije rečeno, globalizacija je geografiji dodala na značaju. U pojedinim slučajevima, geografski centar ekonomskih aktivnosti je u znatnoj mjeri dobio na značaju, čime je nejednakost u položaju uspješnih lokacija (poput Londona ili San Franciska) i onih manje uspješnih lokacija (poput sjevero-istoka Engleske ili Rust Belt pojasa u SAD). Ključna geografska područja danas uglavnom nijesu države, već gradovi, regije i urbani krajevi čiji je razvoj vrlo dinamičan.\nProsvjetiteljski ideal nacije kao homogene zajednice, nije održiv. Prosječni stanovnik jednog od gradića u Velsu, koji su u prošlosti zavisili od čelične proizvodnje i rudarstva, će na poitičku demagogiju o „oporavku ekonomije“ zasigurno imati negativnu reakciju. Dakle, sa ove tačke gledišta, termin BDP ne uspijeva da prenese smislenu i uvjerljivu sliku stvarnosti.\nKada se makroekonomija koristi za potporu političkih argumentata, jasno je da se gubici u jednoj regiji države pokušavaju u diskursu nadomjestiti prihodima u nekoj drugoj regiji. Upadljivi indikatori, poput BDP-a i inflacije, ne otkrivaju jako bitne prihode i gubitke na lokalnom nivou, koji, stoga, nijesu ni tema rasprave političara na državnom nivou. Imigracija može imati dobar generalni efekat na ekonomiju, što ne znači da ne izaziva značajne troškove na lokalnom nivou. Dakle, kada političari koriste nacionalne indikatore kako bi argumentovali stavove, impliciraju određenu vrstu patriotske požrtvovanosti od strane glasača: sada ste izvukli deblji kraj, ali idući put možda ne bude tako. Ai šta ako se prilike, ipak, ne izmijene u budućnosti? Šta ako loše pozicionirani gradovi ili regije nastave da izvlače deblji kraj?\nU Evropi je valutni savez naglasio ovaj problem. Indikatori na koje se oslanja Evropska centralna banka (ECB) su relevantni za nekih pola milijarde populacije. ECB interesuje nivo inflacije i nezaposlenosti u Eurozoni, na koju gleda kao na homogenu teritoriju, dok ekonomsko stanje stanovnika Evrope vidno varira, u zavisnosti od regije i grada u kom žive. Zvanični podaci na taj način postaju još apstraktniji i udaljeniji od stvarnosti, dok sasvim ne izgube kredibilitet i relevantnost.\nStatistički podaci su kredibilni u onoj mjeri u kojoj ljudi prihvataju ograničenost demografskih kategorija koje su ponuđene, a koje stvaraju stručnjaci, a ne ispitivana populacija. Međutim, kada identitet postane političko pitanje, ljudi zahtijevaju da se na sopstveni način izjasne po pitanju pola, seksualnosti, rasne i klasne pripadnosti.\nProjmene se ne mogu posmatrati na nacionalnom nivou, što postaje naročito jasno tokom krupnih ekonomskih promjena. Još jedan problem sa kojim se statistika suočava je klasifikacija. Jedan dio posla statističara je klasifikacija populacije po kategorijama: zaposlen, nezaposlen; oženjen / udata, neoženjen / neudat; pro-evropski ili anti-evropski orijentisan. Validnost klasifikacije zavisi od toga do koje mjere se može primijeniti na ispitivanu populaciju.\nNekada su izbori u klasifikaciji reduktivni. Recimo, da bi osoba bila svrstana u kategoriju nezaposlenih, mora biti bez posla, i to ne svjom voljom, što nije obavezno slučaj za svakog pojedinca. Velik broj ljudi mijenja status zapolenosti iz brojnih razloga (zdravstveno stanje, potrebame porodice), a ne samo zbog stanja na tržištu rada. Uprkos tome, pojednostavljena klasifikacija ove vrste omogućava preciziranje broja nezaposlenih u zemlji.\nListi problema nije kraj. Šta ako se na vodeća pitanja našeg vremena ne može odgovoriti u smislu broja ljudi koji su žrtva problema, već u smislu intenziteta kojim taj problem utiče na ispitanu populaciju? Nezaposlenost je dobar primjer. Na činjenicu da je Velika Britanija kroz period recesije (2008-2013) prošla bez velikih porasta u broju nezaposlenih se uglavnom gleda kao na pozitivno ostvarenje. Međutim, upravo je fokus na „nezaposlenost“ zamaskirao porast nedovoljne zaposlenosti, odnosno fenomena da ljudi ne dobijaju dovoljnu količinu posla, ili da rade na pozicijama za koje su prekvalifikovani. Trenutno, do 6% zaposlenih spada u kategoriju „zaposlenih“. Takođe, vrijedi napomenuti da je i broj samozaposlenih u porastu, i da unutar ove grupacije podjela na „zaposlen“ i „nezaposlen“ ne bi imala smisla.\nOva argumentacija nije kritika na račun tijela poput Kancelarije za nacionalnu statistiku (Office for National Statistics – ONS), u Britaniji, koja trenutno pruža podatke i o nedovoljnoj zaposlenosti. Međutim, dok god političari budu preusmjeravali pažnju i kritiku na nivo nezaposlenosti, oni koji se suočavaju sa nedovoljno posla i sa malim platama će biti nezastupljeni u javnim debatama. Stoga, ne bi bilo iznenađujuće kada bi taj nezastupljeni sloj populacije postao skeptičan po pitanju statističkih analiza i javnog diskursa u političkim debatama, s obzirom na to da postoji vidan jaz između stanovišta političara i stvarnog stanja na tržištu rada.\nJačanje politike identiteta od šezdesetih godina prethodnog vijeka je doprinijelo jačanju pritiska pod kojim se nalaze sistemi klasifikacije. Statistički podaci su kredibilni u onoj mjeri u kojoj ljudi prihvataju ograničenost demografskih kategorija koje su ponuđene, a koje stvaraju stručnjaci, a ne ispitivana populacija. Međutim, kada identitet postane političko pitanje, ljudi zahtijevaju da se na sopstveni način izjasne po pitanju pola, seksualnosti, rasne i klasne pripadnosti.\nAnketiranje je često žrtva istog problema. Ankete se fokusiraju na bilježenje stavova i preferenci ispitanika, a oslanjaju se na premisu da ispitanici prihvataju uslove i kategorije ankete. Međutim, u vrijeme kada je politička participacija u vidnom padu, nije dovoljno znati koju bi opciju ispitanik štrikirao, već je potrebno ispitati i da li je ispitaniku ponuđena opcija od bilo kakve važnosti. Kada su emotivne fluktuacije te vrste važne za ispitivanje, anketiranje je neadekvatan sistem ispitivanja.\nStatistika se od samog začetka suočava sa kritikom. Politika idenetiteta i globalizacija nijesu noviteti, i sučeljavanja u toj oblasti statistici nijesu strana. Upravo zbog toga se moramo zapitati zbog čega su dešavanja po kojoj će prethodna godina biti prepoznatljiva dodatno oštetila ideal kvantitativne analize i njene uloge u političkoj debati?\nTokom prethodnih par godina, definisan je nov način kvantifikacije i vizualizacije populacije, koji bi potencijalno mogao marginalizovati statistiku i najaviti novu eru kvantitativne analize. Statistički podaci, koje prikupljaju tehnički stručnjaci, ustupaju mjesto podacima koji se automatski prikupljaju kao rezultat digitalizacije. Dok statističari prvo moraju razumjeti na koja pitanja žele odgovor da bi definisali sama pitanja, uzorak i populaciju, sada se podaci automatski generišu kada god koristimo loyalty kartice, koristimo Facebook ili Google. Kako gradovi, domovi, automobili i kućni aparati postaju digitalno umreženi, količina podataka koja ostaje za nama je u konstantnom porastu. Danas se prvo se prikupljaju podaci, pa se vrše istraživanja.\nImplikacije ovih promjena će, na duge staze, biti jednako drastične kao što je pojava statistike bila u 17. vijeku. „Big data“ nam pruža više mogućnosti za kvantitativnu analizu od ma koje forme statističkog modelovanja ili anketiranja. Međutim, promjene nijesu vidljive samo u količini podataka; ujedno se promijenila i vrsta podataka koji se prikupljaju, zaključaka koji se donose, te baze znanja koja se gradi.\nPrije svega, nacija više nije fiksni okvir analize, niti se koriste unaprijed definisane kategorije (tipa, „nezaposlen“). Enormne baze podataka se mogu analizirati u potrazi za obrascima, trendvima, korelacijama, te novim fenomenima. Služe i prepoznavanju kompnenti identiteta koje ljudi samostalno stvaraju (poput „#ImwithCorbyn“ i „entrepreneur“), za razliku od nametnutih klasifikacija, karakterističnih za anketiranje. Ova forma agregacije podataka je pogodna za fluidnu političku eru u kojoj živimo, koju ne karakterišu ideali iz vremena prosvjetiteljstva o državi kao zaštitnici javnog interesa.\nTakođe, veći dio svjetske populacije nema ideju o vrsti informacija koje ova vrsta podataka otkriva, bilo na ličnom ili kolektivnom nivou. Ne postoji ekvivalent Kancelariji za nacionalnu statistiku na „big data“ nivou. Živimo u vremenu u kom se osjećanja, identitet i afilijacija mogu istražiti i analizirati sa preciznošću i brzinom bez presedana; međutim, ne postoji institucija koja koristi ove sposobnosti u svrhu javnog interesa i debate. Analitičari koji rade za Google i Facebook nijesu isti kov „stručnjaka“ koji sprovodi statističke analize, i koji su danas meta kritike. Anonimnost današnjih analitičara ih potencijalno čini znatno politički moćnijim od sociologa.\nFacebook i slične kompanije raspolažu infrastrukturom za kvantitativno istraživanje stotina miliona ljudi, i to po vrlo niskoj cijeni. Istovremeno, nemaju podsticaja za otkrivanje rezultata analiza. Facebook je 2014. godine objavio rezultate studije o „emocionalnoj zarazi“ koju su sproveli na korisnicima pomenute društvene mreže tako što su modifikovali sadržaje na news feed stranci, kako bi došli do saznanja o tome kako modifikacije sadržaja utiču na reakcije korisnika. Po objavljivanju studije, subjekti su imali negativnu reakciju jer nijesu dobrovoljno pristali na ispitivanje. Sa tačke gledišta kompanije, objavljivanje rezultata im, jednostavno, ne ide u korist. Zašto onda ne bi nastavili sa studijama u tajnosti?\nČak i kada bi postojala Kancelarija za dubinsku analizu podataka, koja bi služila kao pandan Kancelariji za nacionalnu statistiku, nije sasvim sigurno da bi mogla pružiti neutralno gledište za koje se liberali toliko zalažu.\nPolitički najznačajnija izmjena u procesu tranzicije od statistike do „big data“ dubinske analize je jačanje populizma. Populističke vođe doprinose prezrivom stavu prema tradicionalnim stručnjacima, ekonomistima i anketarima, i jačaju pozitivnu percepciju drugačije forme numeričke analize. Političari se oslanjaju na novu, manje vidljivu elitu, koja uočava obrasce u velikim bazama podataka, ali se ne oglašavaju tim povodom, niti objavljuju rezultate analiza. Novi analitičari su najčešće fizičari i matematičari, koji nemaju vještine neophodne za sociološka istraživanja. Dominik Kamings, bivši savjetnik Majkla Gouva i vođa kampanje Vote Leave u Britaniji zastupa stav da „fizika, matematika i kompjuterska nauka su domeni u kojima rade pravi stručnjaci, za razliku od makroekonomskog prognoziranja“.\nLjudima koji blisko sarađuju sa Donaldom Trampom, poput njegovog glavnog stratega, Stivena Benona, i milijardera iz Silikonse doline, Pitera Tiela, su dobro poznati najnoviji pomaci u tehnikama dubinske analize podataka, velikim dijelom kroz saradnju sa kompanijama poput Cambridge Analytica, u kojoj je Benon član izvršnog odbora. Tokom predsjedničke kampanje, ova kompanija je koristila čitav niz baza podataka kako bi izdefinisala psihološke profile miliona Amerikanaca, koje je potom koristila za identifikaciju Trampovih glasača i usmjerenu promociju kandidature.\nSposobnost da se razvije i izdefiniše psihološki uvid u populaciju je jedna od najinovativnijih i najkontroverznijih osobina novog pristupa analizi podataka. Dok tehnike poput „analize sentimenta“, koje detektuju raspoloženja velikog broja ljudi putem indikatora poput riječi koje koriste na društvenim mrežama postaju sve više integrisane u političke kampanje, harizma figura poput Trampa će biti sve podložnija naučnim ispitivanjima. U svijetu u kom se političke preference opšte javnosti sa ovoliko lakoće otkrivaju i analiziraju, kome su potrebni anketari?\nVrlo malo saznanja koja su rezultat ove vrste analize podataka su dostupna javnosti. Drugim riječima, doprinos ove vrste analize u minimalnoj mjeri doprinosi razjašnjivanju političkog diskursa opštoj javnosti. Kako autoritet statistike jenjava, a ne pojavljuje se adekvatna zamjena za analizu, ljudi mogu živjeti i žive u onoj formi imaginarne zajednice koja im se čini najudobnijoj, i u koju žele da vjeruju. Tamo gdje je statistika nekada korigovala pogrešna uvjerenja o stanju ekonomije i društva, u vrijeme „big data“ analize ne postoje mehanizmi koji bi potisnuli dominaciju instinktivnih reakcija i emocionalnih predrasuda. Kompanije poput Cambridge Analytica upravo prate i bilježe takve podatke.\nČak i kada bi postojala Kancelarija za dubinsku analizu podataka, koja bi služila kao pandan Kancelariji za nacionalnu statistiku, nije sasvim sigurno da bi mogla pružiti neutralno gledište za koje se liberali toliko zalažu. Ova vrsta analize brojki je pogodna za uočavanje trendova, raspoloženja i generalne dinamike dešavanja, zbog čega je od koristi vođama kampanja i marketinškim analitičarima. Međutim, nije pogodna za objektivne, nedvosmislene rezultate za koje su statističari i ekonomisti plaćeni.\nPost-statističko društvo je zastrašujuć koncept, ne zbog nedostatka činjenica ili stručnosti u analizi, već zbog privatizacije podataka i rezultata analiza.\nU ovoj novoj političkoj i tehnološkoj klimi, takozvana digitalna elita je zadužena za identifikaciju činjenica i projekcija u ogromnim bazama podataka. Da li će indikatori poput BDP-a i dalje biti politički relevantni, ostaje da se vidi, ali čak i kada bi u potpunosti izgubili značaj, statističke analize neće zamrijeti. Pitanje koje moramo ozbiljno shvatiti, u vremenu kada se brojke konstantno generišu bez našeg znanja i pristanka, je – u kakvom stanju trenutna kriza statistike ostavlja demokratiju?\nVrijedno je pomena da dugovječne političke institucije i dalje mogu da pruže otpor stanju stvari. Isto kao što su popularne platforme u sferi „ekonomije dijeljenja“ (Uber, Airbnb) doživjele udarac usljed sudskih presuda koje nijesu iše u njihovu korist (Uber vozače mora prepoznati kao radnike u kompaniji; Airbnb je u pojedinim opštinama zabranjen), dubinska analiza podataka može naići na prepreku u formi ljudskih prava i privatnosti. Nejasno je kako bi se benefiti dubinske analize mogli prenijeti na javnost, kao što je bio slučaj sa statističkom analizom. Tijela poput Open Data Institute, čiji je suosnivač Tim Berners-Li, se zalaže za javno dostupne podatke, ali čak ni ove institucije nemaju nadmoć nad korporacijama, u kojima se najveći dio podataka skladišti. Statistika je zaživjela kao prizma kroz koju je država mogla da sagleda stanje društva, a potom evoluirala u interesnu zonu za akademike, reformatore i biznise. Za kompanije koje se bave dubinskom analizom podataka, metodi analize i izvori podataka doprinose kompetitivnoj prednosti u odnosu na konkurenciju, zbog čega su najčešće pod velom tajnosti.\nPost-statističko društvo je zastrašujuć koncept, ne zbog nedostatka činjenica ili stručnosti u analizi, već zbog privatizacije podataka i rezultata analiza. Statistika predstavlja jedan od stubova liberalizma i prosvjetiteljstva. Eksperti koji sprovode statističke analize su postali meta negativne reputacije, i okarakterisani kao arogantni i odsječeni od emocionalne i lokalne dimenzije politike. Bez sumnje postoje bolji načini prikupljanja podataka koji bi na adekvatniji način reflektovali svakodnevnu starnost pojedinaca. Međutim, bitka koja će se voditi na duge staze neće biti između elitističke politike činjenica i populističke politike osjećanja, već između zastupnika javno dostupnog znanja i javne debate, i onih koji profitiraju na račun dezintigracije ovih fenomena.\nIzvor: William Davies/Guardian\nPrevod: Marija Jojić/Proletter


Uvrtanje pitanja i odgovora: U koji biznis je pametno uložiti? - Impact Hub Belgrade\nUvrtanje pitanja i odgovora: U koji biznis je pametno uložiti?\n1 фебруара 2018 - Impact Hub\nJa sam suinvestitorka u moj biznis i moj suosnivač i ja ćemo uskoro da investiramo novac, vreme, veštine i ekspertizu u Akcelerator koji pokrećemo u aprilu sa našim partnerima Startup Wise Guys. Tražimo biznis anđele koji su ludi kao i mi da ulože početni novac u skalabilne startapove u ranim fazama. Da li je ovo pametno? Prilično sam sigurna da odgovor nije samo crn i beo. Ne radi se samo o tipu biznisa, već i o tipu investitora i investicija.\nJedan od potencijalnih investitora u naš Akcelerator je zapravo prokomentarisao: „Da li ste svesni da je ovo najrizičnija investicija koju možete da napravite? Svako bi trebalo da zna to pre nego što se uključi u priču.“ Dakle, ako je toliko rizično, da li je pametno? Zavisi od toga ko su investitori/ke, šta očekuju, šta donose za sto osim novca – jer ako donose ’samo’ novac, onda nije u pitanju pametan novac. Svako može da potroši novac, ali ne može svako da ga povrati ili u slučaju start-apova eksponencijalno skalira prihod pokrenut tom prvom novčanom investicijom. Dakle, ako bilo koju investiciju u bilo koji biznis u bilo kojoj industriji ne prati znanje, stalna merenja koja pokazuju šta tržište želi i šta želi da plati, mali poduhvati za velike uspehe – u pitanju je glupa investicija…\nKada govorimo o tipu biznisa…ponovo, nikad nisam čula da je neki/a investitor/ka preuzeo/la odgovornost za čist odgovor. Industrije se stalno menjaju – transformišu se skladno sa odgovorima i ponašanjem tržišta (biznisa, potrošača, korisnika). Dakle, to je zapravo najvažniji deo. Stalna pažnja i reakcija na stvari koje pokreću tržište. Mi smo svi u ’industriji podataka’ i koristimo je da predvidimo ponašanje tržišta, trendove, i po tome prilagođavamo nape proizvode, usluge, i biznise ka rešavanju tih problema. Ponovo, najvažnije je pokazati da postoji velika prilika na tržištu za ono što prodajemo/promovišemo/gradimo. I onda je do vas kao startapa, kao preduzetnika, i kao biznisa da ciljate vašeg IDEALNOG INVESTITORA. Najbolji je osećaj sedeti na mestu vozača ☺\nDakle, ko je vaš idealni investitor? Prvo, to je neko koga poštujete, ili mu se čak divite; delite iste vrednost i možete da učite od nje ili njega. To je neko sa kim vidite sebe na duži rok – poslovno partnerstvo vam je kao brak. I to je neko ko ima:\nStrast koju delite prema onome šta vaš startap/biznis rešava\nMreže i kontakte – morate da širite vaše tržište\nZnanje/veštine/sektorsku ekspertizu kojim/om može da vas podrži u operalizaciji\nPo mogućnosti znanje/iskustvo u oblasti/industriji/polju u kome je vaš startap/biznis\nVreme da posveti deljenju ’know-how’-a, povezivanju itd.\nDobre komunikacione veštine i društveni život tako da može da vas predstavlja i priča o vama i vašem startapu/biznisu\nDobro razumevanje uključenih rizika\nResurse na koje može da se osloni pored investiranja u vaš startap\nI gde ih nalazite? To vam je isti proces kao pronalaženje kupca. Naročito, u Srbiji se retko ko identifikuje kao investitor. To ne znači da niko nije investitor. Ali definitivno znajte da morate da počnete široko i upustite se u jedno istraživačko putovanje. Pričate svima šta radite i gledate ko reaguje, a ko ne. Onda počnete da pratite online i offline one koji vam daju pozitivan “feedback”. Onda upoznate njihove prijatelje, upoznate se sa profesionalnim mrežama i prostorom u kome posluju… Pomerate razgovor na LinkedIn… i ostale profesionalne društvene mreže. Nudite i dajete im sadržaj o kome mogu da pričaju, pitanja na koja bi rado odgovorili. Postavljate mala pitanja – da ih uključite i da bi se emocionalno povezali sa onim to radite i da oni požele da vam pomognu i da budu deo tog putovanja. Radi samog putovanja i radi prilike za profit…\nDa li sam dovoljno uvrnula odgovor? ☺ Vreme je da se počne – da postavite svoj biznis kao okrenut ka tržištu i da pronađete partnere i pametne investitore. Šta ako vam ne treba novac trenutno? Još bolje, treba dosta vremena da se otkrije ko je vaš idealan investitor i gde je (godina/e). I upoznavanje novih ljudi je svakako dobro za vaš biznis…


July 28, 2019 | Webherald.rs\nSanja Stanković i Jovana Tomić Matora lezbejski par iz rijaliti programa “Zadruga”, prema pisanjima beogradskih tabloida očekuje bebu. Kako prenosi Svet, Sanja će se podrguntui proceduri vantelesne oplodnje, ali još nisu pronašle muškarca koji bi donirao polne ćelije. Dogovor je da Sanja bude majka, da nosi bebu i potom je rodi. Jovana mnogo više želi … Read moreDECA BEZ OČEVA: Lezbejke Sanja i Matora planiraju bebu, ali ne mogu da nađu donora!\nCategories Društvo, Fokus 4, SrbijaLeave a comment


TUGA PROTKANA MISTERIJOM\nPriče o uzrocima njegove smrti, ni dan danas ne jenjavaju\n08.07.2021. - 17:05h 17:07h Autor: Stil/Kurir\nFoto: Kurir: Damir Dervišagić\nRođa Raičević preminuo je u 45. godini u svom stanu u ulici 27. marta (danas ulica Kraljice Marije) u Beogradu. Govorilo se da je preminuo od prekomerene doze metamfetamina i heroina, ali to nikada nije zvanično potvrđeno, a navodno je veče pre smrti proveo sa svojom devojkom.\nVeć godinama obožavaoce pokojnog pevača Rođe Raičevića intrigira njegov kofer, koji je ostao na hodniku zgrade u kojoj je stanovao i po kojeg niko nije došao ni toliko godina posle njegove smrti. Ipak, to nije jedina misterija vezana za velikog estradnog umetnka.\nA post shared by Rodoljub Rođa Raičević (@rodjaraicevic.official)\nSvesku sa neobjavljenim pesmama pokojnog Rođe Raičevića nakon njegove smrti navodno je uzeo jedan poznati pevač koji je snimio sve te hitove i potpisao sebe kao autora! To je priča koja kruži po estradnim kuloarima godinama...\nReč je o njegovim pesmama koje je za života napisao, ali nije stigao da ih objavi. Bile su zapisane u svesci koju je posle Rođine smrti bespravno prisvojio njegov tadašnji prijatelj i kasnije, zahvaljujući tome, od sebe napravio veliko ime širom regiona...\n"Mnogi su upućeni u tu priču. Čula sam da je posle Rođine smrti svesku uzeo njegov prijatelj i kolega s kojim je on bio blizak. U prvi mah sam sumnjala da je to tačno, ali kasnije sam se uverila da u tome ima istine. Vrlo brzo, tada jedva poznati pevač počinje da snima albume na kojima su sve bile hit pesme. On postaje vrlo poznat i cenjen. Karijeru je izgradio na Rođinim pesmama, za koje ljudi veruju da je on sam pisao, i krivo mi je što se to nikada neće saznati. Ne mogu da kažem njegovo ime, ne želim da imam problem. Ipak je sve ostalo na rekla-kazala", priča Vujovićeva i nastavlja:\n"Taj pevač već duže vreme ništa ne snima. Ako je istina da je on uzeo svesku, onda može biti da je iskoristio sve pesme iz nje i dalje nema kud. Ali ne brinem se ja za njega jer će on još dugo tako prodavati maglu, nije ni prvi ni poslednji koji to uspešno radi. Nadam se da će ljudi koji barem malo prate estradne tokove znati o kojem pevaču se radi", dodala je Biljana.\nU STOPU SU JE PRATILE SAMO NEVOLJE, DROGA JOJ UNIŠTILA ŽIVOT: Tragična sudbina legendarne srpske glumice! (FOTO)\nNJENE PESME TERALE SU NA SAMOUBISTVO, A PRED SMRT JE IMALA SAMO JEDNU ŽELJU: Više od toga ništa ne tražim!(VIDEO)\nŽIVELA SAM KAO ROK ZVEZDA, ČAK JE I MOJ VEŠ IMAO TELOHRANITELJE: Životna priča najlepše žene 90-tih!


PIONIRI : Cibalia - Hajduk 0:3 (Žeravica 32' Kuzmanić 52' Crnjak 63') Varaždin - Zagreb 3:0 (Stolnik 3' Pavlović 14' 60') Inter Zaprešić - Rijeka 2:2 (König 29' - 11m Severec 45' /// Došen 12' Gardijan 69') Dinamo - Sesvete 1:0 (Sertić 22') Istra 1961 - Lokomotiva 1:1 (Radovčić 35' /// Baždarić 57'...\nTransfermarkt Mile na aparatima!\nJUNIORI : Varaždin - Lokomotiva 3:6 (Vugrinec 2' 60' Sabo 57' /// Stojković 22' 64' Špeljak 24' Salihu 38' Rendulić 47' Išlić 90+1') Hrvatski Dragovoljac - Orijent 1919 0:0 Hajduk - Rudeš 1:1 (Čuić 64' /// Kordić-Gružić 51' - 11m) Slaven Belupo - Istra 1961 2:0 (Liklin 25' Marijanović 56') Rijeka -...\nMožda se susretnemo u virtualnim bespućima na nekom drugom, demokratičnijem forumu!\nvidim sad reklamu na panou. ban turs. agencija za putovanja u korona vremenu ima para za oglasavanje. reko dobri su kad ono bilo dovoljno 2 minute guglanja da se vidi kakvi se rikverci rade preko te firme. rikverci naravno iz javnog novca u djep mamicevih pazite koga firma sve sponzorira. hrt hns d...\nPIONIRI : Hajduk - Međimurje 1:0 (Ivković 33') Slaven Belupo - Osijek 1:3 (Arki 18' /// Živković 15' Perić 55' Babić 59') Lokomotiva - Solin 5:0 (Baždarić 16' Šop 19' Kosović 35' Zrile 37' Domović 62') Sesvete - Istra 1961 4:0 (Kardum 2' 56' Kuzmek 60' Čačulović 62') Rijeka - Dinamo 0:2 (Majić 1' S...


Vatrena stihija kod Širokog Brijega pod kontrolom - BIGportal.ba\nVatrena stihija kod Širokog Brijega pod kontrolom\n15 Avgusta, 2021 15 Avgusta, 2021 028\nKanaderi iz Hrvatske uspjeli su da stave pod kontrolu požare kod Širokog Brijega.\nPod kontrolom su požarišta Rujan i Budim u mjestu Kočerinu kod Širokog Brijega, te u Crnačkoj Ladini. Gašenje će nastaviti vatrogasci i lokalno stanovništo.\nMolbu za angažovanje kanadera juče su uputile vlasti Zapadnohercegovačkog kantona čije je sjedište u Širokom Brijegu, kao i Hercegovačko-neretvanskog kantona iz Mostara, gdje je, takođe, aktivno više požara.\nAktivni su požari na području Jablanice, Stoca i Mostara, dok je vatra ugašena u opštini Čapljina, saopštila je Civilna zaštita Hercegovačko-neretvanskog kantona.\nStanje na požarištu u mostarskom Bogodolu je nepromijenjeno, požar na području Đubrana /Vituša/ se spušta prema Bučićima. Za sada nema ugroženog stanovništva, stambenih i drugih objekata.\nPožar na području Stupišta i Derana u opšini Stolac i dalje je aktivan, gori trava i visoko i nisko rastinje, a gašenje je onemogućeno jer je nepristupačan teren. Na požarištu su vatrogasci i lokalno stanovništvo, prenose federalni mediji.\nGori i na području Jablanica, čiji načelnik Damir Šabanović je istakao da gori nepristupačan teren i da ga je teško gasiti, te je dodao da se vatra širi i prema području grada Mostara.\nOn je istakao da za gašenje vatre na tom terenu volonteri moraju biti fizički dobro spremni, da nose 20 litara vode.\nZaharova: Svijet sa užasom posmatra istorijski eksperiment SAD\nUEFA “zamijenila” sudije Zvezdi i Partizanu\nVoditelj se bori sa koronom, otkrio kako se osjeća


SARADNJA SA SLOVENIJOM - Srbsko-bos Info desk - www.morel.si\n27.08.2021 ob 17:00\nBEOGRAD, (MOREL/FoNet) - Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić razgovarao je danas sa delegacijom slovenačkog parlamenta na čelu sa predsednikom Igorom Zorčičem i istakao da ima prostora za unapređenje saradnje između Beograda i slovenačkih gradova.\nKako je saopštila gradska uprava, tema sastanka bila je i saradnja Beograda i lokalnih samouprava u Sloveniji, a Radojičić je istakao da je saradnja Ljubljane i Beograda veoma uspešna.\nZorčič je rekao da Beograd uvek može da računa na pomoć Slovenije u realizaciji značajnih projekata. (kraj)


Roditelji u Japanu odgajaju decu koja su poslušna i nikad ne histerišu – evo u čemu je tajna - PRess Serbia | PR PRess team\nMladi Japanci starije ljude ne smatraju dosadom, već izvorom mudrosti. Zauzvrat, stari ne viču na mlade i ne kritikuju ih, već im prenose njihovu mudrost. Roditelji u Japanu odgajaju decu koja su poslušna i nikad ne histerišu.\nJapan je zemlja kojoj se mnogi dive iz nekoliko razloga, a jedan od najjačih je način odgoja dece.\nKarakter naroda Japana ne prestaje da zadivi čitav svet. Svi smo imali priliku čuti koliko su uporni, uporni, kako ni u kom slučaju ne gube pribranost i smisao za komunikaciju. Poznati su i po poštovanju drugih i izuzetno napornom radu.\nTakvi su jer su takvi bili kao deca, a takvi su bili i deca jer su ih tako učili.\nDeca iz Japana jako se razlikuju od dece sa Zapada. Umereni su i lepo se ponašaju, slušaju roditelje, nikad ne histerišu i ne napadaju. U čemu je tajna?\nJapanci izuzetno cene porodične veze\nBliski odnos između članova porodice različitih generacija nešto je što, između ostalog, čini Japance tako posebnim.\nOva veza između starih i mladih temelji se na dubokom saosećanju i uzajamnoj brizi, što se, nažalost, ne može videti nigde drugde u svetu. Stari ljudi u Japanu smatraju se izvorom mudrosti i zaslužuju posebnu pažnju i poštovanje.\nS druge strane, stari ljudi imaju puno strpljenja i ljubavi prema mladima. Drevni Japanci deluju kao mentori, a ne kao kritičari i krvnici. Tu leži ključ međugeneracijske harmonije.\nJapanci cene i poštuju svu svoju rodbinu. U isto vreme, oni imaju vrlo stroge granice. Na primer, smatra se neprihvatljivim da bake i dede odgajaju unuče jer roditelji nemaju dovoljno vremena.\nPorodične veze u Japanu nisu zasnovane na „razmeni usluga“, već na verovanju da sve na ovom svetu ima svoje mesto.\nVećina japanskih porodica veruje da se roditeljstvo treba temeljiti na osetljivosti i razumevanju. Podizanje glasa na dete u Japanu jednako je svim ostalim, oštrim kaznama.\nRoditelji u Zemlji izlazećeg sunca veruju da izbegavajući kaznu zapravo uče svoju decu kako da se povežu sa svetom i poštuju tuđa osećanja.\nAko detetu nije dobro, mama i tata kažnjavaju ga pogledom ili gestom neodobravanja. Na taj način pokazuju da je takvo ponašanje neprihvatljivo.\nFraze poput „povreditćete je/ga“ ili „naudićete sebi“ koriste se za ukazivanje na loše ponašanje i posledice, i ne samo to.\nIsto pravilo vredi i za slučajeve. Na primer, ako dete razbije igračku, roditelj će reći “pogrešili ste”, a ne “razbili ste igračku”. Japanci ističu važnost dela, a ne funkcionalnost predmeta.\nZato deca od malih nogu uče da budu svesna svega u svakoj situaciji i vode računa o svemu oko sebe.\nJapanci svoje slobodno vreme provode s decom. Učenje ne smatraju zasebnom aktivnošću, već sve rade zajedno. Najvažnije im je izgraditi čvrstu vezu s decom.\nU Japanu je vrlo retko da majka upiše dete u vrtić ako nije napunila najmanje tri godine. Japanke svoju decu vode bukvalno svuda, jer veruju da takva fizička bliskost stvara duboke i čvrste veze.\nOni takođe veruju da majčina blizina smiruje dušu deteta. Majke u Japanu vode računa o tome da puno razgovaraju sa svojom decom.\nVeza s ocem, bakom i dekom je vrlo sličan. U Japanu porodice redovno zajedno ručaju i večeraju, razgovaraju i pričaju jedni drugima šta im se dogodilo tokom dana.\nOve porodične priče za stolom često se ponavljaju, pa se detetu usađuje osećaj pripadnosti i identiteta, kao i važnost verbalne komunikacije.\nTo je glavni razlog zašto deca iz Japana ne prave scene. Odrastaju u okruženju u kojem je mogućnost neprijatnih iznenađenja svedena na minimum i ljubavi im nikad ne nedostaje.\nPostaju svesni da postoji naredba koju treba slediti, kao i da svaka osoba ima svoje mesto i ulogu. To im smiruje um, čini ih ljubaznima i pomaže im da shvate da nema potrebe za agresivnim izražavanjem emocija.\nTagovideca Japan odgoj roditelji roditeljstvo


Republika / ODBIJA ULOGE! Jelisaveta Orašanin progovorila o majčinstvu: Ćerka mi sve naplati!\nutorak, 30. 3. 2021.| 16:39\nGlumica Jelisaveta Orašanin porodila se u januaru i na svet donela sina kome su njen suprug Miloš i ona dali ime Bogdan, dok već imaju ćerku Petru koja je napunila dve godine.\nVoli da glumi u trudnoći... Jelisaveta Orašanin\nGlumica je sada otkrila i da li će se uskoro vratiti poslu, kao i zbog čega najviše voli da snima kada je u drugom stanju:\n- Trenutno sam više posvećena porodici, nego glumi, što je i prirodno. Shatila sam da volim da snimam kad sam trudna jer me svi paze i vode računa o meni - izjavila je Orašaninova i dodala da nije lako biti majka:\n- Imam sreću da sin spava. Mada, ćerka mi sve to naplati, tako da mi dođe na isto. Uvek sam imala sreću da leti snimam te uloge, dosta nekih uloga sam nažalost morala da vratim, pošto ne mogu da uklopim privatne i poslovne obaveze - rekla je Jelisaveta Orašanin u emisiji "Kec na jedanaest" na televiziji K1.\nPosvetila se porodici...Jelisaveta sa suprugom Milošem\nPošto je i njen suprug Miloš Teodosić imao jednu malu ulogu u seriji "Žigosani u reketu", Orašaninova je otkrila kakve on utiske nosi sa snimanja.\nBori se s roditeljskim obavezama... Jelisaveta\n- Čula sam se sa Vesnom Trivalić i rekla sam joj da ga čuva od našeg sveta. Neka budu fini prema njemu. Miloš mi je rekao da mu je bilo fenomenalno na snimanju, ali je posle priznao da naš posao uopšte nije lak. Rekao je "Ja sam mislio ti uđeš kažeš, ja uđem i zaboravim da trebam da kažem bilo šta" - izjavila je Orašaninova koju gledamo u seriji "Drim tim":\n- Ako niste gledali seriju "Drim tim", odgledajte je obavezno. Ja igram pedikirku koja ništa ne radi, a to mnogo naplati imali smo slobodu da improvizujemo i sjajno smo se zabavljali na snimanju - istakla je Jelisaveta.\nprintscreen, ST/ Đ. KOJADINOVIĆ\nEstrada Zabava Jelisaveta Orašanin Glumica Miloš Teodosić Košarkaš Snimanje Uloge Serija Film


Centralna jedinica ( HUB ) bežičnog protivprovalnog sistema sa intergisanim LAN i GSM / GPRS komunikatorom, omogućeno dodavanje i rad do 100 bežičnih uređaja, 50 korisnika max.Ugrađena back - up baterija Li - Ion 2 Ah. Frekvencija 868 MHz, dimenzije 162.7 x 162.7 x 35.9 mm, materijal kućišta ABS plastika. Bela boja


napraviti originalne majce\nTema: napraviti originalne majce\n23.02.2010., 16:55 #1\npitam se da li neko mozda zna gde je moguce, u Srbiji, nabaviti papir za preslikace na majce. Cuo sam da tako nesto postoji ali nisam nigde uspeo da pronadjem...Isto tako zanima me da li neko ima iskustva sa D.I.Y. stampanjem na majcama pomocu boje i tkanine?\n23.02.2010., 21:14 #2\nRe: napraviti originalne majce\npapir imas u boljim print centrima (bio je ranije copy print centar kod Bogoslovije),\nali... nije kvalitetno resenje.\nMoja drugarica stampa majice u jednoj radnji 200 din je slika jednobojna ili crno bela. Koju ti doneses naravno. Mogu da je pitam gde ona to tacno nosi pa da ti javim... posalji mi pp ako te to interesuje.\n19.03.2010., 15:38 #3\nj****o vas ime...:P\neee...gde ima to???...:]\n20.03.2010., 13:28 #4\nU Kg-u ima u jednoj kao kopirnici-knjizari... Kod njih mozes da kupis taj papir i poneses sliku na flesu koju ti istampaju na kupljeni papir. Kupis belu majicu(najbolja je bela boja jer se svaki detalj vidi), uzmes peglu i preslikas. Mada, to ti i nije neki kvalitet, radila je moja drugarica, krajevi slike polako pucaju. Najbolje ti je da se raspitas u nekoj firmi gde rade majice. Kod nas ti kosta 700 dinara majica sa aplikacijom po zeli, a kvalitet je vrh.


LSV | LSV: Sprečiti divljanje ekstremista\nNovi Sad, 22. oktobar 2020 - Liga socijaldemokrata Vojvodine poziva nadležne državne organe da spreče okupljanje desnih ekstremista koje je najavljeno za večeras, povodom otvaranja umetničkog festivala „Mirdita, dobar dan“ u Beogradu.\nPodsećamo da su ekstremističke organizacije i ranijih godina organizovale okupljanja i izazivale incidente prilikom organizovanja ovog tradicionalnog festivala.\nLSV podseća da nacionalističke ideje bujaju i u Srbiji i na Kosovu, te da je organizovanje ovakvih festivala prilika da se prevaziđu velike barijere koje postoje između Srba i Albanaca u svim oblastima, pa i kulturi.\nNeverovatno je da samo jedan dan posle obeležavanja oslobođenja Beograda od fašizma u Drugom svetskom ratu nekom smeta jedna jedina reč na albanskom jeziku u nazivu festivala.\nDržava ne sme nemo da posmatra divljanje ekstremista i mora snažno i preventivno da reaguje.\nSaopštenja | Sreda, 06. 01. 2021. | Komentara: 0\nKostreš uputio čestitku povodom Božića\nSvim građanima koji slave Badnje veče i Božić po julijanskom kalendaru, želim da u zdravlju i radosti proslave praznike sa svojim porodicama i da svoje molitve posvete bližnjima i dobrobiti svih građana naše zemlje.\nIzjave | Četvrtak, 31. 12. 2020. | Komentara: 0\nMinistarka Joksimović se nije oslobodila radikalskog nasleđa\nPrema dosadašnjem političkom iskustvu lingvistkinje i magistarke rodnih studija Maje Sedlarević, koja je, između ostalog, bila predsednica Odbora za evropske integracije Skupštine AP Vojvodine u dva mandata, jedina politička grupacija koja izričito ne priznaje rodno osetljiv jezik, niti bilo kakav ženski politički aktivizam jeste Srpska radikalna stranka.\nSaopštenja | Četvrtak, 24. 12. 2020. | Komentara: 0\nSvim građankama i građanima koji po gregorijanskom kalendaru slave Badnje veče i Božić, želim da u zdravlju i radosti proslave praznike sa svojim porodicama i da svoje molitve posvete bližnjima, te dobrobiti i zdravlju svih građana naše zemlje.


Kako se predsednik odlepio od realnosti - Ozonpress :: internet portal\nSve ima svoju cenu, notorno je pravilo ekonomije, a pre svega zdravog razuma. Seljaci su taj fenomen opisali znatno ranije od ekonomista – „kako seješ, tako ćeš požnjeti“.\nTo praktično, u našem slučaju, znači sledeće: pet dugih godina vlast oličena u Aleksandru Vučiću seje isključivo populizam, lažna obećanja bez mere i smisla, optužuje sve redom koji upute ma i najmanju kritiku i uopšte se ne trudi da sakrije da je jedini cilj opstanak na vlasti. U tome se ne biraju sredstva i ne pita za cenu. Kad na taj način vodite državu, ceh stiže na naplatu: umesto obećavanog „grandioznog“ rasta od 3,5 odsto ove godine, ispalo je da smo od početka godine ubedljivo najgori u regionu. Srbija je zabeležila privredni rast u prvom polugodištu od mizernih 1,3 odsto, dok je Rumunija rekorder sa 5,7 odsto. Najslabiji rezultat, izuzimajući nas, ostvarila je BiH sa rastom od 2,7 odsto.\nO ovome nam predsednik Vučić ne govori ništa. Niti ga ko pita. Ali zato govori o tako dramatičnom rastu zaposlenosti da ćemo posle Rumuna i Bugara sad morati da „uvozimo“ i Albance kao radnu snagu jer kod nas ima toliko posla da nema dovoljno radnika. Odnosno, nije baš da ih nema, nego su Srbi lenji, neradnici i uopšte nesolidni i to već počinje opasno da nervira našeg predsednika. Pa kao razočarani roditelj koji je sve uložio u svoju „decu“ a ona mu tako vraćaju, mora da nas kritikuje preko svojih autorskih tekstova objavljenih u kontrolisanoj štampi. Ipak, uprkos našoj lenjosti i neradu, vlast je uspela da obori nezaposlenost na svega 10 odsto.\nNa stranu moralni problem što očajne ljude kritikuje za nerad čovek koji, doslovno i bukvalno, u svom životu ništa izvan politike nije radio, a svog prethodnog političkog rada i onoga što je tada govorio i sam se odriče (uz novo uvredljivo obrazloženje da „samo magarac ne menja mišljenje“), ali ovde imamo konkretan logički problem: kako toliko raste zaposlenost u zemlji čija privreda toliko slabo napreduje, da bi se to moglo nazvati nazadovanjem? Prema ekonomskoj teoriji koju je potvrdila i praksa, uvek prvo kreće ekonomski rast, pa se to posle izvesnog vremena odrazi i na rast zaposlenosti. Ne događa se da zemlja stagnira, u odnosu na uporedive zemlje čak i zaostaje, a da u isto vreme beleži rast zaposlenosti. Jer – gde se zapošljavaju ti ljudi ako se u privredi ne otvaraju nova radna mesta?\nPrema podacima istraživanja iznetim u ovom broju „Nove ekonomije“, među onima koji ipak nalaze nekakav posao najviše ima mladih od 15 do 19 godina (deca koja rade poslove najnižeg kvalifikacionog nivoa) i starijih od 65 godina, dakle penzionera primoranih da i posle svog radnog veka rade bilo koji posao za bilo koji novac. Ona grupa koja bi trebalo da se zapošljava, a ne da uči školu ili uživa u zasluženoj penziji, dakle stanovništvo radnog uzrasta, evidentno odlazi iz zemlje. Za samo godinu dana, njihov broj u Srbiji smanjen je za skoro 76.000, a od 2014. godine do sada za čitavih 146.500 ljudi.\nRast broja zaposlenih beleži se u manuelnim i poljoprivrednim zanimanjima. U zemljama koje vode takozvanu ekonomiju znanja i podstiču inovacije, najniža stopa nezaposlenosti beleži se kod visokoobrazovanih ljudi. Kod nas, obrnuto – najmanje nezaposlenih ima među nekvalifikovanima. I to je rezultat rada ove vlasti, oličene i personalizovane u Aleksandru Vučiću. Zemlja koja forsira lažne diplome i besmislene „doktorate“, zemlja koja strancima daje subvencije za namotavanje kablova, koja zapošljava galeriju živopisnih likova po partijskoj liniji, čiji predsednik (e ovo je za Ginisa) radi PR za stranu trgovinsku radnju, a svoje građane u inostranstvu „reklamira“ kao jeftinu radnu snagu, sasvim svesno ide u tom pravcu. Pitanje je za širu analizu zašto se to radi. Namirivanje najvernijeg glasačkog tela samo je deo odgovora.\nŠta je kod ove „strategije“ problem – nekvalifikovana radna snaga dobija i minimalne plate, samim tim ima minimalnu kupovnu moć, što za rezultat ima stagnaciju privrede, jer za robu nema platežne tražnje. I onda, mic po mic, ozbiljni investitori zaobilaze Srbiju pošto em nema pravne sigurnosti (dakle rizik poslovanja je veliki) em je stanovništvo siromašno pa nema ni zarade koja bi eventualno kompenzovala taj rizik.\nOva logička razmatranja, međutim, više nemaju ni smisla. Aleksandar Vučić je za ovih pet godina „ispalio“ toliko podataka koji nisu tačni, dao toliko proizvoljnih ocena, toliko lažnih obećanja, da je obesmislio svako praćenje, a naročito analiziranje onoga što govori. Uspeo je da obesmisli čak i funkciju predsednika Vlade. Zato smo tu gde jesmo – realni život i ono što on govori a kontrolisani mediji prenose, idu sad već na dva potpuno odvojena koloseka.\nKako se oni dobro furaju\nNepodnošljiva lakoća samozavaravanja\nJoxa 02/09/2017 u 11:15 Odgovorite\nMa bravo za tekst istina potpuna dok se oni rasporede normalni i posteni nestaju umiru i odlaze\nZabrinuti 03/09/2017 u 14:26 Odgovorite\nPoštovana, brilijantna analiza. Bojim se samo da je stepen posunovraćenja i raspolućenosti u Srba toliki da agument vise ništa ne znači. Kojim argumentom može i najodaniji član ili simpatizer sns koalicije da brani pustošenje Srbije u svakom pogledu, u svakoj oblasti?


Home / DOGAĐAJI / USTAVNI SUD OLUČIO: Smanjenje penzija u skladu sa Ustavom\nсептембар 24, 2015\tКоментари су искључени на USTAVNI SUD OLUČIO: Smanjenje penzija u skladu sa Ustavom 487 Views\nUstavni sud je utvrdio da iz zakona sledi da se njime uvode interventne mere koje se preduzimaju da bi se u uslovima ekonomske krize očuvala finansijska održivost penzijskog sistema.\nUstavni sud okončao je postupak ocene ustavnosti Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija i utvrdio da se ne mogu prihvatiti kao osnovani navodi inicijatora o nesaglasnosti osporenog Zakona sa Ustavom i potvrđenim međunarodnim ugovorima.\nKako je navedeno u saopštenju objavljenom na sajtu Ustavnog suda, okončan je postupak ocene ustavnosti ovog zakona. “Nakon analize odredaba osporenog Zakona sa stanovišta svih bitnih navoda inicijatora, Ustavni sud je našao da nema osnova za pokretanje postupka za utvrđivanje neustavnosti ovog Zakona i njegove nesaglasnosti sa potvrđenim međunarodnim ugovorima”.\nImajući u vidu i to da u ovom trenutku najniža penzija utvrđena u skladu sa Zakonom o penzijskom i invalidskom osiguranju iznosi svega nešto više od 13.000 dinara (pri čemu je za tzv. poljoprivredne penzionere najniža penzija čak oko 10.000), Ustavni sud je ocenio da je „zaštićenim“ iznosom od 25.000 dinara, u realnim ekonomskim prilikama u kojima se društvo nalazi, spornim Zakonom obezbeđeno staranje o ekonomskoj sigurnosti penzionera.\nPrevious: Pao sneg u Austriji!\nNext: BEČ: Preminuo legendarni harmonikaš Jovica Petković (VIDEO)


Narodni lekovi - Domino magazin\nVećina čak i ima smisla\nNovinarka "Daily Maila", Victoria Lambert je istražila poznate narodne lekove pred ovu zimu. Otkrila je da su neki veoma efikasni.\nHladan tuš protiv proširenih vena\nTačno je, kažu doktori. Hladan tuš je odlično rešenje pošto se tada vene skupljaju a bol se smanjuje. Stručnjaci savetuju i da legnete i podignete noge u vis kako bi se oslobodio pritisak sa oštećenih vena.\nPritisnite desni da biste zaustavili krvarenje iz nosa\nNarodni lek ima smisla, pošto krv u nos dolazi iz nekoliko izvora. Simon Payne, vaskularni hirurg u bolnici Spire Southampton, tvrdi da je krvarenje moguće zaustaviti i ako rukama pritisnete deo između očiju, jer se i tu nalaze arterije.\nKašljite kada primate injekciju kako bi vas manje bolelo\nKašljanje uzrokuje nagli i privremeni rast pritiska u grudima koji ne dozvoljava prenošenje bola kroz kičmenu moždinu.\nDuvajte u palac i smirite lupanje srca\n"Duvanje u palac zaista pomaže jer se time produbljuje disanje i umiruje se lupanje srca. Kiseonik je prirodni protivotrov za visok adrenalin", kazao je dr. Arun Ghosh iz bolnice Spire u Liverpoolu.\nSisanjem leda umanjićete zubobolju\nZubari kažu da ovo može da pomogne pošto će led smanjiti bol. Pored leda provereni narodni lek je i da stavite malo rakije na zub.\n"Šećer verovatno prekida štucanje tako što verovatno zadržite dah dok progutate šećer, čime se trenutno zaustavlja refleksni grč", smatra lekar Nick Roland.\nČarape leče nesanicu\nStari kažu da ćete lakše zaspati ukoliko su vam tople noge. Naučnici kažu da je to moguće pošto ukoliko su stopala topla unutrašnja temperatura tela se izjednačava, pa je ljudima mnogo lakše da padnu u san.\nNa ranu stavite biber\nBiber ima antibakterijsko dejstvo i pomaže zgušnjavanje krvi, tako da je ovaj narodni lek dokazan, kaže doktorka Cathy Wong.\n2 thoughts on “Narodni lekovi”\n08/09/2010 u 6:50 PM\npitala sam druga koji sudira medicinu i kaze da nista nije tacno sto se tice medocone curenja krvi iz nosa i zaustavljanju bola\n25/09/2010 u 3:38 PM\nneka još malo studira\nbolestilečenjelekovinarodni lekarnarovni lekovinesanica


Sve poslove spaljivanja životinjskog otpada u Vojvodini dobilo preduzeće blisko SNS-u | Nova Ekonomija\nSve poslove spaljivanja životinjskog otpada u Vojvodini dobilo preduzeće blisko SNS-u\n20.12.2017. 12:23 VOICE 1\nSve poslove dobila jedna firma\nSve poslove u vezi sa spaljivanjem životinjskog otpada u 15 opština u Vojvodini, vredne više od 50 miliona dinara, dobilo je privatno preduzeće Eko-vet plus, po mnogostruko skupljim cenama nego što te poslove obavljaju državne kafilerije, iako ima daleko manji kapacitet postrojenja od njih, piše danas Vojvođanski istraživačko-analitički centar (VOICE).\nEko-vet plus je sve poslove dobio kao jedini ponuđač, a reč je o firmi koja je osnovana u julu ove godine i koja je povezana sa visokim funkcionerima Srpske napredne stranke, piše VOICE (www.voice.org.rs).\nEko-vet plus, kako navodi VOICE, prijavio je dnevni kapacitet svog postrojenja u Vrbasu na maksimalno 900 kilograma, dok državne kafilerije u Somboru i u Ćupriji imaju postrojenja čiji je dnevni kapacitet 53 odnosno 68 tona na dan.\nOd kraja novembra do danas kratkoročne ugovore sa Eko-vet plusom sklopile su opštine Alibunar, Bač, Bačka Palanka, Beočin, Kovin, Opovo, Srbobran, Temerin, Titel, Vršac, Vrbas, Žabalj, Bački Petrovac, Pančevo i Bela Crkva, a trend raspisivanja istovetnih javnih nabavki u Vojvodini je toku, pokazuju podaci Uprave za javne nabavke na koje se poziva VOICE.\nPonude državnih kafilerija Napredak iz Ćuprije i Proteinka iz Sombora, koje su do sada sarađivale sa gotovo svim opštinama u Vojvodini, izostale su sa svih do sada sprovedenih javnih nabavki, piše VOICE.\nJavne nabavke su sprovedene za manje od deset dana, konkursna dokumentacija je bila istovetna u svim opštinama, a svi pozivi su bili raspisani sa identičnim uslovima, naveo je VOICE.\nVOICE piše i da suprotno prethodnoj praksi, kada su ovu uslugu plaćali po izvršenom poslu i količini, opštine i gradovi su sada naplaćivanje usluge odredile paušalno na mesečnom nivou i oročile ugovore na prosečno 75 dana, četiri ili šest meseci.\nDirektor kafilerije, odnosno Veterinarske ustanove Proteinka u Somboru Djordje Zorić rekao je za VOICE da je sumnjičav po pitanju toga kako će preduzeće Eko-vet plus sa tri vozila i kapacitetom spaljivanja od 900 kilograma na dan pokrivati 15 opština.\n"Rekao bih da od toga nema ništa, ali neko je to procenio milionske iznose i da tako treba i može. Nije sigurno nikakva epidemija, već situacija svima nama poznata", kazao je Zorić za VOICE.\nACA 20.12.2017. 13:20:33\nKao i sve lokalne samouprave što rade i ovo je samo obično pranje državnog novca.Fiktivno spaljivanje,sa dokumentacijom koju niko ne kontroliše.Najmanje 50%novca ode u privatne džepove raznim kanalima a ostalo se isfingira fiktivnim papirima.Stara šema.Zato svi žele da budu lokalni političari-biznis bez kapitala.\nU kragujevačkom Fijatu proizvodnja obustavljena u petak\nU kragujevačkom Fijatu proizvodnja je u petak obustavljena i ponovo će biti pokrenuta 3. aprila. Reč je o trećem po redu proizvodnom zastoju u ovoj godini, piše list Danas. Mada zvaničnog obrazlo...\n24.03.2018. 11:48 Danas Detaljnije\nKompanija Rimaster iz Švedske zainteresovana za jug Srbije\nKompanija Rimaster iz Švedske u naredna dva meseca trebalo bi da odluči da li će fabriku graditi u lebanskom selu Bošnjace, u kome bi posao dobilo 600 ljudi. Predsednik opštine Lebane Ivan Bogdano...\n24.03.2018. 11:43 B92, JUŽNE VESTI, B.A. Detaljnije\nPobednici studentskog takmičenja u rešavanju poslovnih problema idu u Varšavu\nČetvoročlani studentski tim koji čine Jelena Todorović, Vanja Popov, Novak Stamenović i Nikola Stanković pobedio je na ovogodišnjem prestižnom takmičenju u rešavanju poslovnih problema Ace the Case...\n24.03.2018. 11:25 NE Detaljnije\nMihаjlović potpisаlа ugovor vredаn 310 milionа dinаrа zа drugu fаzu vode u Užicu\nMinistаrkа Zorаnа Mihаjlović potpisаlа je ugovor vredаn 310 milionа dinаrа zа drugu fаzu rekonstrukcije i dogrаdnje fаbrike vode u Užicu, kojа će omogućiti dа se 70.000 grаđаnа tog grada do krаjа g...\n23.03.2018. 14:50 B92 Detaljnije\nMercator-S podržava jubilarnu desetu akciju Sat za našu planetu\nU subotu 24. marta, simboličnim isključivanjem spoljne dekorativne rasvete u periodu od 20:30 do 21:30 časova, kompanija Mercator-S, odnosno IDEA prodavnice, Roda marketi i Mercator hipermarketi, ć...\n23.03.2018. 14:49 Detaljnije


jovana Arhiva - PRess Serbia | PR PRess team\n“Jutro sa Jovanom i Srđanom” – od ponedeljka 5. marta svakog radnog jutra od 06:55 na Prvoj televiziji\nNajpopularniji urednici i voditelji jutarnjeg programa Jovana Joksimović i Srđan Predojević od 5. marta uz vas svako radno jutro od 06:55 na Prvoj televiziji...\nVoditeljka Jovana Joksimović porodila se sinoć, neposredno posle ponoći u Beogradu i na svet donela bliznakinje. Jovana i Željko imaju sina Kostu koji ima tri...\nBUDUĆA MAMA BLIZANACA BLISTA: Prve slike trudne Jovane Joksimović! (FOTO)\nJovana i Željko Joksimović u oktobru će postati roditelji blizanaca, a trudna voditeljka po prvi put pokazala je zaobljeni stomačić! Naša ekipa slavni par je...\nPeđa Medenica postaje otac!\nPeđa Medenica koji je publiku osvojio svojim hit pesmama bez kojih se ne može zamisliti dobar provod uskoro će postati otac. Naime, njegova supruga Jovana je...\nPRVI SE OŠIŠAO U SVOM SALONU! Glumac i voditelj Dragan Marinković Maca otvorio je sa devojkom Jovanom frizerski salon”MAC MAC” u...


Autobuske karte od ponedjeljka obavezne i za policiju | Banjaluka.net\nAutobuske karte od ponedjeljka obavezne i za policiju\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova RS iz Banjaluke i Istočnog Sarajeva od ponedjeljka će morati kupovati autobuske karte, jer je ukinut organizovani prevoz koji je za njih važio posljednjih godina i na osnovu kojeg su uz pokazivanje službene legitimacije mogli da se voze autobusom.\nU MUP-u Srpske pojašnjavaju da je odluka proistekla iz novog Posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u oblasti unutrašnjih poslova, a prema kojem će svim radnicima koji su od posla udaljeni više od četiri kilometra ubuduće biti uplaćivan novac za prevoz.\n– Starim kolektivnim ugovorom je postojala odredba “organizovanog” prevoza radnika na području Banjaluke i Istočnog Sarajeva, gdje je MUP novac isplaćivao direktno prevoznicima, dok se radnicima ostalih opština i gradova novac za prevoz uplaćivao na tekuće račune. Od sada će se novac svim radnicima MUP-a uplaćivati na njihove račune, a oni će biti dužni da plaćaju karte – rekla je portparol MUP-a RS Mirna Miljanović.\nU gradskim autobusima koji saobraćaju u Banjaluci u petak je osvanulo obavještenje da radnici MUP-a više neće moći koristiti javni prevoz uz službenu legitimaciju, već da će morati kupiti kartu kao i svi drugi građani.\nDirektor banjalučkog “Autoprevoza” Dejan Mijić pojašnjava da su sa MUP-om ranijih godina imali ugovor o prevozu njihovih radnika uz pokazivanje legitimacije, dok im je dogovoreni iznos uplaćivao direktno MUP.\n– U četvrtak smo dobili obavještenje da se ugovor raskida i da će njihovi radnici dobijati novac za prevoz, i s obzirom na to postupićemo prema njima kao i prema svim drugim građanima i naplatiti im kartu – rekao je Mijić za Glas Srpske.\nDirektor “Bočac tursa” Slobodanka Marčeta kaže da su radnici MUP-a kao i svi drugi, te da nema razloga da ih voze besplatno.\n– Policajac kad uđe u pekaru ne dobije džabe hljeb, pa ne vidim razlog ni da se vozi bez karte – kratko je rekla Marčeta i dodala da će mjesečna karta za pripadnike MUP-a u gradskom prevozu koštati kao i za sve druge, i podsjetila da onda za radnike iznosi 36,50 KM.\nPrevoznici u drugim gradovima Srpske kažu da policajce oduvijek voze besplatno, te da će to činiti i dalje.\nIzvršni direktor saobraćaja u “Auto-transportu” Prijedor Mićo Rokvić kaže da radnike MUP-a voze besplatno.\n– Imali smo ugovor sa MUP-om i uplaćivali su nam određeni iznos, ali taj ugovor je istekao prije dvije godine, a mi i dalje vozimo policajce besplatno – rekao je Rokvić i dodao da ne zna da li policajci dobijaju novac za prevoz.\nBijeljinska policija takođe se vozi besplatno u autobusima, tvrdi direktor “Semberija transporta” Pantelija Mitrović.\n– Nisu oni većina među našim putnicima, pa da imamo gubitke. Mi njih vozimo besplatno od ratnih godina i nismo nikada ni razmišljali da im naplaćujemo – kaže Mitrović.\nU preduzeću “Balkan ekspres” iz Istočnog Sarajeva rekli su da svako uniformisano lice koje uđe u njihov autobus sa legitimacijom ima besplatan prevoz.\n– Nastaviću da ih vozim besplatno, mi se dobro slažemo sa policijom – kaže direktor pomenutog preduzeća Milosav Kokić.\nDirektor “Autoprevoza” Banjaluka Dejan Mijić kaže da im MUP duguje novac za karte njihovih radnika za nekoliko posljednjih mjeseci.\n– Svim prevoznicima koji saobraćaju na području Banjaluke i koji su prevozili radnike MUP-a uz legitimaciju, MUP duguje novac za nekoliko posljednjih mjeseci. Ne znamo kad će nam novac biti ispaćen, ali se nadamo da hoće – rekao je Mijić.


Jonizator i prečistač vazduha XJ-2000Opis proizvoda:Izuzetno efikasan proizvod firme "Medisana" jonizator vazduha "Prečistač XJ 2000" za prečišćavanje vazduha u kući, stanu ili poslovnom objektu. Radi na principu korištenja napredne tehnologije jonskog lahora i ..\nJonizator i prečistač vazduha XJ-2100Opis proizvoda:Uredjaj za prečišćavanje vazduha firme "Medisana" poznat pod nazivom "Prečistač XJ 2100" obezbedjuje Vam za vrlo kratko vreme konstatan priliv svežeg i čistog vazduha u prostoriji u kojoj boravite.Svojim radom "..\nKräuteröl 110 uljeOrginalna nemačka recepturaPrirodno ulje na bazi 110 lekovitih biljki, nemačke proizvodnjeUlje Kräuteröl 110 je potpuno prirodni proizvod, napravljen po tradicionalnoj recepturi na bazi korena, plodova, cvetova od 110 biljnih vrsta. Ima široku ..


Svakog meseca gubitak od milion evra - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Svakog meseca gubitak od milion evra\nBivši vlasnik ATP Vojvodine zatražio izuzeće četvrte sutkinje u sporu za ličnu štetu\nSvakog meseca gubitak od milion evra\n* Isti veštak izgubljenu dobit u istom predmetu, za isti period, u jednom sudu procenio na 67, a u drugom na tri miliona evra\nM. N. Stevanović29.09.2017. 13:00\nVećinski vlasnik ATP Vojvodine, Ilija Dević, zatražio je da se sutkinja Višeg privrednog suda u Novom Sadu Mirela Nikolčić, izuzme iz postupanja po tužbi za ličnu štetu koju je pretrpeo jer Grad nije ispoštovao svoj deo iz ugovora o izgradnji nove autobuske stanice.\nO zahtevu bi danas trebalo da se izjasni predsednik tog suda, a ukoliko on prihvati tvrdnju da nisu ispoštovana procesna pravila, očigledno „vruć“ predmet dobiće novog, petog po redu sudiju. Ukoliko zahtev bude odbačen, a sutkinja se sama ne izuzme, kao što su i njeni prethodnici u tom predmetu našli načina da se iz njega izvuku, zakazaće se novo ročište a tužbeni zahtev biće preinačen.\nDo sada, nakon stečaja ATP Vojvodine, to preduzeće i Dević pokrenuli su više sporova za nadoknadu štete, a kako su veštaci utvrđivali različite iznose, u jednom momentu je Viši privredni sud zatražio tehničku analizu mogućnosti tog kompleksa privrednih objekata od Mašinskog i Saobraćajnog fakulteta u Beogradu. Na osnovu toga, sudski veštak Jovan Dragaš trebalo je da zasniva svoj nalaz i utvrdi ukupnu realnu štetu. Sporno je, međutim, to što je on u postupku koji je povela ATP Vojvodina ocenio da izgubljena dobit iznosi 67 miliona evra dok je za isti period i po istim parametrima, po tužbi za ličnu štetu Devića, koji je bio vlasnik 82 odsto kapitala preduzeća, ocenio da je uskraćeni profit firme – tri miliona.\n– Sutkinja je po unapred formiranom mišljenju, bez čitanja dopunskog nalaza istog veštaka, u istom predmetu i za isti period iz drugog suda, odbila da to uvrsti u dokaze iako je razlika u iznosima drastična. Time su povređena procesna pravila jer je tužiocu uskraćeno pravo da dokazuje činjenice, što je razlog da se zatraži njeno izuzeće – kažu u advokatskom timu Devića.\nDalji tok ovog predmeta u kome su do sada, od 2011. održana čak 23 ročišta, ponovo je neizvestan. Slučaj i dalje budno prati Evropska unija, jer je u okviru Poglavlja 23 on deo liste od 24 sporne privatizacije, gde je označen kao jedan od pet najvećih i jedini u kome je oštećen investitor a ne država. Takođe, iz dosadašnjih sporova, potvrđeno je da postoji šteta za investitora i preduzeće zbog toga što grad nije ispoštovao svoj deo obaveza iako je ugovorom naveo Devića da uloži svoj novac i izgradi novu autobusku stanicu sa servisnim centrom. Utvrđeno je i da je ugovor i dalje na snazi. Da Grad Novi Sad i dalje ne ispunjava svoju obaveze. Da se šteta zbog izgubljene dobiti svakog meseca uvećava za oko milion evra.\nATP VojvodinaekonomijaBeogradNovi Sad\nJedno reagovanje na “Svakog meseca gubitak od milion evra”\n30. septembra 2017. u 09.01\nOvo je katastrofa pravosudja da se ovako odugovlaci proces. Ocigledno je zestok pritisak jer je u ovu aferu upleten vrh vlasti Maja i Igor Mirovic.\nNarod ce sada da placa njihove sumnjive rabote


Upozoravajuće surovo istinit i osećajan 53. Bitef\nIzvor: SEEcult.org, 18.Sep.2019, 14:51\nBeogradski internacionalni teatarski festival (Bitef) ukazuje 53. izdanjem na problem raspada društvene zajednice na svim nivoima – od političke do partnerske, ali i na moguće alternative, počev od predstave “Orest u Mosulu” proslavljenog Mila Raua, kojom zvanično počinje 18. septembra, do projekta “Pozvani” Sepa Bajensa, kojom će biti završen 26. septembra uz poruku o potrebi novog zajedništva. Uz 12 predstava u gotovo rasprodatom glavnom programu, 53.\nIzvor: SEEcult.org, 19.Sep.2019, 04:11\nPotresnom predstavom “Orest u Mosulu” Mila Raua o razaranju drevnog iračkog grada Mosula i stradanju stotina hiljada ljudi u napadima Islamske države s jedne i američkih snaga i saveznika s druge strane, 18. septembra u Narodnom pozorišstu u Beogradu počeo je 53. Bitef, koji je tematski fokusiran...


Glamočić i Marić obišli Đunis (VIDEO) | RTK\nGlamočić i Marić obišli Đunis (VIDEO)\nNačelnik sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije Predrag Marić i ministar poljoprivrede šumarstva i vodoprivrede Dragan Glamočić u pratnji gradonačelnika Kruševca Bratislava Gašića obišli su ugroženo područje u Đunisu\nĐunis jeste potencijalno najugroženija teritorija u Srbiji, gde je potencijalno ugroženo 27 domaćinstava, rekao je obilazeći poplavljena domaćinstva načelnik Sektora za vantedne situacije MUP-a Srbije Predrag Marić, ocenjujući kao najbolju saradnju lokalne samouprave Kruševac i državnih organa.\nU Srbiji je 440 evakuisanih lica, a od juče nije bilo potrebe za novim evakuacijama.\nI poljoprivreda u ovom kraju je pretrpela veliku štetu. Iz ove situaciuje moramo da izvučemo pouke i da u narednim godinama sprečimo slične scenarije, rekao je ministar Glamočić.\nPrethodno : Pravila za publiku uoči derbija sa Partizanom\nSledeće : Proširena sednica Štaba za vanredne situacije Grada Kruševca: Prioriteti za sanaciju štete (VIDEO)