Antivirusna zaštita Archives - Page 3 of 24 - Zaštita Podataka\nPostovi na temu antivirusne zaštite\n25/10/2015 Data Solutions LaboratorijaAntivirusna zaštitakaspersky, online aktivnosti, online antivirusi, online plaćanje, privatnost podataka na online servisima\nKompanije Kaspersky Lab i B2B International sprovele su istraživanje kako bi saznale sa kojim sajber pretnjama su korisnici najviše upoznati i od kojih pretnji najviše strahuju. Istraživanjem je utvrđeno da su korisnici naročito zabrinuti kada je u pitanju pljačka njihovih onlajn računa.\nHakovanje tekućih računa i malveri stvoreni kako bi krali lozinke i poverljive informacije navedeni su kao najveći strahovi korisnika, jer približno isti broj korisnika brine o ove dve pretnje (64, odnosno 65 odsto ispitanika). Na trećem mestu su finansijske pretnje, gde 58 odsto korisnika ima strah od potencijalnog gubitka novca sa računa, a zatim se na četvrtom mestu nalaze fišing i-mejlovi i veb sajtovi, pretnje koje takođe imaju za cilj krađu ličnih podataka sa onlajn računa.\nPretnje koje su kreirane prevashodno sa ciljem krađe ličnih podataka ujedno su i pretnje sa kojima su korisnici najviše upoznati – 86 odsto ispitanika je svesno pretnji kao što su hakovanje tekućih računa, fišing napada i malvera koji presreću lozinke. Na osnovu ovih rezultata je jasno da je najpoznatija pretnja, a ujedno i pretnja koja zadaje najveću brigu korisnicima, krađa njihovog digitalnog identiteta.\nPretnje koje najmanje brinu korisnike jesu DDoS napadi i globalne špijunske kampanje. Razlog za to je verovatno činjenica da su primarne mete ovih sajber napada kompanije, a da krajnji korisnici najčešće nisu pod pravom pretnjom. Zbog toga i ne iznenađuje činjenica da su DDoS i špijunske kampanje pretnje sa kojima su korsnici najmanje upoznati – 29 odsto, odnosno 27 odsto ispitanika nisu nikada čuli za njih.\nJedan zabrinjavajući rezultat koji je otkriven ovim istraživanjem jeste činjenica da je 28 odsto korisnika neobavešteno o ransomware pretnji. Ovakva situacija je naročito zabrinjavajuća s obzirom na to da se sve češće pojavljuju novi maliciozni programi koji zarobljavaju fajlove na računaru i zahtevaju novac za dešifrujući ključ. Stručnjaci iz kompanije Kaspersky Lab su, na primer, prijavili novu modifikaciju trojanca Tesla Crypt koji od svake žrtve zahteva 500 dolara.\nAdware reklamni virusi i maliciozne aplikacije koje su stvorene kako bi pristupile veb kamerama, vodeće su među pretnjama kojih su korisnici svesni ali koje ih ne brinu. Međutim, ovi programi su znatno opasniji nego što korisnici misle: sajber kriminalci mogu da posmatraju korisnike ili da prisluškuju razmenu poverljivih informacija putem veb kamere, kao i da koriste video snimke kako bi ucenjivali žrtve, a moduli reklama mogu biti upotrebljeni kao okvir za još opasnije programe.\nIstraživanje ukazuje na to da korisnici i dalje potcenjuju mnoge sajber pretnje. Ono što je interesantno jeste da 51 odsto ispitanika beleži znatan rast onlajn napada, ali samo 20 odsto njih veruje da mogu biti na meti sajber napada.\nKaspersky Internet Security – multi-device 2016 i Kaspersky Total Security – multi-device predstavljaju univerzalna sigurnosna rešenja koja štite korisnike kućnih računara i mobilnih telefona od poznatih i nepoznatih pretnji. Ovi proizvodi integrišu različite tehnologije kako bi zaštitili vlasnike uređaja od malvera, uključujući i softver koji presreće lozinke za onlajn račune, od finansijskih pretnji, fišing napada, adware reklamnih virusa i mnogih drugih. Komponenta za uređaje sa Windows operativnim sistemom takođe podrazumeva mehanizam za zaštitu od neovlašćenog pristupa veb kameri i mikrofonu.


Novalić: Naš prioritet je nabavka vakcina i podrška zdravstvenom sektoru @ StartBiH.ba\nPremijer Federacije BiH Fadil Novalić održao je online sastanak s kantonalnim premijerima, s ciljem prevazilaženja teške situacije uzrokovane pandemijom koronavirusa, te harmonizacije i zajedničkog djelovanja u FBiH.\n- Pored ostvarenih kontakata s određenim ambasadama direktno smo se obratili i američkim kompanijama, proizvođačima vakcina protiv koronavirusa. Ostvarili smo kontakt i s Indijom. Ušli smo i u državni program s Kinom, te bi sljedeće sedmice trebali početi i direktni pregovori za nabavku 500 hiljada kineske vakcine Sinopharm - rekao je premijer Novalić.\nPrisutni su informisani o najavljenoj količini, te dinamici pristizanja vakcina u BiH iz "Covax", te EU mehanizma, kako u ovom mjesecu tako do kraja drugog kvartala.\nSastanak je nastavak dogovorenog zajedničkog djelovanja i bolje koordinacije između premijera u FBiH na sedmičnom nivou, a naredni sastanak putem video linka bit će održan u ponedjeljak.\nNS, SDP i NB - Ustanoviti tačan obim odgovornosti Vijeća ministara za krizu\nSoftić-Fassino: Dobijanje kandidatskog statusa za evropsku perspektivu BiH\nKomšić pozvao Ambasadu Slovenije da objasni da li njihova zemlja zagovara raspad BiH\nBenjamina Londrc-Karić nova je gradonačelnica grada Sarajeva


OVA KRVNA GRUPA JE NAJ0TP0RNIJA NA KORONAVIRUS, AKO JE IMATE BLAGO VAMA: Kinezi došli do nevjerovatnog otkrića\nAžurirano Mar 18, 2020\nLjudi sa kr*nom grupom A najviše su P0DL0ŽNI zarazi korona virusom, dok su oni sa nultom kr*nom grupom NAJ0TP0RNIJI, rezultat je istraživanja grupe kineskih naučnika.\nKineski naučnici pregledali su podatke 2.000 pacijenta iz B0LNICA u Vuhanu i Šenženu, uključujući više od 200 sm***snih slučajeva.\nPrema njihovim podacima, među stanovnicima Vuhana (u koje spadaju i oni koji nisu zaraženi) njih 34 odsto ima kr*nu grupu 0, 32 odsto tip A, 25 odsto B i 9 odsto AB.\nS druge strane, najviše zaraženih stanovnika Vuhana (38 odsto) je onih sa A kr*nom grupom, dok je 26,4 OB0LJELIH sa B kr*nom grupom, a 25,8 odsto ima nultu kr*nu grupu. Najmanje pacijenata, deset odsto, je onih sa AB kr*nom grupom.\nPrema tome, kaže se u istraživanju, NAJUGR0ŽENIJI su oni sa kr*nom grupom A, dok je među onima sa nultom grupom srazmjerno najmanje OB0LJELIH od virusa COVID-19.\nVrijedi napomenuti da je servis za objavljivanje preliminarnih naučnih izveštaja iz medicine, prije nego što ih recenziraju eksperti iz date oblasti.\nZvanično! Oružane snage sutra izlaze na granicu BiH\nUPOZORENJA // Nakon što je Vlada FBiH donijela odluku o zamrzavanju cijena: Prijavite poskupljenja!


RTS :: Srbija i Alžir - duga istorija prijateljstva\nVesti Srbija i Alžir - duga istorija prijateljstva\nutorak, 18. dec 2018, 12:15 -> 13:04\nSrbija i Alžir - duga istorija prijateljstva\nDruštvo prijatelja Alžira, Ambasada Alžira i Udruženje za kulturu, umetnost i međunarodnu saradnju „Adligat“ organizovali su izložbu starih i retkih knjiga o Alžiru u Narodnom muzeju u Beogradu uz podršku Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Republike Srbije.\nIzložba je organizovana povodom promocije knjige „Srpsko vojničko groblje u Alžiru", zbornika radova uglednih istoričara, diplomata i novinara o Srpskom vojničkom groblju iz Prvog svetskog rata, koje se nalazi u mestu Deli Ibrahim, u gradu Alžiru, u kojem su sahranjeni 324 srpska ratnika, koji su preminuli u Alžiru tokom lečenja, piše u saopštenju Adligata.\nAlžir, najveća zemlja afričkog kontinenta i arapskog sveta, prostire se na više od dva miliona i trista hiljada kvadratnih kilometara (kao 26 Srbija) i broji 42 miliona ljudi.\nSrbija i Alžir imaju dugu istoriju prijateljstva o kojem svedoči i Zbirka Alžira u Adligatu, najveća i najznačajnija takva zbirka u jugoistočnoj Evropi, koja je nastala spojem privatne inicijative i ugašenih fondova državnih institucija koje su tokom više decenija sakupljale građu o nesvrstanim zemljama.\nZbirka koja se nalazi u Muzeju knjige i putovanja u okviru Adligata formirana je najvećim delom iz fondova Biblioteke Lazić (od 1882), Instituta za međunarodni radnički pokret i Legata profesora i diplomate Darka Tanaskovića.\nUdruženje Adligat sa Ambasadom Alžira i Društvom prijatelja Alžira planira katalogizaciju i popisivanje zbirke, kao i njeno prezentovanje javnosti i digitalizaciju najvažnije građe u skoroj budućnosti. O ovoj izložbi i aktivnostima Viktora Lazića u Alžiru je objavljen niz tekstova u uglednim medijima.\nPrisutnima su se obratili ministar Zoran Đorđević kome je ambasador Alžira Abdelhamid Šebšub uručio posebnu zahvalnicu, a prisutnima se obratila i Bojana Borić Brešković direktorka Narodnog muzeja u Beogradu.\nOvom prilikom su dodeljene i zahvalnice za istaknute prijatelje Alžira koji su svojim radom u prethodnom periodu zbližili dva naroda, a među dobitnicima su i Viktor Lazić, predsednik Adligata, Bojana Borić Brešković, direktorka Narodnog muzeja u Beogradu, Branka Đukić, dirketorka Tanjuga, Aleksandra Kurteš, novinarka „Politike", Robert Čoban, predsednik „Kolor Pres Grupe", „Kord magazin", kao i srpske kompanije koje su poslovno pristune u Alžiru i pojedincima: Energoprojektu Hidroinženjeringu a.d, Institutu „Mihajlo Pupin", Amdžadu Migatiju iz Jugoimport SDPR-u J. P, Igoru Vukmirici iz PMC Inženjeringa.\nU Narodnom muzeju je ovim povodom, prikazana i izložba fotografija Stevana Labudovića, zaslužnog građanina Narodne Demokratske Republike Alžir, kojom se obeležava godišnjica od smrti velikana jugoslovenskog filma i fotografije.\n(utorak, 18. dec 2018, 22:30) - Miladin [neregistrovani]\n"Target", simbol koji nećemo zaboraviti\nTOB na sajmu turizma u Pekingu\nSrpski jezik uče kroz igru i pesmu


Nabiullina: Stari model ruskog gospodarskog rasta iscrpljen je - Russia Beyond Croatia\nNabiullina: Stari model ruskog gospodarskog rasta iscrpljen je\nPredsjednica Središnje banke Elvira Nabiullina.\nNovi ruski model ekonomskog rasta trebao bi se temeljiti na ulaganju, rekla je Elvira Nabiullina.\nStari model gospodarskog rasta Ruske Federacije, vezan za cijene nafte, iscrpljen je, novi model trebao bi biti investicijski, izjavila je predsjednica Središnje banke Rusije Elvira Nabiullina u svom govoru na seminaru "Jedinstvene Rusije".\n"Stari model gospodarskog rasta iscrpio se. Stari model vezan je za ne samo visoke, već i stalno rastuće cijene nafte, i za rast potrošnje, i rast potrošačkih kredita. Novi model mora biti investicijski", rekla je Nabiullina, prenosi TASS.\nPrema prognozi Banke Rusije, pozitivan kvartalni rast BDP-a očekuje se već u drugoj polovici 2016. godine. Međutim, u 2017. godini tempo rasta BDP-a neće biti visok - bit će manji od 1%. Pritom bi se po scenariju rizika Središnje banke, uz cijenu nafte od 25 dolara za barel, BDP Rusije mogao sniziti za 1-1,5 posto u 2017. godini.\nŠefica Središnje banke dodala je da neće doći do katastrofe u ruskoj ekonomiji u slučaju niskih cijena nafte.\nruska ekonomija nafta ruske banke UKRATKO


Фигаро: Црна Гора је изгубила веру у свог председника - Нови Стандард\nFigaro: Crna Gora je izgubila veru u svog predsednika\nNa vlasti bezmalo trideset godina, autokratski predsednik Crne Gore nakon usvajanja zakona kojim se nacionalizuju dobra SPC, nailazi na otpor građana na ulici\nHoće li Milo Đukanović sledeće godine dočekati trideset godina skoro neprekinute vladavine Crnom Gorom? Uprkos podršci svojih američkih saveznika, uprkos relativno solidnom ekonomskom zdravlju zemlje čije turističke lepote privlače posetioce tokom čitave godine, uprkos perspektivi članstva u EU (nakon onog u NATO-u) a koju građani doživljavaju (naivno?) kao gral, pitanje ostaje otvoreno. I to zahvaljujući upravo predsedniku koji je uspeo da na ulice izvede 200.000 od ukupno 600.000 stanovnika!\nSvakog četvrtka i nedelje u većim gradovima zemlje (Podgorici, Nikšiću, Baru… ) okuplja se na desetine hiljada porodica koje na do sada neviđeni način zahtevaju odlazak Đukanovića. Nakon što je služio Miloševiću kome i duguje dolazak na vlast kada mu je bilo 29 godina, za dvadeset devet godina vladavine (premijer jugoslovenske republike Crne Gore postao je 15. februara 1991.) učvrstio se na vlasti pobedom nad svojim komunističkim konkurentom Momirom Bulatovićem na predsedničkim izborima 1998. godine, potom izbegao bombardovanje NATO-a 1999. osudivši sam svog bivšeg gospodara i potom poveo zemlju ka nezavisnosti 2006. sekući veze sa Srbijom, ali izgleda da je crnogorski predsednik ovaj put otišao predaleko.\nDvadeset šestog decembra prošle godine poslanici njegove, u skupštini većinske stranke, izglasali su zakon koji predviđa nacionalizaciju dobara Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori ukoliko ova ne obezbedi dokaze o vlasništvu. Problem je u tome što su izvesna dobra Srpske pravoslavne crkve stara i po šest i sedam vekova a neka su i iz perioda otomanske a potom i fašističke okupacije (1941-1945) dok su pojedina iz perioda komunizma (1944-1991). Da ne pominjemo dobra koja su uništena ili ukradena. S obzirom na to da se ovaj zakon ne odnosi na dobra katoličke crkve ili muslimanske zajednice odmah je doživljen kao neprijateljski čin prema Srpskoj pravoslavnoj crkvi kojoj pripada većina Crnogoraca. Ovo nije prvi put da Đukanović kao šef nekadašnje istočnokomunističke zemlje pokušava da stvori Crnogorsku pravoslavnu crkvu po sopstvenoj meri – ali uzalud.\nOdlučne mase koje mirno protestvuju okupljaju se sada već više od mesec i po dana iza mitropolita Amfilohija čime najpre svedoče svoju privrženost srpskoj crkvi koja na tim prostorima postoji još od 13. veka. Privrženost koja inače ne sprečava bilo koga da bude Crnogorac. Okupljanja takođe svedoče o prelaženju svake mere čoveka čiji je razvojni put daleko od uzornog.\nOSUMNjIČEN ZA ŠVERC CIGARETA\nOsim bliskosti s Miloševićem u godinama rata (1991-1995) i beskrupuloznosti zahvaljujući kojoj opstaje na vlasti (što kao predsednik, što kao premijer) evo bezmalo već trideset godina, zamera mu se i autokratska, tačnije despotska vladavina zemljom (posebno kad je sloboda štampe u pitanju), potom umešanost u šverc cigareta s Italijom (koja je čak i izdala nalog za njegovim hapšenjem), sistematsko povlađivanje Sjedinjenim Državama i NATO-u, lično bogaćenje zahvaljujući sukobu interesa u procesu privatizacije banaka (zvanična mesečna plata mu je nekih 1.400 dolara a bogatstvo mu se procenjuje na 14 miliona …), nepotizam (njegov rođeni brat Aleksandar, poznatiji kao Aco, organizator koncerata, obogatio se zahvaljujući špekulacijama nekretninama a njegova sestra Ana, advokat, takođe je milioner) itd …\nProšle sedmice u Podgorici, crnogorskoj prestonici, jedna mlada žena nosila je transparent na kome je pisalo „Gotov je!“. Isti slogan koji su Srbi nosili u jesen 2000. u danima pred pad jednog drugog „Mila“.\nAutor članka Žak Kristof Buison (Jean-Christophe Buisson), novinar francuskog Figaroa (Le Figaro Magazine). Autor člnaka se deklariše kao srbofil inače (na Tviteru).\nA lire ds @FigaroMagazine_, mon focus sur un sujet passé sous silence par les médias plus intéressés par d'autres mobilisations populaires que ces foules immenses défendant leur église #orthodoxe #serbe face aux tentatives de mise au pas de l'autocrate du #Montenegro Djukanović. pic.twitter.com/hxjzMFbzqz\n— J-Christophe Buisson (@jchribuisson) February 13, 2020\nPreveo Aleksandar Lambros\nIzvor Vidovdan, 17. februar 2020.\nPreporučujemoŽan Kristof Buisonzakon o slobodi veroispovestiMilo Đukanovićotimanje imovine SPCFigaroCrna Gora


Šminkerka – Letnje ženske infekcije\nPočetna // Moda // Kupaći kostimi // Letnje ženske infekcije\n12. Jul. 2010. // Autor: Jelena Stefanović // Kupaći kostimi, Nega tela, Sex, Zdravlje // No Comment\nA woman lies on her back on the beach. She is holding up a hard cover book. She is lying on a mat with a rolled up beach towel underneath her head. She is also wearing a straw hat. A pair of flip flops, smart phone and another book are beside her. The sandy beach and ocean are blurred in the background. Copy space is available.\nSaveti specijalista ginekologije o prevenciji ženskih bolesti.\nToplina, vlaga, sunce, znojenje, mokri kupaći kostimi i peškiri prava su poslastica za bakterije, viruse, razna gljivična oboljenja i čak razne polne bolesti u letnjem periodu. Upravo zbog svih tih opasnosti koje vrebaju u velikim razmerima, treba obratiti pažnju i voditi računa o ličnoj higijeni.\nDa bi se sprečila opasnost od bilo kakve zaraze preporučuje se konsultacija sa lekarom ukoliko se pojave prvi znakovi infekcije.\nOdlasci na bazen, vežbanje u raznim sportskim centrima pa tako i u prirodi, mesta su na kojima u letnjem periodu vrebaju razne bakterije i virusi pa se upravo zbog toga upozorava na važnost lične higijene. Toaleti, plaže, bazeni, mesta kroz koje na dnevnoj bazi prođe na stotine ljudi žarišta su raznih mikroorganizama kojima upravo vlaga i toplota pogoduju.\nKao što u narodu kažu ‘bolje sprečiti, negoli lečiti’ tako i specijalista ginekologije i akušerstva upozorava na opasnost mokrih kupaćih kostima i peškira i savetuje kako sprečiti razvoj raznih infekcija:\nPrvi korak je pojačana briga o ličnoj higijeni, pa je tako tuširanje nakon mora ili bazena prvi korak u odbrani od vaginalnih infekcija. Vlažna sredina pogoduje razvoju mikroorganizama, stoga je obavezno skidanje mokrog kupaćeg kostima pri izlaska iz vode. Pre sedanja na plastične stolice, plažu, ležaljke obavezno je prostiranje peškira jer direktan kontakt kupaćeg kostima nije dovoljna zaštita od virusa i bakterija. Prilikom odlaska na plaže i bazene preporučuje se korišćenje više peškira. Nikako nemojte koristiti isti peškir za brisanje nakon plivanja i tuširanja. Preporučuje se nošenje papuča za vreme tuširanja u zajedničkim kabinama za tuširanje jer su ta mesta žarište raznih bakterija.\nSpecijalisti takođe ističu i važnost korišćenja raznih sredstava za ličnu intimnu žensku higijenu kao meru borbe protiv raznih infekcija i naglašava važnost pridržavanja uputstva otisnutih na samoj ambalaži.\nOdbacivanje odeće od umetnih vlakana i korišćenje intimnog donjeg rublja od prirodnih vlakana može biti prevencija u sprečavanju množenja mikroorganizama. Takođe bi bilo poželjno preusku odeću zameniti laganim materijalima i modelima.\nPostoje razne bolesti koje se prenose na osobu direktnim kontaktom pa ih nije nemoguće preneti i putem predmeta. Takve bolesti uzrokuju različiti virusi i najučestalije su pojave. Glavni uzročnik je takozvani Humani papiloma virus, poznat kao HPV. Zbog toga se preporučuje što učestalije pranje ruku i korišćenje čistog peškira.\nZa vreme telesne rekreacije u teretanama, pa tako i na otvorenom, stručnjaci savetuju izbegavanje nošenja preuske sportske odeće. Najpogodnija mesta za razvoj gljivičnih infekcija su upravo ispod pazuha, dojki i prepona. Takođe, infekcije se mogu preneti i putem peškira pa sve do polnih organa.\nKorišćenjem čiste sportske opreme, pamučnih čarapa i papuča, sprečavate pojavljivanje gljivica. U slučaju neprmerenog lečenja gljivica postoji mogućnost širenja na ostale delove tela. Kako biste izbegli pojavu gljivica koje najčešće vrebaju u tuš kabinama i svlačionicama, savetuje se nošenje pamučne odeće i pamučnog donjeg rublja.\nStafilokokne i streptokokne infekcije najučestalije su infekcije današnjice i mogu napasti svaki deo vašega tela.\nProblem brojnih polnih bolesti i infekcija posebno dolazi do izražaja za vreme letnjg perioda. Kako sunce i more imaju poseban učinak na ljudsko raspoloženje tako dolazi i do pojačanih seksualnih aktivnosti, i polnih odnosa bez adekvatne zaštite.\nGlavni uzrok prenošenja polnih bolesti događa se prilikom odbijanja zaštite za vreme seksualnog odnosa, a najučestaliji razlozi su nepostojanje navike korištenja zaštite kondomom pa tako i neinformisanost o sprečavanju širenja bolesti.\nU današnje vreme postoje razne metode zaštite protiv polnih bolesti. Kondom kao takav je najučestalija metoda zaštite, i najefikasnija zaštita protiv HIV-a i ostalih polno prenosivih bolesti.\nDoktori tvrde da se infekcije puno brže šire kod ženske populacije. Muškarac je u većini slučajeva prenosilac virusa, a ređe zaražen istim.\nHlamidija, Humani papiloma virus i kondilomi, ukoliko se ne leče pod stručnim nadzorom, kod žena izazivaju infekcije koje u najgorem slučaju dovode do raka grlića materice.\nMikroplazma, Hepatitis B i C, Goroneja, sifilis, infekcije hlamidijom i najgori od svih AIDS, izuzetno su opasna oboljenja. Sve te bolesti imaju mogućnost lečenja adekvatnom terapijom, ali činjenica da uvek postoji mogućnost negativnog ishoda dovodi do zapitkivanja samog sebe.\nSprečavanje širenja polnih bolesti upotrebom adekvatne zaštite je, i uvek će biti, najispravniji način zaštite protiv infekcija i virusa koji danas vladaju svetom.\nOznake: infekcije, leto\n30. Jun. 2015.. H&M leto Kampanja kupaćih kostima ...\n5. May. 2015.. Lisca kupaći kostimi za leto ...\nOvog leta se nose zlato, plavi topaz i bižuterija. Letnju garderobu ćete naglasiti lepim nakitom. Par raskošnih minđuša ili unikatna...


Novosti - Terme Čatež\nVruča ponuda Destinacije Smeštaj Doživljaji Sigurno u Terme Čatež\nPromena boravišne pristojbe\nObaveštavamo vas, da se odlukom o turističkoj i promocijskoj pristojbi u opštini Brežice ((Službeni list RS, 37/18), sa stupanjem na snagu 15.06.2018. menja vrednost boravišne pristojbe.\nOd 01.07.2018 nova vrednost boravišne pristojbe iznosit će 2,00 eur/osoba/dan, a od 01.01.2019 vrednost boravišne pristojbe iznosit će 2,50 eur/osoba/dan.\nNove vrednosti pristojbe vrediti će za sve smeštajne kapacitete Terma Čatež na lokacijama Čateža (hoteli i Terme Village – kamp, apartmani, mobilne kućice, Indijansko selo, Gusarski zaliv) i Mokricama.


Jack White objavio treći singl sa predstojećeg albuma – Lampshade Media\nNikola Stanojevic 29. January 2018. 0 0\nMultitalentovani Jack White objavio je treći singl sa svog predstojećeg albuma „Boarding House Reach“ koji publika nestrpljivo iščkuje. Novi singl „Corporation“ nalazi se na svim digitalnim servisima za preslušavanje i preuzimanje muzike a možete ga preslušati putem sledećeg linka: https://youtu.be/VFnXRntc9XA.\nAlbum „Boading House Reach“ komponovao je Jack White služeći se minimalnom opremom koju je koristio i kao šesnaestogodišnjak što pesmama daje zvuk koji je istovremeno moderan i vanvremenski. Album se teško može svrstati u okvire jednog žanra budući da uticaje vuče iz rock ‘n’ roll-a, electro i hard funk-a, proto punk-a, hip hop-a, gospel blues-a, pa čak i country muzike što ga čini najambicioznijim izdanjem ovog muzičara do sada.\nTags album boarding house reach corporation jack white single XL Recordings\nPrevious ArticleLucy Dacus objavila singl "Addictions"\nNext ArticleNičim Izazvan promovišu novi singl i spot "Sve tvoje želje"


Best Sites on Saveti | BigListOfWebsites.com\nList of Top Websites on Saveti\nTop 250 Websites on SAVETI\nHere are the best websites we found: mozzartsport.com • uveklepa.com • napravisam.rs • femina.rs • zapunijedame.com • svetnekretnina.wordpress.com • putovanjeonline.com • putovanjeonline.com • dnevni.rs\nZa punije dame - garderoba i modni saveti. Garderoba i modni saveti za punije dame\n#punije #dame #garderoba #modni #saveti\nBlogoMarija. Saveti za lepotu, negu kose, lica i tela. Recenzije proizvoda, saveti za šminkanje, profesionalni makeup trikovi - sredjivanje obrva, konturisanje!\nBorsko jezero - hoteli, smeštaj i informacije. Kompletna ponuda i rezervacije smeštaja na Borskom jezeru. Hotel Jezero i privatni smeštaj. Preporuke i saveti za letovanje. Sve na jednom mestu.\n#borsko #smeštaj #jezero\nPočetna - udruženje za trudnice, majke i žene Anahitas.org. Vama nepoznato je nama već poznato. U udruženju ANAHITAS ćete pronaći stručne savete i vežbe za žene, trudnice i porodilje.\n#trudnice #anahitas #žene #porodilje\nЗдравалник. Здравалник е портал за съвети за здравословен живот.


Plaćao je Matiću hranu kad nije imao novca, a onda ga je Srbin našao i pokazao je kakva je ljudina?! - Telegraf.rs\nNemanja Matić iz mlađih dana, kada je imao 20 godina, pored njega je i Aleksandar Ignjatović; Foto: MN Press\nO velikom srcu srpskog fudbalera govori i priča koju je objavio jedan korisnik Tvitera, koji je podelio anegdotu o svom prijatelju koji je svojevremeno sa Matićem igrao u Košicama, odnosno bio na probi sa njim, još dok je on imao 18 godina.\nOn je ispričao da je Matić svojevremeno delio hotelsku sobu sa jednim njegovim prijateljem kada se borio za ugovor u Košicama. Dok proba nije bila završena, bili su u hotelu koji je plaćao klub, ali je hrana u hotelu bila za izbegavanje.\nDrugi fudbaler koji se borio za ugovor, finansijski je bolje stajao i on je plaćao sve i za njega i Matića, naveo je ovaj korisnik.\n- Profesionalni fudbaler Nemanja Matić, koji igra za Mančester junajted, kontaktirao je mog prijatelja pre nekoliko godina putem Instagrama. Pitao ga je da li je ikada bio na probi u Košicama? Odgovorio mu je da jeste... - počeo je priču momak koji se potpisuje kao "Bela Fouad" na Tviteru, a zatim nastavio.\n- Matić je napisao: "Zar me više ne prepoznaješ?"\n- Nakon nekoliko razmenjenih poruka setio se. Moj drugar i 18-godišnji Matić bili su zajedno u hotelu nedelju dana, obojica na probi u Košicama. Da skratim priču, Matić u to vreme uopšte nije imao novca i moj prijatelj je sve platio, vodio ga na večere, plaćao taksi... Pošto je hrana u hotelu bila očajna, živeo je na njegov račun. U toj nedelji postao je i otac, a saznao je sve preko telefona. Proslavili su zajedno u hotelskoj sobi, a Matić je potpisao za klub - dok je moj prijatelj prestao da igra fudbal - prisetio se on, a zatim opisao i kako je izgledao njihov novi susret, koji se desio nakon nekoliko godina.\n- Matić to nikada nije zaboravio. Dugo taj prijatelj nije imao nikakve naloge na društvenim mrežama, pa nije mogao da ga nađe. Pozvao ga je u goste kod njega kući i rekao mu da obavezno povede sina, inače da ne dolazi. Moj prijatelj je bio par puta, poveo je i prijatelja, i može danas da dođe na svaku domaću utakmicu Junajteda kad god poželi - opisano je u priči koja je oduševila mnoge pratioce ovog naloga na Tviteru.\nVideo: Patriotski hedonizam Nemanje Matića: Sauna, bazen i pesme s Kosova\nPogubna staza: Jedna tinedžerka poginula na sankanju, druga paralizovana od grudi nadole


Dodela nagrade „Nebojša Popović“ i Filmski maraton | City Magazine\nDobitnik nagrade za 2020. godinu je Srđan Vučinić za dugogodišnje posvećeno promovisanje najviših vrednosti u filmskoj umetnosti kroz svoje filmske kritike, autorske tekstove, selekcije filmova i javne nastupe.\nŽiri u sastavu Miroljub Stojanović, filmski kritičar (predsednik), Srdan Golubović, reditelj i Ivan Velisavljević, filmolog (članovi), svoju jednoglasnu odluku je obrazložio na sledeće način: „Sjajan kritičar, nadahnuti prozni pisac, izvanredni kreator brojnih programa Festivala autorskog filma i organizator jedinstvenih tribina, Srđan Vučinić je konzistentnošću kritičke misli i estetičkog stava, koji u potpunosti afirmiše film kao autorstvo i umetnički čin, istrajavao na svom kreativnom kredu. U eri svekolike komercijalizacije, Vučinić je svojim preferencijama udahnuo novi pristup razumevanju relevantne filmske estetike, a kao kritičar nametnuo se analitičnošću opservacija, studioznošću i modernim senzibilitetom“.\nSrđan Vučinić (Foto: Aleksandra Ćuk)\nNebojša Popović (1958–2015) je bio jedan od retkih preostalih svetlih glasova kritičarske profesije. Njegove kritike bile su lucidne i eruditske, britke i moderno prezentovane, tako da istovremeno komuniciraju i sa najširim televizijskim auditorijumom i sa intelektualnom elitom. Njegovi čuveni razgovori sa vodećim savremenim svetskim i domaćim filmskim autorima u emisiji Drugi vek na RTS-u postavili su visok standard kao sveobuhvatne i dubinske, žive, lične interakcije koje su stvarale slojevite portrete sagovornika i često bacale novu svetlost na njihovo stvaralaštvo.\nSelektor programa: Miroljub Stojanović, dobitnik Nagrade „Nebojša Popović“ za 2019. godinu\n12.00 – SKVER\nKristijan je uvaženi kustos Muzeja savremene umetnosti. Razveden, ali i brižan otac, nalazi se u punom jeku priprema za novu izložbu pod imenom Skver, pod kojom se podrazumeva umetnička instalacija u obliku kvadrata koja prolaznike poziva na altruizam. Međutim, kada mu ukradu mobilni telefon, pokreće se čitav niz neprijatnih situacija…\n14.30 – IZGARANjE\n17.00 – BILO JEDNOM U HOLIVUDU\n20.00 – SVEČANO URUČENjE NAGRADE „NEBOJŠA POPOVIĆ“ ZA 2020. SRĐANU VUČINIĆU\n21.00 – DEMON POD REFLEKTORIMA\nDatum početka 29.Sep 2021\n#filmski maraton #Kulturni Centar Beograd


HomeVijestiZenicaKulturaZabavaPolitikaBiznisLjudiInfoCrna hronikaNesrećeZločiniSudske klupeSportNogometRukometKošarkaOstali sportoviRekreacijaŽuta minutaNašePosuđenoZB karteTaxi karta ZenicaKafe kartaWi-Fi kartaServisne infoKursna listaAuto školeImenikAkcijske prodaje i sniženjaTV programVremenska prognozaReceptiZdravljeZENICA UŽIVOKamera: Bulevar Kralja Tvrtka IKamera: Carina - Telemach ZenicaKamera: Crkvice ZenicaKamera: Dr.Safvet-bega BašagićaKamera: Evropa ZenicaKamera: GGM - Mokušnice ZenicaKamera: ITC - Nova ZenicaKamera: Kameniti most ZenicaKamera: Londža ZenicaKamera: TC Džananović ZenicaKamera: Titova ulica ZenicaKamera: Trg Alije Izetbegovića ZenicaKamera: Trg rudara ZenicaKamera: Arena ZenicaZB Arhiva\nFoto: Almir Mujkanović na Intenzivnoj njezi KBZ Zdravstveno stanje Almira Mujkanovića koji je sinoć pao sa litice na lokalitetu Janjićki slapovi je stabilno. Smješten je u jedinici…\nVideo i foto akcije spasavanja u Janjićima Alpinistički tim Specijalne policijske jedinice u akciji spašavanja povrijeđenog mladića - Dana 05.10.2015. godine, u 18,45 sati, dežurna služba Policijske… Foto-video: Drama i spasavanje na Janjićkom vrhu Sedamnaestogodišnji Almir Mujkanović uspješno je spašen večeras u 22 sata nakon što je po sa Janjićkog vrha kod Zenice. On… Foto: nova nesreća na GGM-u Zenicablog vam, zahvaljujući redovnim posjetiocima Esmiru S. i M.M., objavljuje fotografije najnovije saobračajne nesreće, na dijelu Glavne gradske magistrale koja… Brza intervencija Hitne pomoći Zeničanka Vera Savić jučer je preživljavala teške trenutke. Nakon pada u stanu, izgubila je svijest, a nakon što se nije… Video: Zeničanka (78) teško povrijeđena na M17 Na magistralnom putu M-17, koji prolazi između zeničkih naselja Klopče i Lukovo polje oko 15 sati se dogodila saobraćajna nesreća… Popularno\nNa cestama Balkana godišnje 1.700 poginulih U prometnim nesrećama u zemljama Balkana godišnje smrtno strada stotine… Pojačane mjere sigurnosti Kako smo već informisali javnost, od strane policijskih službenika Uprave… Požar na Kalenu Visok stub dima pojavio se danas oko 11,25 u zeničkom… Požar u stanu na Talića brdu U jednom od napuštenih stanova u zgradi na Talića brdu… Saobraćajna nezgoda u tunelu Vranduk U prvom od dva tunela Vranduk (iz pravca Zenice) malo prije 17.20 sati se dogodila saobraćajna nezgoda, potvrđeno je Zenicablogu… Od čega je poginuo Mujo Birindžić? Osamdesetčetverogodišnji Mujo Birindžić smrtno je stradao u požaru koji je u srijedu oko 21.20 izbio u njegovom stanu u Ulici… Foto: Starac M.B. (84) stradao u požaru U ulazu T8 "Kineskog zida" u zeničkoj ulici Mejdandžik na broju 3. - večeras je izbio požar u stanu na… Kristina Ledinko poginula na M17 Hrvatska državljanka Kristina Ledinko (38), koja je uhapšena u Bosni i Hercegovini na temelju potjernice Interpola Zagreb, poginula je je… Dvoje povrijeđeno u Lukovom polju Dvije osobe su povrijeđene u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila u Lukovom polju oko 17.50. Povrijeđene žena i djevojčica su… 12345678910SljedećaKraj 61593\nTravnik u oku i srcu jednog Zeničanina\nFoto: Almir Mujkanović na Intenzivnoj njezi KBZ\nUspjeh mladih zeničkih tenisera\nCisco akademija NET – Upis u toku!\nZbog odvođenja iz Vardišta 2 godine zatvora\nPortreti Zmajeva: humanitarna izložba u Zenici\nZavršena Džematska liga: finalni rezultati\nFoto: Penjački Scorpio vikend na Smetovima\nKošarkašice Čelika dočekuju Trešnjevku\nFoto: Trening Zmajeva u Zenici\nTraki 18 mjeseci zbog finansiranja terorizma\nZeničanke na spisku selektora\nProstorije za dojenje u dispanzeru\nBiH u finalu EP\nVideo i foto akcije spasavanja u Janjićima\nNova akcija u Procompu\nDeset prioriteta za razvoj BiH\nJasmin Bučo novi direktor Autocesta FBiH\nVideo- imena uhapšenih u akciji "Fokus"\nsrijeda, 16 Septembar 2015\nŠokantna ispovijest maloljetnice iz Zenice\nsubota, 12 Septembar 2015\nVideo: Admira Hrustić uhapšena zbog droge\nponedjeljak, 14 Septembar 2015\nPosao: Robot Zenica - 80 izvršilaca\nFoto-video: Drama i spasavanje na Janjićkom vrhu\nBrza intervencija Hitne pomoći\nsrijeda, 30 Septembar 2015\nSaobraćajna nezgoda u tunelu Vranduk\nutorak, 15 Septembar 2015\nZemljotres na području Zenice\nOd čega je poginuo Mujo Birindžić?\nFoto: nova nesreća na GGM-u\npetak, 02 Oktobar 2015\nPreuzmi: aplikacija za konkurisanje u "Robot"\nNije Švabo u Nemili\nsubota, 03 Oktobar 2015\nFoto: otvorena nova HIFA pumpa\nOkupili se potomci Osman-bega Islambegovića\nIsmijavanje djece po društvenim mrežama?\nnedjelja, 04 Oktobar 2015\nPosao: tri pozicije u Grading KGM\nŠta sa nedovršenim objektima u Zenici?\nLJEKOVITO BILJE - LIJEČENJE PRIRODNIM PUTEMPRIRODNA SREDSTVA ZA NJEGU I HIGIJENU\nImpressumU medijimaCopyrightSaradnici i partneriKnjiga grafičkih standardaSite mapRSSArhiva\nCopyright © Zenicablog - Zenica 2005. - 2015. Vlasnik autorskih prava UG Zenicablog.\nKopiranje i prijenos sadržaja samo uz pismenu dozvolu!\nIzrada i održavanje web stranice Web Media\nNa vrh HomeVijestiZenicaKulturaZabavaPolitikaBiznisLjudiInfoCrna hronikaNesrećeZločiniSudske klupeSportNogometRukometKošarkaOstali sportoviRekreacijaŽuta minutaNašePosuđenoZB karteTaxi karta ZenicaKafe kartaWi-Fi kartaServisne infoKursna listaAuto školeImenikAkcijske prodaje i sniženjaTV programVremenska prognozaReceptiZdravljeZENICA UŽIVOKamera: Bulevar Kralja Tvrtka IKamera: Carina - Telemach ZenicaKamera: Crkvice ZenicaKamera: Dr.Safvet-bega BašagićaKamera: Evropa ZenicaKamera: GGM - Mokušnice ZenicaKamera: ITC - Nova ZenicaKamera: Kameniti most ZenicaKamera: Londža ZenicaKamera: TC Džananović ZenicaKamera: Titova ulica ZenicaKamera: Trg Alije Izetbegovića ZenicaKamera: Trg rudara ZenicaKamera: Arena ZenicaZB Arhiva


101. Tur de Frans počinje u subotu 5. jula - 2Bike.rs\n101. Tur de Frans počinje u subotu 5. jula\n101. Tur de Frans počinje gostovanjem u Velikoj Britaniji.\nSubota, 5. jul 2014\nU subotu 5. jula počinje najveći i najznačajniji biciklistički događaj na planeti, 101. po redu trka oko Francuske, legendarni Tour de Frans.\nNije ništa neobično da jedna velika trka počne gustujući u nekoj drugoj državi pa tako ove godine Tur de Frans startuje u Velikoj Britaniji gde će se voziti prve tri etape. Prvog dana vozače očekuje ravničarska etapa od Lidsa do Herogejta u dužini od 190km. Nakon gostojućih etapa u Velikoj Britaniji karavan pravi malu ekskurziju ka Belgiji, kako bi označili stogodišnjicu Prvog svetskog rata a voziće i deonice legendarne trke Pariz-Rube.\nU 101. izdanju vozače očekuje 9 ravničarskih etapa, 5 mešovitih, 6 brdskih etapa sa brdskim ciljevima i jedan individualni hronometar.\nMeđu 198 vozača, koliko će ih se naći na startu trke, biće sedam pobednika Grand Tur trka. Među njima i branilac titule, prošlogodišnji pobednik Kris Frum. Pored Krisa Fruma startovaće i Alberto Kontador i Endi Šlek koji su takođe uspeli da se popnu na najviši stepenik u Parizu.\nIzostankom Kintane (drugi 2013.), Movistar ekipa sve nade polaže u Alehandra Valverdea koji očekuje dobru vožnju nakon dobrog početka sezone ove godine. Trećeplasirani iz prošle godine, Joakim Rodrigez nije najbolje započeo sezonu trkom kroz Italiju gde je zbog pada morao da odustane te se još uvek ne zna koliko je ozbiljan kandidat za top plasman u Parizu. Vićenco Nibali, pobednik Trke kroz Italiju 2013. godine, dobrim startom kao i pobedom na državnom prvenstvu Italije sigurno predstavlja ozbiljnu konkurenciju prošlogodišnjem pobedniku Frumu.\nOčekujemo uzbudljive tri nedelje biciklističkog nadmetanja i neka najorganizovaniji tim da pobednika trke.\nTrke Drumski Biciklizam Tour de France Tour de France 2014\nMiloš S. (spaske)\n6. jul 2014 17:46h\nGreška u naslovu i tekstu, nije 5 Jun već je 5 JUL\n7. jul 2014 12:50h\nNibali u žutom ali umesto poljupca dobio tapšanje po ramenu\nVićenco Nibali je trijumfovao na drugoj etapi Tur de Fransa, koja je vožena od J...\nVinćenco Nibali je šampion Tur de Fransa\nItalijan Vinćenco Nibali je pobednik 101. Trke oko Francuske, a etapnu pobedu na...\nMartin superioran na hronometru, dva Francuza na podijumu\nToni Martin je demonstrirao moć na jedinom individualnom hronometru na Tur de Fr...\nNibali gospodar Tura, Majka i Sagan obezbedili majice\nPoslednju pirinejsku etapu Tura ubedljivo je osvojio lider Tur d'Fransa, Vin...\nMagični Majka se popeo do druge etapne pobede\nPoljak Rafal Majka je usamljen prošao kroz cilj 17. etape Tur de Fransa na Pla d...


OGLASILI SE LIDERI DEMOKRATSKOG FRONTA: Šest godina od protesta DF-a 24. oktobra 2015. – Završićemo rušenje Đukanovićevog režima! – CG Vijesti\nPovezane teme:Crna GoraDemokratski frontKomšijeMilo Đukanovićpad Mila ĐukanovićaSusjedi


Maja Nikoliæ utorak, 6.01.2015. | 11:50 -> 11:00 Srbija\nPre manje od mesec dana Pagonis je postao šampion sveta, a veæ sada se priprema za odbranu titule, ali i debi u boksu.\n„Prošla godina je bila veoma uspešna za mene, završio sam je na najbolji moguæi naèin – titulom prvaka sveta u Novom Sadu. Pripreme za izazove u ovoj godinu su veæ poèele, krajem januara i poèetkom februara bi trebalo da odradim prvi meè u profesionalnom boksu. Polako radim na tome, èekam ponude za protivnike i nadam se da æe to najzad biti ostvareno“.\nPoslednjih godina, borilaèki sportovi su sve popularniji u Srbiji, a to su delom i Pagonisove zasluge.\n„Meni je popularizacija mog sporta izuzetno draga i bitna, jer sam sa više strana èuo da sam ja taj koji je proširio lepu sliku o kikboksu kod nas. Deset godina se trudim da razbijem predrasude o kikbokserima kao lošim momcima. Izuzetno mi je drago što taj sport više nije na marginama interesovanja, veæ je sve popularniji i sve više dece kreæe da se bavi ovim sportom rekreativno. Ima dosta i devojaka, stièe se znanje o samoodbrani, drago mi je što i one uèe da se brane“.\nIako se svest o kikboksu promenila, uslovi bar što se tièe finansija za sada nisu mnogo bolji nego ranije.\n„Kod nas su uslovi kao i u svemu što radite u Srbiji. Dosta je teško, nema mnogo donatora, sponzora, a od njih dosta toga zavisi. Ne mogu da se žalim, ali bih u nekoj drugoj zemlji do sada verovatno završio karijeru sa mnogo više svetskih i evropskih titula, a ovde se i dalje borim. Volim ovo što radim, ali bilo bi lepše da je ekonomska situacija mnogo bolja. Nikada nisam gledao novac nego rezultate, ali kada na kraju kada podvuèete crtu vidite da ste se borili za džabe. Ovo je težak sport, moderno gladijatorstvo, bilo bi dobro da je više finansijski ispraæeno“.\nPagonis je bez sumnje jedan od glavnih krivaca što je bivši košarkaš Darko Milièiæ oprobao o kikboksu. Iako je Milièiæ poražen u toj borbi, najbolji srpski kikbokser je izneo niz reèi hvale na njegov raèun.\n„Milièiæ i ja smo bili zajedno u svlaèionici, posmatrao sam ga, pružio sam mu podršku. Sjajno je odradio meè, izborio se sa tremom, rekao je da ni za jedan meè koji je odigrao u NBA ligi nije imao toliko tremu kao za tu borbu u Novom Sadu. Bio je hrabar, izašao je pred 4.000 ljudi, polomio je dva prsta, rascepio cevanicu, a i dalje ima želju. U mojim oèima je dobio veliki plus“.\nZa kraj, na pitanje da li bi se možda okušao u MMA, pošto ozbiljno razmišlja o boksu, Pagonis je rekao:


Počinje Evropska nedelja mobilnosti - Radio Luna\nPočetna Slobodno vreme Zdravlje Počinje Evropska nedelja mobilnosti\n„Čist, pametan i otporan saobraćajni sistem je srž naše ekonomije i ključan je za živote ljudi. Zato sam, na 20. godišnjicu Evorpske nedelje mobilnosti, ponosna na 3000 gradova širom Evrope i šire što su pokazali kako sigurne i održive mogućnosti saobraćaja pomažu našim zajednicama da ostanu povezane u ovim izazovnim vremenima”, rekla je komesarka EU za saobraćaj, Adina Valean.\nOve godine obeležava se jubilej, 20 godina Evropske nedelje mobilnosti, pod sloganom ,,Krećimo se održivo! Ostanimo zdravi!” Gradovi i opštine iz Srbije od samog početka učestvuju Evropskoj nedelji mobilnosti, a poslednjih godina broj gradova i opština iz Srbije koje učestvuju u nedelji mobilnosti stalno raste. Najviše uspeha u organizovanju manifestacije imao je grad Kruševac, koji je 2019. godine dobio nagradu Evropske komisije za najbolje organizovanu manifestaciju u celoj Evropi.


[es] - Izbor Windows tableta\n21.12.2011. Tableta protiv sna??\n16.10.2011. tableta za masinu za sudje\nIzbor Windows tableta\n[es] :: Tablet PC :: Izbor Windows tableta\nIzbor Windows tableta 07.04.2015. u 10:06 - pre 58 meseci\nŽelim da kupim windows tablet. Čačkam već jedno nedelju dana po netu, i koliko vidim ponuda kod nas je dosta slaba. Sa\ntim budžetom koji sam namenio, imam recimo sledeće opcije:\n1. Toshiba Encore WT8-A-102 (Cena pristojna, ima GPS i HDMI su plusevi, nema IPS panel i nalazio sam recenzije da je nešto sporiji)\n2. Acer Iconia w1-810 (Super cena, super displej, kažu da lepo radi, nema ni HDMI, ni GPS)\n3. LENOVO IdeaPad Miix3 (Slične spec. kao Acer, ima više rama i malo je skuplji)\nOtprilike koliko sam video to je to do nekih 25-30 hiljada dinara. Da li neko ima iskustva sa nekim od ovih uređaja,\nili eventualno neki drugi da predloži? Odmah sam eleminisao kineze i ostale polu-škart go clever i tesla jer vidim da\nsu mačka u džaku, može da radi super, a može i da ne radi uopšte..\nRe: Izbor Windows tableta 14.05.2015. u 15:56 - pre 57 meseci\nEvo da odgovorim sam sebi, možda će nekom poslužiti.. Uzeo sam Tošibu na akciji, i zadovoljan sam. Prva je imala neku liniju\nmrtvih piksela, pa sam odma zamenio, i ovaj super šljaka. Od problema, jedno 2-3 puta mi se zapucao, restartovao ga to je to.. I to\nse svaki put desilo kada se ulazilo u kameru, verovatno neki softverski bag. I da, ima podeljene particije, pa neki sigurnosni bekap drajv,\nto sam obrisao i objedinio sa sistemskim, i super šljaka. Tako da eto, ako neko razmišlja o tošibi, mislim da se neće pokajati!\n30.04.2014. Android tablet i wirless mreze\nRegistrovani: 23 ( Deker, zica49, član, Miroslav Cvejić, drvac, ZAS011, zeoN_Rider, nenandi, goranvasiljevic, bananaphone, tommytom, gogi100, whitie2004, maljak, X Files, Djetvan, radicr, B3R1, Alen23, vjova, Java Beograd, anedic, pero_brzi )


Уређење пешачке стазе на "четвртом километру" града Бора\nPočetna / Timočka Krajina / Bor / Uređenje pešačke staze na “četvrtom kilometru” grada Bora\nUređenje pešačke staze na “četvrtom kilometru” grada Bora\nTimočka 28/07/2020 | 12:37\tBor, Vesti, Društvo, Servisne Informacije, Timočka Krajina\nOvih dana aktivno se radi na uređenju šetališne zone na “četvrtom kilometru”, na potezu između Tržnog centra „Kocka” i Doma zdravlja u Boru.\nNakon asfaltiranja pešačke staze dužine oko 400 metara, u planu je i postavljanje tezgi za prodavce koji će na istim prodavati isključivo domaće proizvode.\nPored toga, duž ove staze biće smeštene i klupe, a uz kandelabere koji su prethodno postavljeni, ovaj deo grada napokon će dobiti izgled kakav zaslužuje i koji će Boranima omogućiti da uživaju u ovom šetalištu.\nKljučne reči Bor Pešačka staza Radovi na putu Servisne informacije Uređenje\nPrethodna Radovi na vodovodnoj mreži u Boru: Obustava saobraćaja u ulici Moše Pijade\nSledeća U Zaječaru još pet osoba inficirano korona virusom


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Egipat otvorio granicu sa Gazom radi evakuacije ranjenika\n15. 05. 2021. 14:19 >> 14:21 0\nEgipat je danas otvorio svoju kopnenu granicu sa pojasom Gaze i poslao deset vozila hitne pomoći na tu palestinsku teritoriju radi evakuacije i liječenja Palestinaca ranjenih u izraelskim napadima, izjavio je jedan neimenovani egipatski izvor.\nJedan bezbjednosni zvaničnik na granici je rekao da je to "izuzetna" odluka jer prelaz obično ostaje zatvoren tokom praznika, uključujući muslimanski praznik Eid al-Fitr (Ramazanski bajram) koji je počeo u srijedu.\nKako je navedeno, tri bolnice u Egiptu se pripremaju da prime ranjenike iz Gaze, gdje je tokom petodnevnih sukoba s izraelskom vojskom poginulo 139 ljudi, uključujući 39 dece, a gotovo 1.000 je ranjeno.\nIzrael je pokrenuo udare na Gazu poslije ispaljivanja stotina raketa sa te teritorije koju kontroliše islamski ekstremiatički Hamas.


Danas počinju radovi na sanaciji ograde na Pančevačkom mostu - www.lobi-info.rs\nDanas počinju radovi na sanaciji ograde na Pančevačkom mostu\nMarija K. 19. februara 2020., 11:15 6.5k Views\nPočev od danas, pa sve do 4. marta, saobraćaj na Pančevačkom mostu će se odvijati otežano zbog izvođenja radova na putu, saopšteno je u JP „Putevi Srbije“.\nKako su istakli, izmene u saobraćaju će trajati samo u određenom vremenskom intervalu.\nПанчевачки мост, смер Београд-Панчево – од 19.2.2020. до 04.3.2020.године, у временском периоду од 09.30 до 14.30 часова, радови на санацији оштећене мостовске ограде у десној саобраћајној траци. Саобраћај ће се одвијати левом слободном саобраћајном траком.#jpps #pancevackimost pic.twitter.com/Qfzq6SkEIq\n— JP_Putevi_Srbije (@jpputevisrbije) February 18, 2020\nU pitanju su radovi na sanaciji oštećene mostovske ograde u desnoj saobraćajnoj traci, odnosno u smeru Beograd-Pančevo. Zato će sav saobraćaj biti preusmeren u levu saobraćajnu traku.\nOve izmene će biti na snazi u periodu od 9.30 do 14.30 časova, svakog dana u periodu do 4. marta.\nPrethodna objava Šansa za najbolje studente da besplatno putuju sa opštinom Palilula u Istanbul\nSledeća objava Radovi na potezu od Pančevačkog puta do petlje Kovilovo\nŠansa za najbolje studente da besplatno putuju sa opštinom Palilula u Istanbul


Zvizdić: BiH dobila grant u iznosu od 97 miliona evra za izgradnju autoputa - BIGportal.ba\nZvizdić: BiH dobila grant u iznosu od 97 miliona evra za izgradnju autoputa\nJuli 5, 2019 0133\nPredsjedavajući Savjeta ministara BiH Denis Zvizdić učestvuje danas na Samitu premijera zapadnog Balkana (WB6+EU8) u poljskom gradu Poznanu. Na Samitu koji se održava u okviru Berlinskog procesa Bosni i Hercegovini je odobren paket od tri investicijska projekta u oblasti transporta. Riječ je grant sredstvima u iznosu od 96,8 miliona evra…\nPredsjedavajući Savjeta ministara BiH Denis Zvizdić učestvuje danas na Samitu premijera zapadnog Balkana (WB6+EU8) u poljskom gradu Poznanu.\nNa Samitu koji se održava u okviru Berlinskog procesa Bosni i Hercegovini je odobren paket od tri investicijska projekta u oblasti transporta. Riječ je grant sredstvima u iznosu od 96,8 miliona evra za dionice autoputa na koridoru 5C – dijelovi dionica Vukosavlje-Doboj, Zenica sjever-Žepče jug i Žepče jug-Doboj jug). Ukupna vrijednost ova tri projekta iznosi 433,39 miliona evra.\nPredsjedavajući Zvizdić je tokom svog obraćanja rekao da budućnost članstva u EU ostaje za Bosnu i Hercegovinu i cijelu regiju put koji nema alternativu i da je perspektiva članstva poticaj za sve reformske procese u društvu, javnoj upravi i privredi.\nNaglasio je da puna integracija zapadnog Balkana služi najboljem interesu kontinenta i da je neophodno zadržati zamah proširenja utemeljen na regionalnoj saradnji, dobrosusjedskim odnosima i načelu vlastite zasluge. Dodao je da, iako su zemlje u različitim fazama reformi i razvoja, dijele jednu zajedničku osobinu, da su ispod evropskog projeka po razvijenosti.\nOn je dodao da je Bosna i Hercegovina aplicirala sa najvećim brojem investicionih projekata i dobila najveći iznos grant sredstava u sklopu Investicionog okvira za Zapadni Balkan(WBIF) za 2019.-tu godinu u vrijednosti od oko 118 miliona evra. Istakao je da je WBIF u BiH do sada podržao 25 projekata procijenjene ukupne vrijednosti od 3,3 milijarde evra.\nVigemark: Potrebne velike promjene da BiH uđe u EU\nU Palama bačena bomba na auto\nTri hrvatska vojnika ranjena u samoubilačkom napadu u Avganistanu


MOTOR blog » Hyundai ix35 terenac godine u Rusiji Hyundai ix35 terenac godine u Rusiji – MOTOR blog\nOd prvog pojavljivanja početkom 2010. godine najnoviji Hyundai terenac ix35 kao da je predodređen za priznanja. Poslednje veliko stiglo je sa probirljivog ruskog tržišta gde je popularna »tridesetpetica« dobila priznanje »Terenac godine u Rusiji«.\nPrema odluci stručnog žirija, iskustva u test vožnjama ali i prema odluci samih čitalaca najpopularnijeg ruskog auto časopisa »Auto Panorama« koji je i organizovao i samu manifestaciju Hyundai ix35 je zasluženo dobio veliko priznanje.\nIstraživanja podrazumevaju test vožnje zajedno sa 375 vozila, izveštaje o kvalitetu, sigurnosti i performansama, kao i izveštaje o iskustvima tokom same vožnje, kako članova stručnog žirija tako i samih vozača vozila.\nNa veoma važnom i velikom tržištu Rusije Hyundai beleži veliki rast, a otvaranjem nove fabrike u koju je uloženo preko 500 miliona USD svakako da će Hyundai i u budućnosti beležiti dobre prodajne rezultate.\nKada su priznanja za Hyundai ix35 u pitanju, model je proglašen zvanično Automobilom godine u Hrvatskoj i Makedoniji, Terencom godine u Kanadi (pod imenom Tucson), a vlasnik je kao i svi posljednji Hyundai noviteti maksimalnih pet zvezdica na testovima za sigurnost od strane EuroNCAP-a. Uz sigurnost, tu su i priznanja za zadovoljstvo kupaca (AutoPacific), najbolji izbor na uporednom testu (Auto Bild) i mnoga druga.\nHyundai ix35 terenac godine u Rusiji was last modified: April 16th, 2011 by Goran Aničić\nAuto PanoramaEuroNCAPHyundaiHyundai ix35ix35RusijaTucson\nOdržan Open Day u ovlašćenim prodajno-servisnim centrima FAS-a


Poslao: 07 Mar 2008 22:35\nPoznati lingvista dr Milan Šipka predlaže usavršavanje srpskog latiničnog pisma po principu „jedan (jedinstven) grafem za jedan fonem standardnog jezika”, kako je uređena i srpska ćirilica.\nDr Milan Šipka kaže da usavršavanje srpskog latiničkog pisma ne predstavlja nikakvu radikalnu reformu, već samo prestilizaciju digrafa. Ipak, priznaje da su mišljenja oko njegovog predloga podeljena: razloga za i protiv ima dosta, a koji će razlozi pretegnuti, neka pokaže praksa.\nPS. Skrećem pažnju da je ovo lingvističko, a ne političko pitanje! Nemojte da idete van teme!\nPošto sam i ja odaaaavno o razmišljao o ovom pitanju, "moja" nova slova su bila ovako zamišljena:\nPoslao: 07 Mar 2008 22:55\nUh, ako bi se krenulo sa reformom, onda je red da se konacno ubaci i samoglasnik Î (muklo I).\nGornja grafema je iz rumunskog jezika.\nU srpskom se muklo I izgovara, ali se ne pise.\nPosledica toga je da "slovo R ponekad moze imati ulogu samoglasnika".\nRanije je muklo I cesto pisano kao E (Serbija, berdo, verba - Srbija, brdo, vrba), ali je Vuk malo omasio po ovom pitanju.\nUkoliko lepo izanalizirate gornje reci, videcete da je naglasak negde ispred slova R, a ne na samom slovu. Ukoliko bi bio na samom slovu, onda bi se te reci izgovarale kao Srébija, brédo, vréba (koristim sada é da bih docarao donekle izgovor).\nVuk je pogresio, verujte mi na rec\nZnaci, moj glas ide i za ubacivanje muklog I, pa da konacno kao sav svet imamo R koje je iskljucivo suglasnik.\nPoslao: 07 Mar 2008 23:51\n"Muklo i"? Hm, ne primećujem ga u navedenim rečima... A ni u ćirilici Ovde je samo reč o kvalitativnom izjednačavanju latinice i ćirilice, ne o uvođenju novih slova i glasova...\nPoslao: 08 Mar 2008 00:09\nZoNi ::"Muklo i"? Hm, ne primećujem ga u navedenim rečima... A ni u ćirilici Ovde je samo reč o kvalitativnom izjednačavanju latinice i ćirilice, ne o uvođenju novih slova i glasova...\nNe primecujes ga zbog toga sto si tako naucio i navikao.\nMeni srpski nije maternji, i ja ga jos kako primecujem, a primecuju ga i svi oni stranci koji ne pisu Srbija, vec Serbia, jer im je ovo prvo nelogicno, i citali bi ga sasvim drugacije od onoga kako ga mi sada citamo.\nNateraces me na kraju da potrazim mikrofon, pa da nasnimim, da bi mogao da uocis razlike.\nPokusaj da izgovoris dugo B, ono, kao kada kazes Aaaa kod doktora. Izgovorices u stvari Bîîîîîîîîîîîîî.\nRusi ga pisu ы.\nJasno mi je o cemu je tema, no rekoh - ako se vec rade reforme, onda nije lose da se i ovo odradi.\nPoslao: 08 Mar 2008 11:29\nbobby ::Pokusaj da izgovoris dugo B, ono, kao kada kazes Aaaa kod doktora. Izgovorices u stvari Bîîîîîîîîîîîîî.\nHm, pa valjda ni jedan suglasnik ne može da se izgovori "dugo" Kad izgovaraš "dugo" npr. B, ti u stvari kažeš B, pa iza toga nekevo muklo A (imho, najsličnije engleskom neodređenom članu A), ali u svakom slučaju, to nije glas u srpskom jeziku (opet: imho ).\nU svakom slučaju, predlog dr Šipke mi se dopada, jer ne vidim razlog da i latinica u srpskom jeziku ne bude analogna ćirilici. A uvođenje dodatnih slova/glasova i u ćirilicu i latinicu? Ne znam, stvarno nemam neko mišljenje o tome...\nPoslao: 08 Mar 2008 11:43\nRumunski poznaje muklo I i muklo A.\nZa muklo I sam vec objasnio kako zvuci.\nMuklo A ti je ono kada recimo neko drzi govor, pa se zbuni, pa onda pocne nesto kao "ahm... ahm".\nE, to sto neki opisuju kao "ahm", to je muklo A.\nAko ja primecujem muklo I u reci Srbija, to znaci da ga tu i cujem, i izgovaram. To sto ti kazes da to nije glas u srpskom jeziku, to samo znaci da je Vuk omasio. Pre njega su ljudi jos kako pisali jos jedno slovo u reci Srbija , samo sto su koristili E ili nesto trece umesto muklog I.\nElem, potrazi na Googlu "Hora Sîrba"\nTo ti je na rumunskom "srpsko kolo", a tako nazivaju svako brzo kolo.\nElem, svaki rumun ce da primeti da taj glas tu postoji, posto mu je uvo od malena naviklo da ga primecuje.\nPoslao: 08 Mar 2008 12:20\nIma pravo bobby. Gledao sam neko istrazivanje u kome se pokazuje da deca do ne znam koje godine (2 ili 3) gubi sposobnost razaznavnanja nekih glasova kojih nema u maternjem jeziku.\nZato je Kinezima tesko da razumeju kineski koji bi recimo Srbin naucio, ili je Englezu tesko da razlikje č i ć, tj. đ i dž.\nVuk jeste napravio azbuku koju mi koristimo, ali ne mozemo da tvrdimo da je savrsena.\nPoslao: 08 Mar 2008 13:34\nMilan Šipka je jedno od naših najvećih imena u oblasti lingvistike, sa ogromnom referencom, i vrlo ozbiljno treba primiti njegove predloge iz više razloga. Jedan od tih razloga je vezan za dijalektičku borbu ''vukovaca'' dogmata i ''vukovaca'' reformatora i revizionista. Niko ne spori Vukov epohalni značaj za naše pismo, azbuku i jezik; u vremenu kada se on bavio reformom našeg jezika to je izgledalo kao kada bi se neko u Etiopiji bavio svemirskim programom (izvinjavam se Etiopljanima zbog poredjenja, no pretpostavljam da imate predstavu o dimenziji Vukovog sizifovskog i misionarskog rada). Naravno, vremenom jezik je evoluirao i više niko od naših lingvista nema pravo da traži da se slepo drže Vukovih načela koja su, u vremenu kada su nastala bila revolucionarna, a sada su ''zrela'' za promene. U tom svetlu posmatram i ovu Šipkinu inicijativu. Šta u toj inicijativi ne može da se promeni? Naš fonetski sistem ima pet vokala (glasova koji se tvore vazdušnom strujom bez prepreke te mogu da se pevaju, odnosno izgovaraju bez smetenje kakvu nepopravljivo ima , npr. navedeno Bbbbb ili Rrrrrr). Ne samo to, ali neka to bude za početak.\nGlavni problemi grafičke prirode u procesu koji se zove preslovljavanje pisma kod nas se javlja u tome što ćirilica nema digrafe ( u štamparstvu ih nazivaju ligaturama - lj, nj, dž) i dijakritičke znake (crte, crtice i tačke iznad ili ispod slova, osim iznad malih pisanih slova j , p , t i g, ispod malog pisanog š, kao i tačke iznad broja 1 kako se nekada u knjigovodstvu pisalo ). Upravo je Vuk na taj način pojednostavio ćirilicu. Sada bi trebalo uraditi suprotan proces , a da se u lingvistici ne napravi zemljotres. Taj proces nastaje iz istih onih razloga zbog koga je ranije ćirilica pojednostavljena - da bismo lakše ostvarili komunikacijski čin.\nŠipka je sigurno pred sobom imao i ovu knjigu čije vam delove predstavljam kao ilustraciju koliko je revolucionaran posao koji on predlaže. Za neke dogmate ovi predlozi jesu jeres, ali tako to uvek u nauci biva. Meni je svakako drago što se na MC može podstaći i ovakva rasprava. Očigledno je da je ona više nego potrebna. Na ovim skenovima možete pročitati delić problematike koja je ovde načeta.\nKnjiga se zove ''Naša azbuka i njene norme'', napisao ju je akademik profesor dr Mitar Pešikan, a objavili su je zajednički ''Vukova zadužbina'' (!), ''NIP Politika'' i ''Zavod za udžbenike i nastavna stredstva'') u Beogradu 1990. godine. Ko želi da je pronadje, evo i skena korica da bi je lakše pronašao. Naravno, tu je i neizostavna kapitalna knjiga Petra Djordjića ''Istorija srpske ćirilice''.\nŠipka svakako nije prvi koji predlaže nešto slično. To je predlagao još Đura Daničić (i to, od njegovih slova u upotrebu je zaista ušlo ’Đ, đ’, dok su ostala bila ’Ļ, ļ’, ’́N, ́n’ i ’́G, ́g’; štaviše, rečnik JAZU štampan je ovakvim pismom, ali nije se dalje održalo), a u novije vreme o sličnoj reformi pisao je i Slobodan Nedeljković, po čijoj bi ideji srpska latinica izgledala ovako:\nDa budem iskren, Šipkina rešenja mi se mnogo manje dopadaju od Nedeljkovićevih (a pritom vidimo i da se Šipka za ’LJ, lj’ poveo za Đurinom idejom).\nNormirani srpski jezik ne poznaje nikakvo muklo i o kome je ovde bilo reci. Neko je napisao da se to muklo i cuje kada izgovaras dugo B ili bilo koji drugi suglasnik dugo. To sto se tada cuje jeste poluglasnik, koji se u nauci obelezava grafemom ,,obrnuto e". Poluglasnik postoji i danas u, na primer, prizrensko-timockom dijalektu (u recima kao sto su vlk i slza).\nPoluglasnik se javlja i u nekim izuzetnim recima, na primer u prezimenu Bkic, izmedju prva dva konsonanta.\nA sto se tice teme... u pitanju je nazovireforma koja ne doprinosi nicemu.\nOvaj topic je pregledan 32852 puta


FOTO, VIDEO: Dan policije obeležen na Trgu slobode | Novosadski informativni portal 021\nFOTO, VIDEO: Dan policije obeležen na Trgu slobode\nPripadnici Policijske uprave Novi Sad i novosadskog odreda Žandarmerije danas, 27. maja na Trgu slobode obeležili su Dan policije.\nNovi Sad 27.05.2018. | 13:49 > 14:00\nNovosađani i posetioci Novog Sada imali su priliku da na štandovima koji su bili postavljeni na trgu vide opremu i naoružanje koje koriste saobraćajna i kriminalistička policija, forenzičari, protiv-diverzioni tim i druga odeljenja policije, kao i Žandarmerija.\nOvo je bio prvi put da policija na ovaj način obeležava svoj dan, a najviše je bilo porodica sa decom koja su se gurala da se fotografišu sa uniformisanim policajcima i žandarmima.\nPored prikaza opreme i naoružanja, interventna jedinica PUNS-a je prikazala i kako bi izgledalo hapšenje dvojice osumnjičenih, a potom i pretres njihovog vozila u potrazi za eksplozivima i narkoticima.\nNa Trgu slobode vežbu je održala i Žandarmerija koja je građanima prikazala akciju zaštite lica koje su štitili od napada.\nKako je bilo na centralnom novosadskom trgu možete pogledati u foto-galeriji.\nDodajmo još i to da se Dan policije svečanim programom danas obeležava i u Beogradu.\n27.05.2018 • 22:10\nNe postoji normalna zemlja u kojoj vojska , a pogotovo policija pararadiraju centralnim gradskim ulicama i trgovima.. 3 dana u Beogradu traje ovaj cirkus. Ovo je ništa drugo nego uvijena pretnja građanima.\n27.05.2018 • 20:22\nkakvo sada panoramsko razgledanje nije vam dosta onaj bus sa limanskom turom\nZa dan ljubavi, dan porodice, pozabavimo se sami. To ne treba da bude Dan, već dan.\nDan policije i dan vojske mora biti obeležen sa velikim"D", baš zbog onih kojima je potrebno da da im neko drugi organizuje porodicu.\n27.05.2018 • 19:55\nHoce li i Ceca pevati ?


Geometrija zadnjih tockova... | TheGoldenBug.com\nGeometrija zadnjih tockova...\nDatum: 25.05.2006 00:22:11 | Tema / Naslov:\nPre neki dan sam primetio da zadnji tockovi imaju cudnu poziciju, donji deo je uvucen. Zanima me da li je ovo normalan polozaj zadnjih tockova ili treba nesto da se koriguje ?\nDatum: 25.05.2006 06:48:17 | Tema / Naslov:\nPa kada je rasterecena normalno je da joj se uvuku tockovi...koliko vidim tvoja je bez motora, sto ce reci da je znatno olaksana...\nTo sve, koliko znam, moze da se steluje...Komsija je imao bubca koji je imao tako uvucene tockove i sa motorom i sa svim ostalim...\nDatum: 25.05.2006 07:35:47 | Tema / Naslov:\nSva vozila sa ovakvim tipom zadnje osovine ("klatnasta osovina") kao na primer Buba, stare Skode i Tatre, imaju ovakvu geometriju trapa. Posto je poluosovina kruto vezana sa tockom, a njena osa prelamanja je uzduzna i vrlo blizu samom diferencijalu, onda ugao nagiba tockova zavisi od spustenosti kola u odnosu na put. Tako kad se auto podigne tockovi dobiju pozitivan ugao a kad se auto spusti usled opterecenja tockovi dobiju negativan ugao. Ovo zapravo ne moze da se steluje jer je to konstruktivno resenje. Ovaj ugao se steluje samo kod prednjih tockova.\nMedjutim, podesavanjem torzionih opruga zadnjeg vesanja moze da se podesi visina karoserije, a time se menja i ugao nagiba zadnjih tockova. Ako su opruge slabije nategnute auto ce biti nizi i ugao nagiba tockova bice negativniji, i obrnuto.\nZato svako odstupanje od fabricki propisanog stelovanja opruga rezultira odstupanjem nagiba zadnjih tockova.\nDatum: 25.05.2006 10:49:08 | Tema / Naslov:\nMotor je jos uvek unutra, samo nema izduvnog sistema.\nKako se spusta zadnji deo bube ?\nDatum: 25.05.2006 10:52:17 | Tema / Naslov:\nKdF, kao i uvek...Kratko, precizno, koncizno i uvek pravo u centar...\nDatum: 25.05.2006 11:48:30 | Tema / Naslov:\nTorzije nije pozeljno cackati. Visina automobila se menja rotiranjem ramena.\nLako. Procitaj uputstvo:\nDatum: 25.05.2006 13:39:06 | Tema / Naslov:\nZadnje vesanje se sastoji od jedne cevi koja je zavarena za sasiju, i u kojoj na polovini postoji jedna ozubljena caura (sa unutrasnjim nutovima). U tu cauru ulaze sa svake strane po jedna torziona opruga, koja lici na osovinu sa nazubljenim krajevima. Drugi kraj svake opruge ulazi u nazubljenu cauru na ramenu. Broj tih zuba na krajevima opruga je razlicit, i zakretanjem opruge u odnosu na sasiju i na rame moze da se kontrolise napregnutost opruge, i to prilicno precizno jer su brojevi tih zuba razliciti.\nPri tome precnik a time i tvrdoca zadnjih torzionih opruga nisu za sve Bube isti.\nDatum: 25.05.2006 13:48:56 | Tema / Naslov:\nPrednapregnutost opruge se daje u stepenima od horizontale kola, kada je rame neoptereceno. Potrebno je osloboditi rame od obloge poluosovine (tri srafa M12) i skinuti poklopac torzije (4 srafa). Onda se rame povuce preko granicnika cime se oslobodi napon opruge, i tada se kontrolise polozaj ramena u odnosu na horizontalnu osu. Ako ovo ne odgovara, mora da se izvuce rame sa torzione opruge i opruga da se izupci iz sasije, pa se onda kombinacijom i zakretanjem jednog i drugog ozubljenja podesi trazeni ugao. Pri tome gumene caure koje se nalaze ispod poklopca u kojima se rame okrece moraju da budu u dobrom stanju. Ako nisu, rame ima lufta i tockovi nisu dobro centrirani. (Ako kasnije obloga poluosovine nije vracena na isto mesto u odnosu na rame, moguce je da se poremetila geometrija prednjeg traba, pa bi ga trebalo centrirati.)\nDatum: 25.05.2006 14:00:00 | Tema / Naslov:\n....ajde jos samo da neki car postavi sliku sa tim srafovima i....\nKDF alal ti cufte!\nDatum: 25.05.2006 14:11:27 | Tema / Naslov:\nMa to su sve prosta resenja, najbolje se vidi i razume na slici ili uzivo. Mogu da pricam do sutra, dok se to ne vidi nista ne vredi...


"Sportiš" u atletici na stadionu Partizana - Dan u Beogradu\nNaslovna » Porodica » Deca » „Sportiš“ u atletici na stadionu Partizana\nSistem školskih sportskih takmičenja „Sportiš“ u atletici biće održan sutra, 4. oktobra od 10.00 do 17.00, na stadionu Fudbalskog kluba Partizan, pod pokroviteljstvom Sekretarijata za sport i omladinu i Sekretarijata za obrazovanje.\nPravo učestvovanja na prvenstvu grada imaju svi ekipni i pojedinačni pobednici opštinskih takmičenja iz svih 17 opština grada Beograda. Na prvenstvu će se takmičiti učenici od petog do osmog razreda, u muškoj i ženskoj konkurenciji, kao i đaci srednjih škola, čiji će najbolji predstavnici moći da učestvuju na međunarodnom takmičenju.\nOrganizator je Atletski savez Beograda. (dub)\nTagoviatletika deca stadion partizana\nPrethodni Park nauke na Adi Ciganliji\nSledeći Ograđeni prostori za puštanje pasa u parkovima


Najvjerovatnije nema preživjelih u padu aviona u Venecueli - Klix.ba\n22.2.2008. u 17:16\nVenecuelanske vlasti su u petak ocijenile da "najvjerovatnije nema preživjelih" nakon pada putničkog aviona koji se u četvrtak sa 46 putnika srušio na Andima i "pretvorio u prah", kako su saopćili spasioci.\n"Najvjerovatnije nema preživjelih" izjavio je general Ramon Vina iz venecuelanskoga Nacionalnog aeronautičkog instituta.\nPoslije nadlijetanja zone vatrogasci su precizirali da se avion "pretvorio u prah" u trenutku udara. On je udario direktno u planinski masiv i u toku udara se praktično "pretvoren u prah", objasnio je vatrogasni narednik Jodi Paz.\nAvion venecuelanske kompanije Santa Barbara Airlines ATR-42 francusko-talijanske proizvodnje prevozio je 43 putnika i tri člana posade.\nAvion je nestao s radarskih ekrana u četvrtak poslijepodne, nakon što je skrenuo s pravca, najvjerovatnije zbog loših meteoroloških uvjeta.\n22.02.2008. u 17:25\nSrbija: Prijetnje ukrajinskom glasilu na srpskom\n22.02.2008. u 16:59


U kakvoj su vezi probiotici i zdravo mršavljenje ? - Tatjana Ristić\nU kakvoj su vezi probiotici i zdravo mršavljenje ?\nDa li postoji veza između probiotika i zdravog mršavljenja ?\nProbiotici odn. dobre bakterije i zdravo mršavljenje definitivno su u jasnoj i čvrstoj vezi.\nDanas nema više nikakve dileme da je zdravo mršavljenje, njegova brzina i efikasnost direktno povezana sa sastavom naše crevne mikroflore te da probiotici mogu podstaći zdravo mršavljenje.\nŠta su probiotci ?\nProbiotici su male žive bakterije koje se prirodno javljaju u gastrointestinalnom traktu. Bakterije koje se nalaze u ljudskom gastrointestinalnom sistemu čine jako kompleksan ekosistem. Preko 500 vrsta raznih bakterija u crevima se mogu izolovati iz ljudskog fecesa, gde dominiraju anaerobne bakterije (bakterije koje rastu u uslovima bez vazduha).\nCeo taj kompleks bakterija u crevima se naziva Mikrobiom i u zadnjih desetak godina je fokus savremenih istraživanja naučnika jer se uviđa značaj koji bakterije u crevima imaju za celokupno zdravlje čoveka.\nDobre bakterije u crevnom traktu imaju više različitih uloga: sinteza vitamina, sinteza neurotransmitera i aminokiselina, metabolisanje sastojaka hrane i lekova. Savremena istraživanja uočavaju vezu izmedju crevne flore i dijabetesa, autoimunih bolesti, imuniteta i psihičkih stanja kao što je depresija.\nKarakter bakterijske flore menja se duž gastrointestinalnog trakta.\nIako je mikrobiom uspostavljen u ranom životu, može se tokom čitavog života menjati kroz rast i razvoj. Promene u ishrani, geografskom položaju, unosu prehrambenih suplemenata i lekova, kao i drugim uticajima na životnu sredinu takođe mogu dovesti do promene u mikrobiomu.\nPovećan nivo telesnih masti i crevne bolesti kao što su inflamatorne bolesti creva (ulcerozni kolitis i Kronova bolest) i Sindrom iritabilnog kolona su povezani sa izmenjenim stomačim mikrobiomom.\nMikrobiom je pre svega pod uticajem hrane koju uzimamo, zavisi od naših enzima varenja, od stanja creva i mukusa na njima.\nHrana najbrže menja mikrobiom ali se crevna flora može popraviti ako se istovremeno unose probiotici i prebiotici. Prebiotik je hrana za probiotik i obezbeđuje zaštitu mikroflore u crevima.\nKakva je veza između mikrobioma i telesne težine ?\nDa li znate li koliko su probiotičke kulture važne za smanjenje telesne težine, regulisanje endokrinog sistema, smanjenje potkožnog sala (naročito u predelu trbuha), podizanje energije i naravno zdravlje mekanih šupljih organa, uključujući organe za varenje, urinarni trakt i predele prekrivene sluzokožom ?\nPrema rezultatima jedne nedavne studije čini se da utiču i na smanjenje telesnih masnoća, posebno u predelu trbuha.\nBakterije crevnog mikrobioma možemo podeliti na dve glavne grupe: Bacteroidetes i Firmicutes. Istraživanja su pokazala kako ravnoteža između ove dve grupe ima uticaj na telesnu težinu. Istraživanja na životinjama i ljudima pokazala su kako gojazne osobe imaju drugačiji odnos ovih bakterija u poređenju s osobama normalne telesne mase. Gojazne osobe imaju više Firmicutes bakterija.\nJedna studija otkrila je da je brojnost bifidobacteria kod odojčadi starih izmedju 6 i 8 meseci bila duplo veća kod dece sa zdravom telesnom težinom nego kod dece s prekomernom težinom, dok je nivo bakterije staphylococcus aureus (inače jednog od najčešćih uzročnika infekcija nakon ozljeda i operacija) bila manja. Ovi rezultati bi mogli objasniti zašto deca hranjena majčinim mlekom imaju manji rizik od gojaznosti jer bifidobacteria uspeva u crevima te dece.\nNa koji način probiotske kulture utiču na smanjenje telesnih masnoća ?\nTo čine regulišući hormone u našim telima koji šalju signale našem mozgu vezane za osećaj gladi, sprečavajući apsorpciju kalorija iz masti u crevima i podižući naš nivo energije, dajući nam motivaciju za vežbu i snagu za svakodnevne aktivnosti koje pokreču naš metabolizam da vari i sagoreva masnoće.\nRezultati ove male studije sugerišu da bi probiotički dodaci ishrani sprečavanjem apsorpcije masnoća u crevima mogli biti efikasno oruđe za smanjenje tjelesne težine.\nŽelite li da skinete masne naslage sa stomaka?\nMasne naslage na stomaku su jedne od najgorih vrsta masti jer su biološki aktivne i oslobađaju supstance pod nazivom adipokini, koji prouzrokuju jos veće taloženje masti i gubitak mišićne mase.\nNaslage sa stomaka je teško skinuti zbog gore navedenog razloga – stvaraju supstance adipokine koji utiču na dodatno taloženje masnih naslaga, a drugi problem je što utiču na Vaš metabolizam tj. usporavaju ga.\nMuškarci obično imaju veći postotak telesne masti u predelu stomaka u odnosu na žene – setite se samo naziva „pivski stomak“ – koji mušku populaciju izlaže većem riziku za dobijanje dijabetesa, raznih kardiovaskularnih bolesti i metaboličkih sindroma.\nIako konzumacija piva može da dovede do povećanja masnih naslaga u predelu stomaka, pivo definitivno nije najveći uzročnik gojaznosti.\nPravi razlog je visok nivo kortizola, loša insulinska senzitivnost i gastrointestinalni problemi. Ukoliko preuzmete kontrolu nad ova tri faktora, počećete da gubite naslage sa stomaka i bićete mnogo zdraviji.\nPostoji direktna veza između dobijanja stomačnih naslaga, loše insulinske senzitivnosti (insulinske rezistencije) i produkcije kortizola, a probiotici su se pokazali da imaju prilično neverovatan učinak na sva tri faktora.\nPostoje brojni dokazi da će uzimanje probiotika direktno dovesti do gubitka stomačnih naslaga bez držanja dijete. Probiotici poboljšavaju insulinsku senzitivnost kod dijabetičara kao i kod zdravih osoba i smanjuju stres tako što snižavaju nivo kortizola.\nU svrhu očuvanja i unapređenja zdravlja celog organizma a i postizanja i očuvanja optimalne telesne težine predlažem:\nkorekciju ishrane – unos namirnica pretežno biljnog porekla, piletine, žitarica od celog zrna kao i unos fermentisane hrane\n2. redovan unos probiotika u kombinaciji sa prebioticima. Od probiotika predlažem Forever Active Probiotic. Y\nZa zdravlje celog tela neophodna nam je zdrava crevna flora!\nPročitajte srodan članak Probiotici, lepota i zdravlje\ni Zdravo mršavljenje – izazov modernog doba\n"pivski stomak"adipokiniinsulinska rezistencijaishranaprobioticistomačne naslagezdravo mršavljenjezdrevlje digestivnog trakta


Nike predstavio patike za koje se nije potrebno sagnuti da bi ih obuli | Trend Radio Velika Kladuša\nNike predstavio patike za koje se nije potrebno sagnuti da bi ih obuli\nKompanija Nike je predstavila prve tenisice za koje nije potrebno sagnuti se da bi se obule i skinule, a koštat će 120 dolara.Prije svega Nike Go FlyEase namijenjene su osobama s fizičkim i zdravstvenim poteškoćama, ali će im se i lijeni ljudi sigurno obradovati.\nOne nisu upotrebljive samo onima koji se bave sportom, već i onima koji se bave drugim vrstama aktivnosti.\nTenisice imaju fleksibilni mehanizam koji olakšava njihovo obuvanje i skidanje. Iz Nikea su poručili da su ovaj proizvod osmišljavali imajući na umu pristupačna rješenja.\nKoštat će 120 dolara i prodavat će se dva modela u različitim bojama. Oba modela imaju flourescentne detalje.\nProdaja bi trebala početi 15. februara za, kako je naveo proizvođač, odabrane članove Nike zajednice. Za ostale će prodaja početi nešto kasnije ove godine, piše list Independent.


Devizni kurs – Kursne liste\nDevizni kurs predstavlja cenu po kojoj se valuta jedne zemlje razmenjuje za valutu druge zemlje na deviznom tržištu. Visinu deviznog kursa određuje odnos ponude i tražnje, kao kod formiranja ma koje druge cene. Jednostavno, devizni kurs predstavlja cenu valute koja je izražena u domaćem novcu. On nam pokazuje koliko treba platiti jedinica domaćeg novca za je jedinicu stranog novca. Vrlo je bitna razlika koju ima strani novac u odnosu na domaći novac. Domaći novac na domaćem tržištu predstavlja samo meru vrednosti kojim se izražava cena određene robe. On, dakle, nije roba, dok je strani novac na domaćem tržištu roba kao svaka druga, tako da ima i svoju cenu, odnosno devizni kurs. Posebnost koja karakteriše devizni kurs je ta što strana valuta kao specifična roba istovremeno predstavlja i merilo cena u zemlji koja je taj novac emitovala.\nDevizni kurs je rezultat odnosa ponude i tražnje deviza na deviznom tržištu, ali je veličina ponude i tražnje promenljiva uz mogućnost intervencije monetarnih vlasti iz sredstava monetarnih rezervi, radi regulisanja nivoa ponude i tražnje. Kada se formira devizni kurs važna je činjenica da ponuda strane valute dolazi od izvoza, a tražnja za stranom valutom dolazi od uvoza. To znači da se formiranje deviznog kursa u osnovi zasniva na platnobilansnom metodu, jer ponuda i tražnja strane valute, zapravo dolazi od platnog bilansa jedne zemlje. Pravilo je da ako platni bilans teži ka suficitu, devizni kurs valute će ispoljavati tendenciju pada (zbog povećane ponude deviza). U protivnom, ako platni bilans teži ka deficitu, devizni kurs strane valute će pokazati tendenciju porasta (povećana tražnja deviza).\nPrema načinu formiranja devizni kurs može biti fiksni i promenljivi (fluktuirajući). Kod fiksnog kursa, vrednost nije određena visinom ponude i tražnje deviza na perfektnom deviznom tržištu, već centralna banka stabilizuje vrednost deviznog kursa iz sopstvenih rezervi. Fluktuirajući devizni kursevi se formiraju kao rezultat odnosa ponude i tražnje na deviznom tržištu uz pretpostavku perfektnog tržišta bez intervencije monetarnih vlasti. Porast uvoza izaziva porast tražnje stranih deviza odnosno porast vrednosti i pad deviznog kursa strane valute i pad tražnje domaće valute, pad njene vrednosti i rast deviznog kursa. Rast deviznog kursa i poskupljenje uvoza ima rezultat smanjenje uvoza. Ako za sve vrste transakcija sa svetom važi jedan kurs, primenjuje se jedinstveni devizni kurs. Cena deviza je ista za sve uvoznike i izvoznike, a robni i nerobni promet za sve grane. Ukoliko istovremeno primenjujemo više deviznih kurseva sa različitim rasponima između njih tada govorimo o višestrukim kursevima. Oni mogu postojati samo u zemljama gde postoji devizna kontrola. Određivanjem različitih deviznih kurseva za različite transakcije podstiče se ostvarivanje ekonomskih ciljeva: podsticanje izvoza, ograničavanje uvoza, razvoj pojedinih grana, regionalno usmeravanje spoljnotrgovinskih tokova.\nDevizni kurs ili kurs valuta svoju primenu nalazi u trgovanju valutama na forex tržištu, odnosno međunarodnom finansijskom tržištu. To je posledica primene sistema fluktuirajućih deviznih kurseva poznat po nazivu free-floating of currencies. Ovo je ujedno i jedan od preduslova za funkcionisanje forexa kao necentralizovanog tržišta, gde se vrši slobodno tržišno formiranje cena valuta, odnosno gde se primenjuje fluktuirajući devizni kurs.


Vesić: Gradnja nasipa za zaštitu RB "Kolubare" i Lazarevca - Gradjevinarstvo.rs\n- Samo u Obrenovcu je tokom prošle godine popravljeno pet nasipa, a ove godine dva i to je sve finansirala Kancelarija za obnovu Vlade Srbije – rekao je Vesić.\nOn je dodao da Vlada Velike Britanije finansira 28 oštećenja na reci Kolubari i da se očekuje donacija Vlade Italije za popravku nasipa na Topčiderskoj reci.\nVesić je naglasio da su svi radovi koji se odvijaju na Kolubari deo šire akcije zaštite od poplava i da će nasip koji se trenutno gradi zaštiti ne samo RB „Kolubaru“ već i stanovnike opštine Lazarevac.\n- Početkom prošlog meseca dali smo nalog da se počne sa izradom plana generalne regulacije svih bujičnih tokova na teritoriji Beograda, na čemu će raditi gradska „Direkcija za građevinsko zemljište“ – naveo je Vesić i dodao da će nakon toga početi da se radi na projektima da bi mogli da konkurišem za dobijanje sredstava iz fondova EU.\nOn je istakao da je u toku promena Zakona o glavnom gradu, a jedna od njih se tiče nadležnosti nad vodama, koja će biti podeljena tako da će vode prvog reda pripasti „Srbijavodama“, a bujični potoci gradu Beogradu.\nDirektor RB „Kolubara“ Milorad Grčić je rekao da su to preduzeće i EPS ozbiljno shvatili da je neophodno preventivno se zaštiti od poplava.\nOn je naveo da je Institut za vodoprivredu „Jaroslav Černi“ napravio tri projekta za sanaciju nasipa – Čep, Kladnica i Vraničina, čija je realizacija u završnoj fazi.\n- Projekti su nas ukupno koštali oko šest miliona evra i kada to završimo obezbedili smo RB „Kolubara“ i sve kopove, u znatno većem procentu nego što su ikada bili obezbeđeni – rekao je Grčić. On je objasnio da su nasipi prošireni, povišeni i da je kvalitet gradnje na najsavremenijem nivou.\nGrčić je naglasio da je RB „Kolubara“ nakon katastrofalnih poplava prošle godine stala na noge i da su kopovi dovedeni u postojeće stanje, a što se tiče opreme, jedan po jedan sistem počeo je da radi.


Petu poziciju je košem uz zvuk sirene na meču sa Zvezdom zauzeo Partizanov Rade Zagorac.\nCedevitin Andrija Stipanović je "odbojkaškim smečom" na meču sa Budućnošću završio na mestu broj četiri.\nAkcija Filip Čović - Maik Cirbes na Zvezdinom gostovanju Partizanu zauzela je treću poziciju.\nCirbes se na drugoj našao u ulozi žrtve, zahvaljujući blokadi Aleksa Renfroa.\nA, na prvom mestu je sjajna blokada Džejmsa Bela iz Budućnosti kojom je zaustavio Cedevitinog Eldžina Kuka.


MILOŠ MILIĆEVIĆ IZ KNJAŽEVCA I RADOVAN VULIKIĆ IZ BEOGRADA POGINULI U SAD | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nMILOŠ MILIĆEVIĆ IZ KNJAŽEVCA I RADOVAN VULIKIĆ IZ BEOGRADA POGINULI U SAD\n21. januara 2011. Dragan\tOstavite komentar\nVAŠINGTON/BEOGRAD – Srpski državljani Radovan Vulikić (27) iz Beograda i Miloš Milićević (31) iz Knjaževca poginuli su prošlog petka u saobraćajnoj nesreći u Vašingtonu, a uzrok sudara je neažurnost službi za čišćenje ulica, javljaju današnje agencije i sajt prezentacije.\nNjihovi prijatelji u SAD kao i tamošnji predstavnici SPC organizovali su se da skupe novac da bi se njihova tela prebacila u Srbiju, za šta je potrebno po 12.000 dolara da bi mogli da se sahrane u otadžbini.\nDva mladića su posle proslave srpske Nove godine, kako saznajemo, krenuli kućama u „jaguaru“. Na Kanal roudu su oko pet sati ujutru proklizali na „crnom ledu“, osobenom za ove krajeve, koji ne može da se vidi. Nakon toga njihov automobil je udario čeono u kamion pikap koji je dolazio iz suprotnog pravca. Vašingtonska policija je saopštila da je bilo leda na putu kada su se sudarili „jaguar“ i pikap, a i vozač kamiona je naveo da je „jaguar“ proklizao pre sudara.\nPosle nesreće stanari tog dela Vašingtona su napomenuli da službe za čišćenje ulica ne obavljaju svoj posao, ne uklanjaju led i da se zato dešavaju često saobraćajne nesreće. Prema njihovim rečima, voda se skuplja na nekoliko mesta na ovom putu i kada temperatura padne pretvara se u crni led, što je veoma opasno, jer on ne može da se vidi.\nKako javlja naš dopisnik iz Knjaževca, pokojni Miloš iza sebe ostavio je roditelje Gorana i Vesnu i sestru koji žive u Knjaževcu.\nPrethodni članakСТРАШНО: У БОРУ „СВЕ ЖИВО“ ПОСКУПЉУЈЕSledeći članakSVE JE POSKUPELO, SAMO PESMICE NISU


Čitateljke izabrale: Martina Malešev "Naj žena 2012"\nMartina Malešev (23) iz Debeljače pobednica je konkursa "Naj žena 2012" koji organizuje magazin "Blic žena". Martina koja je inače pobedila rak, trijumfovala je u konkurenciji od 10 žena, tako što je dobila najviše glasova čitateljki tog magazina. U holu kompanije "Ringier Axel Springer" večeras je održana svečanost na kojoj su svim heroinama uručene nagrade.\nIako svaka od 10 žena koja je ušla u uži izbor iza sebe ima fascinantnu priču vredu pažnje i apsolutno svaka od njih zaslužuje titulu "naj žene", ipak je morala biti izabrana jedna među njima, a to je Martina Malešev.\nHeroina: Matina Malešev sa glavnom urednicom "Blic žene" Ružicom Mevorah\nMartina veruje da joj je dužnost da obolele od raka uverava da su čuda moguća jer se u to sama uverila. Lekari su mislili da je rak iza njenog oka neuništiv, ali ona se borila, lečila i dočekala da kancer nestane. Diplomirala je na Filološkom fakultetu u Beogradu, napisala je dva romana i ima svoju radio emisiju.\n- Hvala redakciji "Blic žene" koja je organizovala jednu ovakvu akciju i uopšte objavljuje ovakve priče. Svih devet žena su pobednice. Možda ne za širu javnost, ali baš zato što samo one znaju koliko je teško to što rade, a koliko su one uspešne u tome, sigurna sam da su heroine i pobednice za sebe, a potom i za svoju porodicu i prijatelje. Shvatam ovu nagradu kao jedno veliko priznanje - rekla je Martina.\nMeđu 10 naj žena našla se i Angelina Anđelić (76) koja je pre tri godine pretrčala 102 kilometara za 24 sata. Angelina učestvuje u maratonima širom sveta, trčala je u Njujorku, Rimu, Skoplju, Ljubljani, Splitu... Po zanimanju je učiteljica, a atletikom je počela da se bavi u 55 godini.\nPored nje, titule "Naj žena" dobile su i Dragana Rodić, Gordana Glišić, Milica Krstić, Minja Bogdanovski, Sandra Radovanović, Svetlana Stević, Vera Bikicki Ivezić i Zuzana Vereski.\nHeroinama su uručene su i vredne nagrade, pobednica je između ostalog dobila vaučer od 50.000 dinara, dok su ostale učesnice dobile po 10.000 dinara.\nSvečanost povodom proglašenja "Naj žene" u holu kompanije "Ringier Axel Springer" uveličao je i pevač Miroslav Ilić.\nTRI NAGRADE ZA "BLIC" I "BLIC ŽENU" Veliko priznanje našoj kući na 23. Internacionalnom festivalu reportaže i medija\nVulin povodom Dana Vojske Srbije: Vojska čuva suštinu naroda\nKovacica čestitam prvo na ozdravljenju onda i na pobedi u tako tužnoj konkurenciji.Želim pobednici svo zdravlje ovog sveta.\nSumska-vila Zašto zaboga u "tužnoj konkurenciji" !? U konkurenciji su bile žene koje su napravile velike stvari u svojim životima. Šta je tu tužno?! Izgleda da niste najbolje razumeli inicijativu.\nozenjen lepa vest! svaki vikend kupim zeni "zenu blic" i onda je prvi procitam. svaku ovu akciju sam procitao i sve te zene su veliki borci. svaka cast i sve najbolje!\nCestitke Cestitam . Mislim da je hrabra i ona zena sto je ostala na Kosovu da hrani ljude u narodnoj kuhinji. Retko bi ko preuzeo toliku obavezu. Cestitke svima.\nica svaka cast ovo treba da je udarna vest!\nBiba Cestitam!!Nagrade tek predstoje!!!\nJelena Bravo :)\nMusko A i najlepsa je :)\ngimnazija Моја школска... :) Честитам!


Pljevlja: Veće naknade za novorođenčad – Melly.rs\nOPŠTINA Pljevlja planira da u ovoj godini poveća novčana davanja za svako rođeno dete. Sekretarka za društvene delatnosti Emina Salihović kazala je da je u ovoj godini za tu namenu planirano 50.000 evra jer će se povećati iznos novčanog davanja za svako rođeno dete.\nDo sada je naknada za novorođenče iznosila 63 evra, a Salihovićeva nije precizirala koliki iznos naknade će biti ubuduće za novorođenče. Ona je istakla da će se razlikovati davanje za prvo, drugo i treće dete, kao i davanje za decu ako se radi o blizancima i trojkama.\nPrema rečima Salihovićeve, u prošloj godini je u vidu podrške natalitetu isplaćeno 11.466 evra.\nU prošloj godini je u pljevaljskom porodilištu rođeno 210 beba, ali je naknadu ostvarilo 182 bebe, jer roditelji nekoliko rođenih beba imaju prebivalište u drugim opštinama pre svega žabljačkoj.\nAko se ima u vidu da je 2017. godine pravo na nadoknadu ostvarilo 189 novorođenčeta, natalitet u najsevernijoj opštini Crne Gore i dalje je u padu.\nSedamdesetih godina prošlog veka u pljevaljskom porodilištu rađalo se godišnje više od hiljadu beba, a 1974. čak 1.200. Treba kazati da je pljevaljska opština 1948. imala oko 37.000 stanovnika, dok je na poslednjem popisu 2011. broj stanovnika opao na oko 31.000.\nPREMA nekim procenama trenutni broj stanovnika pljevaljske opštine mnogo je manji jer godišnje duplo više umre Pljevljaka nego što se rodi, dok se veliki broj njih iseljava iz ove sredine.\nPREVIOUS POST Previous post: NEOBIČNA PROSLAVA SEDMOG ROĐENDANA: Dečaku nezbrinute životinje preče od skupih patika\nNEXT POST Next post: „Batut“: U Srbiji godišnje od raka umre 20.000 ljudi


Dugačke, kratke, razbarušene - ukrotite šiške!\nŠest stvari koje Francuskinje ne rade kod nege kose!\nFrancuski stil su prirodne nijanse\nFrancuskinje uvek biraju prirodne nijanse kose koja pristaje njihovom tenu i boji očiju.\nMaska koja će vašu kosu učiniti neverovatnom!\nKosa ne voli ekstremne vremenske uslove. Stoga veoma je važno pružiti kosi dodatnu negu tokom hladnih dana koji nam predstoje. U hladnim zimskim danima kosa je sklona pucanju i oštećivanju više nego ikad.\nKako pobediti perut, ima rešenja!?\nPerut je problema sa kojim se bar jednom u toku života susreće veliki deo populacije. Kao hronični problem, prisutan je kod 2-5% ljudi. Perut je čest slučaj kao reakcija raznih preparata za kosu. Nekada su to u pitanju gelovi za kosu, nekada razni šamponi ali postoje i drugi uzroci, pročitajte više…\nKoja su to pakovanja najbolja za kosu?\nPakovanja za kosu blagotvorno deluju na vašu kosu. Nema dame koja ne bi volela da ima svilenkastu, sjajnu i bujnu kosu. Znajte da ne morate da trošite novac na skupe preparate, jer i same možete napraviti pakovanja za kosuod namirnica koje imate u vašoj kuhinji.\nTrikovi iz kuhinje, probajte neki od njih?!\nKako da imate zdravu i bujnu kosu\nIstraživanje sprovedeno u Americi pokazalo je da kosa više opada u jesen zbog manjeg broja sunčanih sati. Postoji niz namirnica koje mogu popraviti kvalitet i sjaj vaše kose. Povratite volumen upotrebom nekih od navedenih proizvoda u tekstu ispod.\nISKORISTITE SEZONU: Da li je kesten dobar za kosu?\nDivlji kesten blagotvorno deluje na kosu\nIspod njegove crvenkasto smeđe glatke kore nalazi se prava riznica izuzetno blagotvornih minerala, skroba, vitamina B grupe, kao i vitamina A i C koji jačaju dlaku.Osim toga, kesten sadrži tanine koji podstiču razmenu materija u ćelijama kože glave. Na ovaj način, ovaj jesenji plod ubrzava rast kose.


UKRAO TESTOVE IZ MATEMATIKE I ZAVRŠIO U ZATVORU | Hayat.ba\nU trenutku kada je došlo do zastoja u štampi zbog kvara na mašini, ja sam se uputio ka WC-u jer mi je pozlilo od sendviča koje smo prethodno pojeli. Osjetio sam da ću da povraćam pa sam uzeo prazan papir i uputio se ka WC-u. Na izlazu sam policajcima koji su osigurali štampanje pokazao da nosim prazan papir i oni su me pustili da odem u toalet. Tamo sam povraćao i praznim papirom se obrisao, a potom ga bacio u kantu – ispričao je Stamenković.\nOsiguranje tog dana bilo je na visokom nivou. Meni je telefon oduzet već po dolasku na posao i bio je zaključan u kaseti. U pritvoru sam se plašio za sigurnost svog sina jer sam u međuvremenu saznao da on jeste preko društvenih mreža s prijateljima dijelio nekakav test, ali da je taj test on prethodno pronašao na internetu – naveo je Stamenković.\nStamenković se tereti da je izvršio krivično djelo povreda tajnosti podataka u stjecaju da krivičnim djelom oduzimanje tuđe stvari. Na saslušanju u Višem javnom tužilaštvu u Beogradu branio se šutnjom, odnosno iskoristio je zakonsko pravo da ne iznosi odbranu.


Potpisani sporazumi s 11 parkova prirode o suradnji na projektu unaprjeđenja upravljanja NATURA 2000 područjima | Ministarstvo zaštite okoliša i energetike\nObjavljeno: 13.09.2017. 15:38 Ažurirano: 14.09.2017. 11:05


Bolji pristup pravima za 3.500 građana uz podršku Vlade Švajcarske - Ozonpress :: internet portal\nTag: građani, prava, Swiss PRO\nSavetodavne službe u 13 lokalnih samouprava pružile su pravnu podršku za više od 3.500 građana, među kojima su najzastupljenije višestruko ranjive kategorije žena, pripadnici romske nacionalne manjine, stara lica, dugotrajno nezaposleni i osobe sa invaliditetom, istaknuto je na događaju koji je program Swiss PRO organizovao 8. jula 2021. godine u Nišu.\nSaša Mogić, pomoćnik ministarke državne uprave i lokalne samouprave\n– Osnovni cilj javne uprave, svake opštinske, gradske ili nacionalne institucije, jeste unapređenje kvaliteta života građana, a naročito onih najranjivijih. Za uspeh bilo koje aktivnosti u javnoj upravi potrebni su posvećeni profesionalci, koji su kroz rad u savetodavnoj službi uz bolji pristup pravima za građane uspostavili osnovu za sistemski i svima dostupan mehanizam besplatne pravne podrške – istakao je Saša Mogić, pomoćnik ministarke državne uprave i lokalne samouprave i najavio skoro usvajanje Programa reforme sistema lokalne samouprave.\nUz podršku Vlade Švajcarske kroz programa Swiss PRO u okviru javnog poziva pod sloganom „Lakši pristup vašim pravima” dodeljena je podrška u ukupnoj vrednosi od skoro 200.000 evra za projekte uspostavlajnja i rada savetodavne službe u Babušnici, Beloj Palanci, Ćupriji, Čajetini, Kniću, Krupnju, Malom Crniću, Medveđi, Rači, Svilajncu, Sjenici, Surdulici i Žagubici.\nPetar Vasilev, nacionalni programski službenik Švajcarske kancelarije za saradnju\n– Lokalne samouprave su kroz ove projekte napravile izuzetan rezultat, pogotovo kada pogledamo prethodnu godinu koja je bila veoma teška i sa dosta ograničenja. Švajcarska će nastaviti da podržava aktivnosti socijalnog uključivanja i ova oblast će imati značajno mesto u našem četvorogodišnjem programu saradnje koji trenutno razvijamo – naveo je Petar Vasilev, nacionalni programski službenik Švajcarske kancelarije za saradnju.\nAna Nedeljković Belja, nacionalna menadžerka programa Swiss PRO\n– U toku realizacije projekata je usvojen i Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći, tako da su ovi projekti poslužili i kao dobra priprema za postupanje po novom zakonu. Od 13 projekata čak u osam lokalnih samouprava će se nastaviti angažman pravnika, čime će se obezbediti održivost intervencije i nasataviti da se pruža ova vrsta usluge – istakla je Ana Nedeljković Belja, nacionalna menadžerka programa Swiss PRO.\nProfil podržanih korisnika i korisnica je raznovrstan i pokazuje da su savetodavne usluge pružene onima kojima su najviše potrebne, navela je Nataša Ivanović, službenica za socijalnu uključenost na programu Swiss PRO.\nNataša Ivanović, službenica za socijalnu uključenost na programu Swiss PRO\n– Od ukupno 3.517 korisnika usluga savetodavne službe više od 1.500 su bile žene, skoro 900 Roma, takođe skoro 900 starih lica, malo manje od 800 nezaposlenih i 270 osoba sa invaliditetom. Najčešće je podrška bila pružena u oblasti socijalne zaštite, zatim u oblasti opštinske i komunalne službe, kao i porodičnog i naslednog prava – istakla je Ivanović.\nViše informacija o rezultatima socijalno inovativnih projekata lokalnih samouprava u partnerstvu sa civilnim sektorom možete naći na internet prezentaciji programa Swiss PRO.\nProgram „Podrška Vlade Švajcarske razvoju opština kroz unapređenje dobrog upravljanja i socijalne uključenosti – Swiss PRO“ podržava Vlada Švajcarske u saradnji sa Vladom Srbije, a sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) u partnerstvu sa Stalnom konferencijom gradova i opština (SKGO).\nMinistarstvu omladine Srbije: Prestanite da podstičete iseljavanje mladih iz Srbije u Beograd\nGrad Čačak radi protiv građana, ne želi da sudu dostavi traženu dokumentaciju\nzalibeda 09/07/2021 u 20:19 Odgovorite\nSvajcarci bacaju pare


Dnevne.rs - Razgraniči se... - Part 1155\nTREBINJE – Na jučerašnji dan pre 25 godina, 21. januara 1993. godine, srpski mladić Srđan Aleksić brutalno je pretučen na pijaci u Trebinju. On je premlaćen jer je pokušao da zaštiti svog komšiju, Bošnjaka Alena Glavovića, Pročitaj još...\nVidovnjak Zlatko Šumadijski, poznatiji kao Kosmajski Vilenjak, predviđa veliko iznenađenje u medijski najpraćenijem slučaju u Srbiji i tvrdi da će krvnik Jelene Marjanović biti uhapšen krajem februara ili početkom marta, kao i da je reč Pročitaj još...\nOvo je sutrašnji horoskop za 22.01.2018. godine, piše Luftika. OVAN Posao Povoljan vam je dan za inovacije koje dolaze od strane aspekata preko vašeg polja posla. U većoj meri ste zainteresovani da tako nešto i Pročitaj još...\nVeliko je pitanje da li su svi do sada prikupljeni podaci protiv osumnjičenog za ubistvo pevačice Jelene Marjanović dovoljni da on bude osuđen pred sudom. Ključni dokazi prikupljeni tokom istrage protiv Zorana Marjanovića, koji se Pročitaj još...\nNedeljni horoskop od 22. do 28. januara 2018: Sudeći po predviđanjima astrologa, ovo će biti nedelja Vodolija, Strelčeva i Jarčeva. Šta očekuje ostale znakove Zodijaka po pitanju ljubavi, posla i zdravlja u ovom periodu saznajte Pročitaj još…\nU operaciji hrvatskih snaga “Maslenica 93”, kodnog naziva “Gusar” od 22. januara 1993. stradalo je 348 Srba, a oko 10.000 je proterano i nije se do danas vratilo. Za ovaj masakr do danas niko nije Pročitaj još…\nU nastavku saznajte šta vam ZVEZDE spremaju za mesec FEBRUAR OVAN Tema: finansijski prosperitet. Vaša pažnja se preusmerava sa polja karijere na polje spiritualnosti nakon 19. februara. Ovo je period za rekapitulaciju vašeg dosadašnjeg uspeha Pročitaj još…\nLepršava i neuhvatljiva Vodolija zauzima tron na kome će se naći sve do momenta kada će je zameniti ćutljiva Riba i donosi svim horoskopskim znacima ljubavne turbulencije Danas Sunce ulazi u Vodoliju dajući nam dovoljno olakšanja nakon perioda uticaja energije Jarca.Ovaj nezavisni Pročitaj još…\nAmerički i britanski naučnici izdali su za Nacionalnu akademiju nauka SAD zvanično saopštenje o tome kada će život na Zemlji postati nepovoljan za čoveka i druge sisare. Američki i britanski naučnici izdali su za Nacionalnu akademiju nauka SAD zvanično Pročitaj još…\nŽu Dingšuang, devetogodišnja devojčica iz Gagnanana, grada iz jugozapadne Kine, život već ima smisla. Učiti, slušati mamu i tatu i pomagati starijem bati u svemu. Ova predivna devojčica svakog jutra nosi bolesnog starijeg brata (12) od kuće do škole a potom mu pomaže Pročitaj još…\nSigurno ste čuli da su neke osobe proglasili mrtvim, a onda su one potom oživele. Ne, to nisu urbane legende. Takve situacije se zaista događaju. Otac dvogodišnjeg Kelvisa Santosa doživeo je pravi šok kada je Pročitaj još…\nJedan od najpoznatijih srpskih vojskovođa vojvoda Živojin Mišić, ostao je poznat po tome što je predvodio vojsku u proboju Solunskog fronta, a Srbi ga posebno vole i poštuju zbog izveštaja koji je poslao kralju Aleksandru, a tiče se njegovog Pročitaj još…


Inter Pepu Guardioli ponudio 20 miliona eura po sezoni - Klix.ba\nŽelja Massima Morattija Inter Pepu Guardioli ponudio 20 miliona eura po sezoni\nŽelja Massima Morattija\n25.2.2012. u 10:39\nIako je trener Barcelone Pep Guardiola rekao svom agentu da ne razgovara sa drugim klubovima dok ne odluči da liće postojeću ugovor produžiti sa Blaugranom, Inter je poslao ponudu od 20 miliona eura po sezoni.\nŠpanski sportski list Marca objavio je ovu informaciju tvrdeći kako Massimo Moratti želi napraviti poptpunu rekonstrukciju svog tima koji se trenutno na sedmom mjestu Serie A sa 14 bodova zaostatka za vodećim Milanom.\nMoratti je ponudio Guardioli plaću od 20 miliona eura po sezoni i mogućnost da dovede cijeli svoj tehnički tim iz Barcelone.\nPep još uvijek nije odlučio da li će produžiti postojeći ugovor koji mu istječe na ljeto. Kako Marca piše, ukoliko ne produži ugovor, Guardiola će najvjerovatnije uzeti godinu dana odmora pa će tek onda razmisliti o ponudama drugih timova.\nZbog toga je svom agentu Joseu Orobitgu naložio da ne razgovara sa drugim klubovima.\nprije 23h 133\nprije 20h 2m 80\nprije 6h 23m 28\nprije 23h 43m 28\nprije 18h 41m 35


Devizne rezerve na kraju juna 11,10 milijardi evra - Nova ekonomija\nDevizne rezerve na kraju juna 11,10 m...\nDevizne rezerve na kraju juna 11,10 milijardi evra\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije iznosile su na kraju juna 11,10 milijardi evra, i veće su za 221,1 milion evra u odnosu na prethodni mesec.\nU odnosu na kraj juna 2017. godine, bruto devizne rezerve su povećane za 1,43 milijarde evra, saopšteno je iz NBS.\nDinarska štednja u bankama u Srbiji utrostučena\nJoš jedna emisija štednih obveznica do kraja go...\nUdeo dolara u deviznim rezervama na minimumu, e...\nDevizne rezerve na kraju oktobra iznosile 11.5...\nDevizne rezerve na kraju avgusta 11 milijardi ...\nKredite građani uzimaju zbog hrane, odeće, puto...\nTabaković: Smanjen nivo problematičnih kredita ...\nNBS: Zvanični srednji kurs dinara sutra će biti...\nNBS: Devizne rezerve skočile u martu za 443,9 m...\nDevizne rezerve NBS u aprilu iznosile 10,43 mii...\nU avgustu smanjen broj uzimanja kredita