https://forum.uzice.net Oreska - Užice : Sportska perspektiva - Sportska hala Uzice, renoviranje - forum Uzicana - mesta: Uzice, Pozega, Arilje, Ivanjica, Kosjeric, Bajina Basta, Priboj, Prijepolje, Zlatibor - Cajetina, Nova Varos, Sjenica\nOreska - Užice > UŽICE > Sportska perspektiva > Tema: Sportska hala Uzice, renoviranje\nAutor Tema: Sportska hala Uzice, renoviranje (Pročitano 5546 puta)\nSportska hala Uzice, renoviranje\n« poslato: 12.02.2008. 15:17:49 »\nŠILJAK PARKETA U LEĐIMA\nKošarkašu Milošu Obrenoviću na treningu se u leđa zabio oštar komad drveta dug šest centimetara. Zahvaljujući sreći prošao bez težih povreda\nDvadesetogodišnji Miloš Obrenović, košarkaš KK Sloboda iz Užica, pre nekoliko dana je samo spletom srećnih okolnosti prošao bez težih povreda opasnih po život kad mu se na treningu oštar komad parketa, dug šest centimetara, zabio u leđa, pod samu plećku! Mladom košarkašu komad parketa iz leđa izvadili su užički hirurzi, a pukom srećom šiljak je pod plećku košarkaša ušao pod malim uglom, pa nije oštetio unutrašnje organe.\nObrenović je tog dana sa saigračima trenirao u dvorani "Veliki park" u Užicu, kad se u jednom trenutku okliznuo i pao na dotrajali parket. Posle pada, košarkaš je bolno jauknuo, a kad su mu trener i saigrači pritrčali, imali su šta da vide - šiljat komad parketa zaboden u leđa košarkaša.\n- Odmah smo prekinuli trening i pozvali Hitnu pomoć. Miloš je prebačen u bolnicu, gde mu je hirurškim putem odstranjen taj šiljak, dugačak oko šest centimetara. Posle svega, Miloš je dobro, ali se svi mi osećamo jako loše pri pomisli kako se sve moglo gore završiti - ispričao je posle događaja Slobodan Janković, trener KK Sloboda.\nVojislava Knežević, član lokalne uprave zadužena za sport, izjavila je da je upoznata s lošom situacijom u hali, ali da u opštinskom budžetu nema dovoljno novca da bi se u hali zamenio parket, postavljen davne 1975. godine.\nInače, opština Užice tražila je nešto više od osam miliona dinara iz Nacionalnog investicionog plana za zamenu parketa u dvorani "Veliki park", ali taj projekat nije odobren, pa će užički sportisti i narednih meseci vežbati u dvorani u kojoj je parket - opasan po život!\nRE: Sportska hala Uzice, renoviranje\n« Odgovor #1 poslato: 12.02.2008. 16:15:07 »\nBitno je da su nasli novac za izgradnju nove crkve tako da sportisiti mogu da se mole da zivi izadju sa treninga.\n« Odgovor #2 poslato: 12.02.2008. 19:09:15 »\npa gde idu pare od rekreativaca pa 1sat=2500din. naplacuju ...a kazu da je hala otvorena od 7 do 24 pa izracunajte ...svaki dan ...\n"Inače, opština Užice tražila je nešto više od osam miliona dinara iz Nacionalnog investicionog plana za zamenu parketa u dvorani „Veliki park“, ali taj projekat nije odobren pa će užički sportisti i narednih meseci vežbati u dvorani u kojoj je parket - opasan po život!"\nMa Vojislava ce to da resi ..\n« Odgovor #3 poslato: 12.02.2008. 20:17:42 »\nDa je, ne daj Bože, hala privatna, vlasnika bi verovatno već spektakularno hapsili specijalci sa prorezima za oči. Hala je, koliko ja znam, objekat koji posluje komercijalno, treba ih zatvoriti dok potpuno ne obnove parket, i naravno, kao i uvek, pohapsiti nekoliko opštinara, čisto primera radi (kao i za drveni most, za plažu itd.). Ili postupiti u skladu sa tradicijom Dušanovog zakonika, po sistemu "oko za oko".\n« Odgovor #4 poslato: 17.02.2008. 02:07:00 »\nBoze...tu i deca treniraju.Moglo je svasta da bude.A sa obzirom da ne verujem da je ista preduzeto,a i ne verujem da ce se nesto uloziti da se hala dovede u pristojno stanje,dobro bi bilo da se ne trenira i ne koristi hala dok se neko,tj.nadlezni ne rese da halu dovedu u normalno stanje.Ne cekaju valjda da neko pogine,pa da preduzmu nesto..Ne mogu da shvatim da taj projekat za zamenu parketa nije odobren od strane NIPa!!!E Uzice,samo mrvice ti se dele...Bicemo mi jos duuugo rupa,i slepo crevo Srbije,nazalost.\n« Odgovor #5 poslato: 18.02.2008. 14:26:00 »\nJedina sportska dvorana u Užicu nije bezbedna\nParket opasan po sportiste\nAlarmantno stanje bezbednosti u jedinoj užičkoj sportskoj dvorani Veliki park, zbog dotrajalosti parketa, skrenulo je pažnju javnosti, tek pošto je, pre izvesnog vremena, Miloš Obrenović, mladi košarkaš užičke Slobode, zadobio povredu. Košarkaš se tokom treninga okliznuo i pao, a oštar deo parketa od šest centimetara zario mu se u leđa. Brzom reakcijom užičkih lekara problem je rešen, a tragične posledice izbegnute su spletom okolnosti, jer komad parketa nije oštetio unutrašnje organe.\nZa stanje objekta odgovorni su uprava javne ustanove Veliki park i njen osnivač užička opština. Objekat je sagrađen 1975. godine. Devedesetih godina je zamenjen deo parketa, a prošle godine, pošto je hali pretilo zatvaranje za odigravanje prvenstvenih utakmica, iz budžeta je utrošeno 330.000 dinara i tada je prepakovano osamdeset i zamenjeno dvadeset kvadratnih metara od postojećih 1.200 kvadrata.\nU razgovoru za Danas Marko Žeravčić, direktor ustanove Veliki park, kaže da se "krivac za ovaj događaj traži tamo gde ga nema", te da je problem što se u održavanje kapitalnih sportskih objekata u gradu decenijama nije ulagalo. On ističe da već šest godina bezuspešno upozorava na loše stanje i potrebu zamene dotrajalog parketa.\n- Hala trpi velika opterećenja pošto radi od 06,30 do 24,30 časova. Od septembra prošle godina, zaposleni su dva puta tokom noći sanirali parket da bismo ispoštovali minimalne uslove za odigravanje prvenstvene utakmice. Zbog takvog stanja, pitanje je dana kada će neko od delegata na utakmicama, zabraniti upotrebu hale - kaže Žeravčić, a potom navodi da je za sanaciju parketa potrebno oko jedanaest miliona dinara. On dodaje da je ova ustanova konkurisala za sredstva iz NIP, ali ih nije dobila, a potom smatra da bi za zamenu parketa u sportskoj hali, trebalo preusmeriti odobreni iznos od šest miliona dinara iz NIP koje je grad dobio za izgradnju otvorenih sportskih terena.\nNa pitanje Danasa zbog čega do sada problem nije rešen, Žeravčić kaže da je za trideset godina uloženo veoma malo u kapitalne sportske objekte. - Ni najstariji Užičani ne pamte kada je uložen neki dinar u stadione 24. septembar i u Krčagovu.\n- Jednostavno, ne daju novac, jer je nemoguće da ga ima za sve ostalo, ali ne i za sanaciju postojećih sportskih objekata. Samo u političkim kampanjama obećavaju otvorene i zatvorene bazene i sportski centar, a kada izbori prođu, prestaju i priče o tome - kaže za Danas Žeravčić.\nVojislava Knežević, članica Opštinskog veća, saopštila je da je opština upoznata sa tim problemom i da se pre neki dan obratila za hitnu pomoć Ministarstvu omladine i sporta i objasnila alarmantnost situacije, kao i spremnost lokalne vlasti da snosi deo troškova sanacije parketa.\n- Pomoć države nam je neophodna i početkom naredne sedmice trebalo bi da se organizuje sastanak u Ministarstvu za omladinu i sport. Ukoliko ministarstvo ne pomogne, a nadam se da hoće, opština mora sama da reši problem. Jedan od načina je da se šest miliona dinara dobijenih iz NIP za izgradnju otvorenih sportskih terena preusmeri za zamenu parketa, a moguće je da deo novca obezbedimo rebalansima budžeta i uz pomoć sponzora, objasnila je ona.\nMilorad Tica, koordinator NIP za užički region, rekao je Danasu da postoji mogućnost da se tih šest miliona dinara preusmeri za sanaciju parketa u sportskoj hali, ali da pre toga Opštinsko veće mora o tome da raspravlja i tu odluku mora da usvoji Privremeni organ Užica.\n- Nakon toga zahtev se upućuje nadležnima u NIP i smatram da ne bi trebalo da bude problema, dodao je Tica, poručujući da stranačka pripadnost direktora ili opštinskih funkcionera nema uticaja na raspodelu sredstava iz NIP.\n- Dužni smo da besplatno ustupimo 70 odsto vremena, i to onog najatraktivnijeg, za treninge i utakmice ukupno devet seniorskih sportskih ekipa u gradu. Pored toga, po programu opštinskog Sportskog saveza obavezni smo da obezbedimo besplatne termine i za sportska takmičenja užičkih škola i zbog toga opština plaća 70 odsto naših troškova. S druge strane, imamo veliki problem kako da prodamo druge termine, jer oni nisu atraktivni, tako da sa velikom mukom ostvarujemo sopstvene prihode. Termin od jednog sata košta 2.750 dinara, ali klubovi i škole sporta prema kojima nemamo obavezu da besplatno ustupamo termine, plaćaju polovinu tog iznosa - rekao je Danasu Žeravčić.\nUstanova Veliki park je indirektni korisnik opštinskog budžeta i iz njega dobija 70 odsto, a nedostajućih 30 odsto novca za poslovanje ostvaruje iz sopstvenih prihoda. Prošle godine iz budžeta je dobila oko 15,4 miliona dinara, a od sopstvenog prihoda koji je bio 8,4 miliona dinara, kako objašnjava Žeravčić, polovina je utrošena na tekuće i investiciono održavanje i ostale troškove. Budžetom za ovu godinu planiran je iznos od 17.1 miliona, a sopstveni prihod 9,4 miliona dinara. U ustanovi radi 28 radnika, a njihove decembarske plate u proseku su bile 24.000 dinara.\n« Odgovor #6 poslato: 26.08.2008. 12:17:30 »\nRadovi u užičkoj sportskoj dvorani\nUskoro novi parket\nZamena dotrajalog parketa, površine od oko 1.000 kvadratnih metara u sportskoj hali Veliki park, trebalo bi da počne 15. septembra. Kako je Danasu rekao Marko Žeravčić, direktor ove gradske ustanove, u toku je izbor najpovoljnijeg ponuđača sa kojim bi uskoro trebalo da se potpiše ugovor.\nStanje podloge u ovoj sportskoj hali privuklo je pažnju javnosti i državnih organa nakon što se jedan mladi sportista proletos povredio prilikom pada tokom treninga, kada mu se u leđa zario šiljak parketa.\nZamena podloge košta oko 11 miliona dinara, a prilikom dolaska u Užice, tokom predizborne kampanje, po pola tog iznosa obećali su tadašnji ministri za infrastrukturu Velimir Ilić i prosvetu Zoran Lončar. Pored toga i Snežana Samardžić Marković, ministarka za omladinu i sport, koja je takođe tih dana bila u Užicu, obećala je da će to ministarstvo obezbediti tri miliona dinara. Novac bi trebalo da bude uplaćen kada bude izabran najbolji ponuđač, a prma nezvaničnim informacijama nije izvesno da će Ministarstvo prosvete moći da ispuni dato obećanje. S druge strane, kako Danas saznaje, navodno će ministarstva infrastrukture i sporta uplatiti iznose koje su obećali.\nPrema rečima Žeravčića, pre postavljanja novog parketa potrebno je uraditi betonsku podlogu, čije sušenje traje oko dvadeset pet dana, dok su za postavljanje parketa potrebne dve sedmice.\n- Nadam se da će hala sa novim parketom biti otvorena do 1. novembra ove godine, rekao je Danasu Žeravčić.\n« Odgovor #7 poslato: 09.09.2008. 12:23:20 »\nOdložena obnova sportske hale u Užicu\nPropao im namešten tender?\nPočetak radova na zameni parketa u dvorani „Veliki park“, najavljen za prvu polovinu septembra, odložen je zbog žalbe na tenderski postupak za izbor najboljeg ponuđača, upućene od firme koja nije ni dostavila tendersku ponudu. Dok u Užicu mnogi sumnjaju da je zapravo propao namešteni tender za izbor izvođača radova, sportisti će i dalje trenirati na trulom parketu.\nOdlaganje zamene parketa, postavljenog pre 33 godine kada je dvorana izgrađena, dočekano je na nož. Pre svega jer je parket dotrajao, a u osudama se ide toliko daleko da pojedinci sumnjaju da se iza brda valjaju nečiji interesi.\nKako za „Blic“ kaže Marko Žeravčić, direktor Ustanove „Veliki park“, od 21. jula do 21. avgusta, u periodu predviđenom za dostavljanje tenderskih ponuda tri firme poslale su svoje uslove pod kojim bi radile rekonstruciju 1.100 kvadrata hrastovog parketa u hali. Sve je obećavalo, dodaje on, da će se komisija naći pred slatkim mukama u odabiru najboljeg i da će dvorana posle više od tri decenije dobiti novu podlogu. Međutim, 21. avgusta, poslednjeg dana konkursa, jedna firma koja je otkupila tendersku dokumentaciju, ali nije dostavila ponudu, uputila je prigovor na kompletan postupak.\n- Bili smo iznenađeni da je bukvalno u minut do dvanaest stigla primedba interesenta, inače strane kompanije koja ima predstavništvo u Beogradu, na tok tenderskog postupka. Žalili su se, koliko mi je poznato, između ostalog, i na model tenderskg ugovora. Provostenepa komisija, sačinjena od predstavnika Ustanove „Veliki park“ i JP „Niskogradnja“ odbila je prigovor, ali je ta firma, na šta zakonski ima pravo, žalbu poslala Komisiji za zaštitu prava ponuđača. Krajnji rok da se drugostepena komisija izjasni je 20. septembar - kaže za „Blic“ Marko Žeravčić, koji je ujedno i član tenderske komisije.\nŽeravčić dodaje da je vrednost radova u dvorani procenjena na jedanaest miliona dinara. On ipak nije hteo da odgovori na pitanje da li neko „odozgo“ Užičanima nameće svog favorita u poslu zamene parketa. Sada, kažu u „Velikom parku“, dve su opcije u igri. Prva je da drugostepena komisija odbije žalbu i da se među tri ponuđača izabere najbolji koji će odmah otpočeti radove. U suprotnom, biće raspisan novi tender što znači još nekoliko meseci čekanja. Odugovlačenje bi najteže palo sportskim klubovima koji koriste dvoranu. Dotrajali parket već je koštao neke sportiste povreda, između ostalog košarkašu Slobode se proletos komad parketa zario u leđa. Pitanje je uopšte da li će pojedini sportski savezi dati Užičanima zeleno svetlo da utakmice igraju na takvoj podlozi.\nSlobodan Janković Blek, poznati košarkaški stručnjak iz Užica i trener Slobode, plaši se da je rekonstrukcija poda u hali odložena jer je „politika umešala svoje prste“.\n- Došli smo u situaciju da se zamena parketa odlaže jer firma kojoj je obećan posao nije mogla da odgovori tenderskim uslovima. Zato će da ispaštaju naša deca, sportisti, da treniraju na parketu koji više nije za upotrebu - ističe Janković.\nRadovan Ristović, član Gradskog veća zadužen za sport, ističe za „Blic“ da je stav grada da bi bilo najbolje da se sa zamenom parketa odmah krene, ali ako drugostepena komisija odluči drugačije, sprovešće se novi tender.\n- Zaista ne znam da li neke firme imaju moćna leđa u Srbiji, niti znam kakav će biti stav Komisije za zaštitu prava ponuđača. Mislim da priče o forsiranju nekih ponuđača nisu tačne. Naše je da poštujemo zakonsku proceduru - objašnjava Ristović.\nTreniraju na svoju odgovornost\nZbog rizika, svi korisnici hale potpisali su, na zahtev „Velikog parka“ da termine u dvorani koriste na svoju odgovornost! Među njima je čak devet sportskih klubova i više ekipa rekreativaca. Krajem prošle nedelje bukvalno je potonulo tridesetak kvadrata parketa, pa je tokom vikenda odrađeno nužno ali ne i pouzdano krpljenje poda.\n« Odgovor #8 poslato: 01.12.2008. 17:35:19 »\nZamenjen parket u sportskoj dvorani Veliki park\nNa proleće počinje gradnja još jedne hale\nSportska dvorana Veliki park, nakon zamene 1.100 kvadratnih metara dotrajalog parketa, koju je obavilo beogradsko preduzeće Gastum, preksinoćje svečano puštena u upotrebu.\nU rekonstrukciju jedine gradske sportske dvorane uloženo je oko 9,5 miliona dinara, od čega je Ministarstvo za infrastrukturu obezbedilo pet miliona, a Ministarstvo omladine i sporta tri i po miliona dinara. Ostatak novca za molersko-farbarske radove, zamenu cevi za grejanje, podova i rekonstrukciju svlačionica, obezbedili su grad i ustanova Veliki park, koja gazduje dvoranom.\nRešavanje višegodišnjeg problema nedostatka prostora za treninge u gradu, na preksinoćnjoj svečanosti pred nekoliko stotina Užičana, najavio je Slaviša Zlatanović, državni sekretar Ministarstva za omladinu i sport. On je saopštio da će to Ministarstvo finansirati izgradnju još jedne hale, čija će gradnja, kako je rekao, početi na proleće. Pored toga, rekao je da će početkom iduće godine, Ministarstvo finansirati izgradnju sportskih objekata u nekoliko gradova Srbije.\nPrema rečima Radovana Ristovića, člana Gradskog veća Užica, nova i manja sportska dvorana najverovatnije će se graditi pored postojeće, na lokaciji sadašnjeg otvorenog sportskog terena za odbojku i rukomet.\nDvorana Veliki park otvorena je pre trideset i tri godine. Pažnju javnosti na alarmantno stanje bezbednosti, zbog dotrajalog parketa, skrenula je proletos, kad je jedan košarkaš užičke Sobode, tokom treninga, zadobio povredu. On se okliznuo i pao, oštar deo parketa zario mu se u leđa, a tragične posledice su izbegnute spletom srećnih okolnosti. Taj događaj inicirao je zamenu parketa, pa su tokom poslednje predizborne kampanje u Užicu finansijsku pomoćnajavili ministri prosvete, infrastrukture i omladine i sporta u bivšoj Vladi Srbije.\nStranica je napravljena za 0.211 sekundi sa 36 upita. (Pretty URLs adds 0.01s, 2q)


Jedro | Bar, Crna Gora - Radnici Luke Bar protiv pokrenute privatizacije preduzeća\nKako je istaknuto iz sindikata, kolektive od strateškog interesa za državu kao što je Luka Bar ne treba privatizovati, „posebno kada kao Luka ostvaruju pozitivno poslovanje“.\n„Generacije prije nas uz velika odricanja doprinijele su da Luka Bar bude kakva je danas, i to nam stvara obavezu da dobro razmislimo kako dalje. A zaključak svih zaposlenih je da Luku Bar ne treba privatizovati. Skrećemo pažnju barskoj javnosti da je slovenačkaVlada pokrenula privatizaciju Luke Kopar, međutim, tome se suprotstavio čitav grad, svjestan značaja tog preduzeća, i od privatizacije nije ništa bilo “, saopštili su danas Jedru iz ovog sindikata.\nDelegaciju ovog sindikata jutros prije početka sjednice lokalnog parlamenta primio je predsjednik SO Bar Radomir Novaković koji im je rekao da formalno pravno ne mogu iskoristiti institut prazne stolice da bi učestvovali u skupštinskoj raspravi o privatizaciji Luke, jer nisu klasična nevladina organizacija,ali, „pokušaće se iznaći modus za tako nešto“.\n„Dosadašnje privatizacije nam nijesu garant uspjeha u našem postupku, imajući u vidu smanjenje broja zaposlenih, neulaganja i izostanak protoka roba i povećanja kapaciteta. Izostaju i garancije za sprovođenje kolektivnog ugovora i zadržavanje standarda, a kamoli za povećanje zarada i nesmanjivanje broja zaposlenih. Za nas je zainteresovana jedna kompanija koja je već smanjivala broj zaposlenih, a i pored toga posluju sa gubitkom, ima sudske sporove sa zaposlenima ... Tu su i promjene tenderskih uslova u ostvarivanju ukupnog prometra –smanjenje je sa pet na tri i po miliona tona,umjesto da je promet povećan. Sve to nas utvrđuje u stavu da nije potrebna privatizacija Luke Bar“, zaključili su iz Sindikalne organizacije AD Luka Bar.


Symantec i Citrix na Cetovom korisničkom danu | ITIPO\nČlanak je dodao: Nenad Mijatović | Datum objave: 19. decembar, 2011\nNa Cetovom korisničkom skupu predstavljen novi Symantec EndPoint Protection 12.1 i Citrixova rešenja za virtuelizaciju i isporuku aplikacija\n13. decembar 2011. – I ove godine preduzeće CET (Computer Equipment and Trade) organizovalo je skup za svoje korisnike i partnere sa kojima sarađuje. Kroz seriju prezentacija, prikazani su noviteti kod proizvođača softvera koje Cet zastupa (Microsoft, Adobe, Symantec, Citrix).\nS obzirom da je Cet jedan od prvih Symantec partner u Srbiji, istaknuto mesto tokom skupa imala je prezentacija nove verzije ovog proizvođača pod nazivom Symantec Endpoint Protection 12.1. Zahvaljujući novoj, inovativnoj tehnologiji Insight na kojoj se sada ovo rešenje zasniva i koja prati karakteristike i rangira datoteke na osnovu raznih parametara ocenjujući da li si radi o ispravnoj datoteci ili zlonamernom programu, performanse programa su još bolje, a efikasnost veća. Funkcija SONAR ispituje programe koji se izvršavaju da bi identifikovala i zaustavila zlonamerno ponašanje čak i kada se radi o novim i do tada ne prepoznatim pretnjama. Kod pripreme ove verzije programa Endpoint Protection vodilo se računa i o zaštiti virtuelizovanih sistema i dodate su razne opcije prilagođene ovakvim okruženjima. Zahvaljujući širini tehnologija kojima štiti korisničke uređaje, bilo kroz antivirusnu zaštitu bilo dodajući enkripciju i Data Loss Prevention funkcionalnost, Symantec je rangiran kao prvi lider u poslednjem Gartnerovom izveštaju Magic Quadrant for Endpoint Protection Platforms.\nA kada je reč o virtuelizaciji, Cet je objavio da počinje da nudi i proizvode i rešenja kompanije Citrix, najpoznatijeg proizvođača u tom domenu. Citrix nudi kompletnu infrastrukturu potrebnu za virtelizaciju servera, aplikacija i desktopa uz dodatne komponente koje pomažu da isporuka tih servisa bude bezbedna i efikasna i kada se korisnici nalaze izvan korporativnih zidova.\nPrezentaciju programa Symantec Endpoint Protection 12.1 i portfolia Citrixovih programa i rešenja za virtuelizaciju održao je Aleksandar Miljković, sertifikovani Symantec i Citrix predavač iz distributerskog preduzeća Itipo iz Beograda.\nNa kraju prezentacije, domaćin Predrag Lazarević iz Cet-a predao je nagrade korisnicima koji su imali najveće porudžbine u prethodnih godinu dana.\nDatum početka: 13. decembar, 2011\nDatum kraja: 13. decembar, 2011\n"Early Bird" registracija: 13. decembar, 2011\nKrajnji rok za registraciju: 13. decembar, 2011\nCitrix Symantec srodne teme


Telep, Novi Sad četvorosoban stan na prodaju 103000EUR 112m2 šifra #77683 - 4Zida.rs\nTelep, Novi Sad, četvorosoban stan Telep, Novi Sad 103.000 €\nCENA sa PDV-om, nov useljiv ČETVOROSOBAN stan u manjoj zgradi od 4 stana na Telepu. Poseduje sve uslove za kvalitetno funcionisanje porodice. Mirna ulica, ograđen plac - ulaz na daljinski, kvalitetna gradnja - energetski pasoš. Stan je u dva nivoa, prizemlje - jednosoban stan, sprat - trosoban stan (dva ulaza). Stan se knjiži na 97 m2, terasa na prvom spratu od 15 m2 se ne knjiži. Stanu u oglašenoj ceni pripada ostava na tavanu od cca 15 m2 i par...\nTelep, Novi Sad, četvorosoban stan Telep, Novi Sad\nBroj soba 4 Sprat 1/3 sprat Površina 112 m2 Cena po m2 920 € /m2 Uknjiženost Uknjiženo Grejanje Centralno\nCENA sa PDV-om, nov useljiv ČETVOROSOBAN stan u manjoj zgradi od 4 stana na Telepu. Poseduje sve uslove za kvalitetno funcionisanje porodice. Mirna ulica, ograđen plac - ulaz na daljinski, kvalitetna gradnja - energetski pasoš. Stan je u dva nivoa, prizemlje - jednosoban stan, sprat - trosoban stan (dva ulaza). Stan se knjiži na 97 m2, terasa na prvom spratu od 15 m2 se ne knjiži. Stanu u oglašenoj ceni pripada ostava na tavanu od cca 15 m2 i parking mesto u dvorištu. IDS 77683


Durijan, voće koje je zabranjeno u javnom prevozu u jugoistočnoj Aziji - 24sedam\nIako ga bije loš glas zbog užasnog mirisa, ovo voće je veoma zdravo\nAko nikada niste putovali u jugoistočnu Aziju, onda niste mogli ni da se upoznate s durijanom, voćkom na zlom glasu zbog svog mirisa, koja je veoma popularna u ovom delu sveta i koju zovu „kraljem voća“. Međutim, kad jednom osetite miris ovog voće, to je iskustvo koje nećete nikada zaboraviti. Neki ga opisuju kao „mešavinu terpentina i luka, sa mirisom čarapa iz teretane“.\nOvo voće jedinstvenog izgleda i nezaboravnog mirisa prekriveno je nekom vrstom bodlji, pa su rukavice neophodne prilikom njegovog branja ili nošenja, jer te bodlje mogu veoma lako da probiju kožu. Ovalnog je oblika i obično teži između dva i sedam kilograma. Međutim, ono što odmah osetite kada ste u njegovoj blizini jeste njegov miris.\nZbog tog jakog mirisa, to voće je zabranjeno u svim vrstama javnog prevoza u Japanu, Hongkongu i Tajlandu. U Singapuru je zabranjeno i u taksiju, i postoje znakovi koji obaveštavaju da vozilo ne prevozi putnika koji nosi ili je jeo ovo „smrdljivo voće“. Ukoliko se prokrijumčari u hotelsku sobu, miris je prisutan nedeljama i nije ga moguće ukloniti, bez obzira na sve vrste čišćenja i luftiranja.\nI pored toga, to je zvanično voće u ovoj zemlji, gde je napravljena i zgrada Esplanade, centra za scenske umetnosti, pored zaliva Marin, koja izgledom podseća na prepolovljeni durijan. Glavni grad Indonezije, Džakartu, zovu „veliki durijan“, jer je ova zemlja lider u proizvodnji ovog voća.\nUprkos užasnom mirisu, to je veoma zdravo voće, čak mnogo zdravije od mnogih drugih vrsta. Bogato je gvožđem, vitaminom C i kalijumom. Durijan poboljšava snagu mišića, izgled kože i snižava krvni pritisak. Pored toga, jedan mali durijan sadrži 23 grama dijetetskih vlakana, što zadovoljava sve dnevne potrebe. Ali sa njim ne treba ni preterivati jer može da izazove vrtoglavicu i otežano disanje. Naročito se ne preporučuje istovremeno konzumiranje durijana i alkohola.\nPlod se značajno menja tokom vrlo kratkog vremenskog perioda. Kada se bere rano, gotovo se smatra povrćem, jer je meso tvrdo i gorko, a ne slatko. Ljudi obično vole da ga jedu kad prezri i kada su citrusni i slatki ukusi istaknutiji, iako taj jestivi deo liči na pavlaku.\nMeso ploda se ponekad jede sirovo ili se kuva i koristi kod mnogih tradicionalnih jela, kao i za pravljenje bombona. Svoju upotrebu ima u tradicionalnoj azijskoj medicini, kao sredstvo protiv groznice i kao afrodizijak.\nLekovito supervoće sa Himalaja: Jovanovići nude i zdravlje i zaradu\nGastro vodič: Svetski putnici otkrivaju u kojoj zemlji se nećete najesti?\nDa li ste probali jabuku tamnu kao noć, slatku kao med i retku poput crnog dijamanta? Ili možda belu?\nTagovi: duriankralj voćasmrdljivo voće\n"U mojoj duši više od sedam decenija jasno žive dve teške noći": Dr Milan Bastašić je bio jedini preživeli od 77 dečaka odvedenih u Jasenovac


UFSIKS – Page 3 – Udruženje fudbalskih sudija i instruktora Kantona Sarajevo\nUdeuženje fudbalskih sudija i instruktora Kantona Sarajevo svim građanima Bosne i Hercegovine pravoslavne vjeroispovijesti želi sretan nastupajući Božić.\n02/01/2021 Aktuelnosti, UFSIKS\nPrvi trening u Novoj 2021. godini će se održati u srijedu 06.01.2021. godine u 17,30 sati. Treninzi će se održavati u balonu u sklopu Olimpijske dvorane “Juan Antonio Samaranch” – Zetra. Termini treninga će biti srijedom u 17,30 sati i nedjeljom u 09,30 sati. Treninzi su obavezni za sve suce/sutkinje: – Premijer lige BiH – […]\nJoš jedna godina je na izmaku, 2020. godina, koja je bila puna izazova, problema i godina u kojoj smo često imali osjećaj bespomoćnosti. Godina u kojoj je na samom početku pandemija COVID-19, prekinula sva sportska dešavanja u Bosni i Hercegovini, baš u trenutku kad smo se uveliko pripremali za nastavak prvenstvenih takmičenja, godina za koju […]\n29/12/2020 Aktuelnosti, UFSIKS\nDonacija SOS dječijem selu\nUdruženje fudbalskih sudija i instruktora Kantona Sarajevo doniralo je SOS dječijem selu sportske lopte (10 fudbalskih, 5 košarkaških, 3 rukometne, 2 odbojkaške) kao i rekete za badminton. U saradnji sa rukovodstvom SOS dječijeg sela i na osnovu iskazane potrebe za sportskim rekvizitima, odlučeno je na ovaj način da se obraduju korisnici SOS dječijeg sela da […]\n26/12/2020 Aktuelnosti, UFSIKS\nObaviještavaju se suci Druge lige Centar da će se morfološka mjerenja obaviti u nedjelju 27.12.2020. godine u 11 sati na Koševu kod teretane Progym. OBAVEZAN je dolazak svih sudaca Druge lige. Suci koji imaju nalaz da su u izolaciji ili pozitivni na Covid dužni su nalaz poslati fitnes trenerima. Suci su dužni da poštuju sve […]\n24/12/2020 Aktuelnosti, UFSIKS\nUdruženje fudbalskih sudija i instruktora Kantona Sarajevo svim pripadnicima katoličke vjeroispovjesti želi sretno badnje veče i čestit Božić.\n22/12/2020 Aktuelnosti, UFSIKS\nPripreme za drugi dio prvenstva za suce Premijer lige BiH, Prve lige F BiH, Druge lige F BiH i sutkinje Premijer ženske lige BiH, počinju u srijedu 06.01.2021. godine. Treninzi će se održavati u balonu u sklopu Olimpijske dvorane “Juan Antonio Samaranch” – Zetra, srijedom u 17,30 sati i nedjeljom u 09,30 sati. Svlačionice su […]\n08/12/2020 Aktuelnosti, UFSIKS\nPredsjednik N/FS BiH poklonio majice našem Udruženju\nPredsjednik N/FS BiH, gospodin Elvedin Begić poklonio je našem Udruženju 33. polo majice čime je predsjednik još jednom iskazao podršku našem Udruženju, koju je pružao i prethodnih godina. Inače gospodin Begić je prethodnih osam godina obnašao funkciju predsjednika N/FS BiH, a na posljednjoj sjednici Skupštine N/FS BiH je izabran za počasnog predsjednika. Gospodinu Begiću ovim […]\n24/11/2020 Aktuelnosti, UFSIKS\nPovodom 25. novembra – Dana državnosti Bosne i Hercegovine, Udruženje fudbalskih sudija i instruktora Kantona Sarajevo svim svojim članovima kao i građanima Bosne i Hercegovine želi sretan Dan državnosti Bosne i Hercegovine. Sretan 25. novembar, Dan državnosti Bosne i Hercegovine!\nS obzirom da je Krizni štab Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo, donio nove Naredbe zbog pogoršane epidemiološke situacije i naglog porasta broja oboljelih od COVID-19 u Kantonu Sarajevo, nakon treninga u četvrtak 22.10.2020. godine, obustavljaju se zajednički treninzi za naše članove, koji su se održavali utorkom i četvrtkom u SC “Safet Zajko”. O ponovnom početku zajedničkih […]


Rambo Amadeus u samoizolaciji - BIGportal.ba\n26 Marta, 2020 052\nKilo caru retroaktivno naložen kućni karantin\nMULTIMEDIJALNI umetnik Antonije Pušić (56), javnosti znan kao kilo car Rambo Amadeus, nalazi se u kućnoj samoizolaciji u Beogradu, a ta mera mu je određena retroaktivno. Naime, on je, kako je objavio na društvenim mrežama, 23. marta dobio obaveštenje od policije da mora do 29. marta da bude u samoizolaciji, jer je 15. marta došao iz Crne Gore.\n– Mera je, srećom, retroaktivna, pa ću već od nedelje, čim prođe ovaj talas hladnoće, moći da izvedem psa u šetnju, još samo da ga nabavim – u svom stilu je napisao Rambo na “Fejsbuku”. – S obzirom na to da neće biti svirki u dogledno vreme, sređujem fajlove, kačim na “Jutjub”, prijavljujem SOKOJ-u, sve u cilju eventualnih povećanja prihoda od autorskih prava. Evo, naravno, i pesme na tu temu, sa dna kace, za koju sam uradio tekst, a ostalo je istorija.\nUz ovu objavu Amadeus je podelio “Pesmu što se lako pamti”, u izvođenju “Bend ejda za autorska prava”, a koju izvode, između ostalih, Marinko Rokvić, Beki Bekić, Goca Lazarević, Aco Pejović, Jami, Šeki Turković…\nBritanija je kupila 3,5 miliona brzih testova, ljudi se testiraju kod kuće\nPonovo se odlaže prikazivanje “Wonder Woman 1984” ovog puta zbog koronavirusa\nFolk pjevačica pokazala raskošno imanje, a u dvorištu sprave za vježbanje\nŠAMPANJAC, TORTA I UDARAC U GLAVU Osvanuo hit snimak Brene i Viktora iz njihovog doma\nBivša žena Luke Jovića strasno ljubi drugog fudbalera\n“Ljudi umiru u bolnicama, ruše se kuće, a tema je odnos fudbalera Dinama sa klubom”\nZ.K 27 Marta, 2020\nŠpanija u crnom: Više mrtvih nego u Kini\n“Novak me je izlupao kao bubnjeve, shvatio sam da ovo više nije tenis koji znam”\nPetina svjetskog stanovništva u izolaciji zbog virusa korona


Vesti - Page 332 of 617 - Grad Prokuplje\nWarning: is_file(): File name is longer than the maximum allowed path length on this platform (4096):

U Narodnoj biblioteci „Rade Drainac“,pred brojnim ljubiteljima pisane reči,predstavljen je roman prokupačkog književnog stvaraoca  Daneta Stojiljkov in /var/www/vhosts/prokuplje.org.rs/httpdocs/wp-content/plugins/srbtranslatin/vendor/simplehtmldom/simplehtmldom/HtmlDocument.php on line 131\nPredstavljen roman Daneta Stojiljkovića\nU Narodnoj biblioteci „Rade Drainac“,pred brojnim ljubiteljima pisane reči,predstavljen je roman prokupačkog književnog stvaraoca Daneta Stojiljkovića.O njemu su,pored autora,govorili i književni kritičar Dimitrije Tasić i glavni […]\nPotrebna dodatna prihrana pčela\nVremenske prilike,praćene učestalim padavinama i niskim temperaturama neuobičajenim za ovo doba godine,negativno utiču na proizvodnju meda. Predsednik Udruženja pčelara “Pčelica” Vukić Joksimović rekao je da je […]\nWarning: is_file(): File name is longer than the maximum allowed path length on this platform (4096):

U Narodnom muzeju Toplice,  obnovljenu postavku „Arheološka nalazišta opštine Prokuplje“,otvorio je zamenik predsednika Opštine Prokuplje Miroljub Paunović. On je istakao da će Narodni muzej Toplice i ubuduće u otkrivanju najstarijeg kulturnog blaga naše opšt� in /var/www/vhosts/prokuplje.org.rs/httpdocs/wp-content/plugins/srbtranslatin/vendor/simplehtmldom/simplehtmldom/HtmlDocument.php on line 131\nOtvorena obnovljena arheološka postavka\nU Narodnom muzeju Toplice, obnovljenu postavku „Arheološka nalazišta opštine Prokuplje“,otvorio je zamenik predsednika Opštine Prokuplje Miroljub Paunović. On je istakao da će Narodni muzej Toplice i […]\nWarning: is_file(): File name is longer than the maximum allowed path length on this platform (4096):

Predstavnici razvojnog programa Evropski PROGRES održali su u Prolom Banji sastanak upravnog odbora,na kojem su predstavili rezultate rada u prethodnom periodu.

Sastanku su prisustvovali i predstavnici opština koje su obuhvaćene ovim programom i ocenjeno je da su već vidljivi efekt in /var/www/vhosts/prokuplje.org.rs/httpdocs/wp-content/plugins/srbtranslatin/vendor/simplehtmldom/simplehtmldom/HtmlDocument.php on line 131\nPredstavljeni rezultati Evropskog PROGRESA\nPredstavnici razvojnog programa Evropski PROGRES održali su u Prolom Banji sastanak upravnog odbora,na kojem su predstavili rezultate rada u prethodnom periodu.Sastanku su prisustvovali i predstavnici opština […]\nPotrebna dodatna zaštita\nNestabilne vremenske prilike praćene čestim padavinama razlog su što voćari treba dodatno da pristupe zaštiti u svojim voćnim zasadima. Pojava monilije na peteljkama višnje i šljive,voća […]\nNa pojedinačnom prvenstvu u boksu za muškarce uzrasta pionira,školaraca i mladih i za žene svih uzrasta koje je održano u Kragujevcu bokseri Topličanina osvojili su dve […]\nMaturanti će i ove godine tradicionalno proslaviti završetak školovanja. S ciljem da taj radosni događaj protekene bez incidenata i da učenici sa proslave mature ponesu najlepša […]\nU okviru programa manifestacije „Muzeji Srbije deset dana od 10 do 10“,Narodni muzej Toplice je za danas,pripremio još jednu muzejsku učionicu za osnovce,u kojoj će se […]\nWarning: is_file(): File name is longer than the maximum allowed path length on this platform (4096):

Svečanom akademijom kojoj su prisustvovali zamenik predsednika Opštine Prokuplje Miroljub Paunović,većnice Maja Ranđelović i Milica Erić,direktori domova učenika iz Novog Sada,Sremske Mitrovice,Zaječara,Niša,Aleksinca,Leskovca in /var/www/vhosts/prokuplje.org.rs/httpdocs/wp-content/plugins/srbtranslatin/vendor/simplehtmldom/simplehtmldom/HtmlDocument.php on line 131\nSvečanom akademijom kojoj su prisustvovali zamenik predsednika Opštine Prokuplje Miroljub Paunović,većnice Maja Ranđelović i Milica Erić,direktori domova učenika iz Novog Sada,Sremske Mitrovice,Zaječara,Niša,Aleksinca,Leskovca,Vranja,Pirota i drugih opština sa […]


Na taj način postali bismo sami proizvođači električne energije.\nVek solarnih panela je 25 godina, a investicija u njih može da se isplati za sedam do deset godina, objasnila je ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, dodavši da svake godine pada cena panela.\n- Putem solarnih panela moći ćemo da proizvedemo gotovo deset odsto energije koju sada dobijamo iz termoelektrana - objasnila je ministarka, objasnivši da će to biti omogućeno usvajanjem potpuno novog Zakona o obnovljivim izvorima energije i izmena Zakona o energetskoj efikasnosti, čije bi predloge Vlada trebalo da usvoji već ove sedmice.\nPrema njenim rečima, ako neko želi da instalira panele, prvo projektantska kuća mora da uradi projekat, zatim se moraju dobiti lokacijski uslovi i rešenje o tome da li mogu da se izvode radovi na krovu ili na zidovima zgrade ili kuće, prenose Novosti.\nMihajlović izjavila je da ne postoji nijedan razlog da se danas, a kako je istakla ni za 10 godina, ide u bilo kakvu privatizaciju Elektroprivrede Srbije.\nOna je u Skupštini Srbije, gde se raspravljalo o setu zakona iz oblasti energetike i rudarstva, istakla da isto tako nema nijednog razloga da Srbija ne proizvodi dovoljne količine električne energije ali da EPS mora da se osposobi da bude mnogo efikasniji.\nNaglasila je da ovo preduzeće dugo nije gradilo nove kapacitete i da zato mora da se sada ulaže u njih.\nUkazala je međutim i na ekonomski deo izgradnje kapaciteta za proizvodnju električne energije i navela da recimo izgradnja najmodernije termoelektrane od 600 MW košta oko 4,5 milijardi evra, a reverzibilne hidroelektrane od 600 plus 600 MW do milijardu evra.\nOsvrćući se na opaske poslanika vezane za zamenu stolarije u cilju podizanja energetske efikasnosti, Mihajlović je pojasnila da je zakonom predviđeno da građani neće ići po firmama i tamo nabavljati vrata i prozore za zamenu.\n- Prvo ćemo imati javni poziv odnosno tender za kompanije i na osnovu njega spisak kompanija koje će raditi i obezbeđivati tu stolariju - objasnila je ona i dodala da firme mogu povećati cenu koliko god hoće ali se onda stolarija neće nabavljati od njih.\nMihajlović izjavila je danas da se u narednom periodu očekuje smanjenje električne i toplotne energije iz termo kapaciteta i da se Srbija okreće "čistoj energiji".\nMihajlović je u Skupštini Srbije objasnila da to predstavlja energetsku tranziciju.\n- To znači da ćemo učiniti sve da naše postojeće termoelektrane kroz projekte odsumporavanja proizvode električnu energiju sa emisijom čestica po našim i standardima Evropske unije - rekla je Mihajlović.\nOna je dodala da je velika šteta što Srbija praktično već 10 godina gradi objekat kao što je Kostolac B3.\n- Ono o čemu razmišljamo jeste prestanak dalje izgradnje bilo kakvih termokapaciteta zato što će to Srbiju jako puno da košta u budućnosti ukoliko bude gradila nove termoelektrane - istakla je ministarka.\nSrpske firme ugovorile izvoz vredan 8 MILIONA EVRA\nRebalans za ublažavanje posledica pandemije: Usvojene izmene Zakona o budžetu za 2021. godinu\nSrbija se, kaže, baš zbog toga kroz investicioni plan okreće obnovljivim izvorima energije, čistoj energiji i velikim hidroelektranama.\n- Recimo još jedan Đerdap bi mogao da bude izgrađen - rekla je Mihajlović i dodala da bi gasne elektrane mogle da daju stabilnost sistema u narednih 20 godina koji trenutno daju termoelektrane.\nMinistarka je objasnila da je to vizija "Zelene Srbije".\n- Moramo da razmišljamo kako ćemo izlaziti iz termoelektrana i kako ćemo ih u narednih 20-30 godina zatvoriti, i nećemo graditi nove termokapacitete nego ćemo graditi upravo ono što će doneti zelenu energiju - istakla je Mihajlović.\nMihajlović je kazala da su u okviru novog investicionog plana planirana velika sredstva za "zelenu i održivu" energetiku.\nOD JULA STROŽA PRAVILA ZA TEHNIČKI PREGLED Evo šta sve treba da proverite pre nego što kupite polovni auto


Džesi Ovens - Blic Sport\nDžesi Ovens bio je heroj jednog doba i čovek koji je prkosio svojim kvalitetom, bio četvorostruki šampion na Olimpijskim igračama nacizmom obojenog Berlina 1936, pred Adolfom Hitlerom koji je već tada kovao užasne planove i tradicionalno sjajnim nemačkim atletičarima.\nZlato Džesija Ovensa osvojeno Hitleru ispred nosa prodato za 1,4 miliona dolara\nZlatna olimpijska medalja koju je u Berlinu 1936. godine osvojio Džesi Ovens prodata je za rekordnih 1,4 miliona dolara na internet aukciji.\nNa današnji dan 1936. "rođena" je altetska zvezda - Džesi Ovens\nTakmičenja u atletici počela su danas u Londonu i svi ljubitelji "kraljice sportova" očekuju odlične rezultate i velike duele, naročito u sprinterskim disciplinama. Međutim, da li ste znali da je na današnji dan 1936. godine legendarni američki atletičar Džesi Ovens osvojio svoju prvu od četiri zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Berlinu?


Macanovici.net TRAGIČNA VIJEST Prva žrtva koronavirusa u BiH: U Bihaću preminula starija žena | Macanovici.net\nTRAGIČNA VIJEST Prva žrtva koronavirusa u BiH: U Bihaću preminula starija žena\nmar 21, 2020adminU S K B I H0\nU Bihaću je potvrđen prvi smrtni slučaj od koronavirusa u Bosni i Hercegovini. Kako je za Klix.ba potvrdio direktor Kantonalne bolnice “Dr. Irfan Ljubijankić” Hajrudin Havić radi se o starijoj gospođi koja je u ovu bolnicu prevezena prije dva dana.\nOna je, kaže, bila u izuzetno teškom stanju. Havić nam nije mogao dati više informacija u vezi sa ovim slučajem. Nezvanično saznajemo da je ova žena koja je rođena 1944. godine, bila u kontaktu sa sinom koji je iz Njemačke došao u BiH, te je navodno bio zaražen koronavirusom. Također, ona je bila i srčani bolesnik.\nTreba podsjetiti da je u Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu danas utvrđeno da su dva pacijenta iz Bihaća pozitivna na koronavirus.\nBanja Luka – 45, Sarajevo – 3, Mostar – 7, Zenica – 4, Konjic – 10, Čelinac – 3, Laktaši – 2, Bihać – 4, Tešanj – 2, Orašje – 1, Goražde – 3, Srbac – 1, Prnjavor – 1, Ribnik -1, Modriča – 1, Bosanska Dubica-1, Prijedor – 1, Bijeljina – 1, Derventa – 1 i Bosanska Gradiška – 1.\nPrevious PostDonacija udruženja Pomozi.ba – za USK 50 000 maski Next PostMinistar Čampara predložio uvođenje policijskog sata u Federaciji BiH od večeras


Zvezda dovodi prvog strelca lige? Pregovori traju... | Mondo Portal\nAleksa Vukanovic mozda prelazi u Crvenu zvezdu\n13. decembar, 03:32\nZvezda dovodi prvog strelca lige? Pregovori traju... 52 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 15.01.2019. / 17:07 17:18\nAutori mondo.rs Milutin Vujičić 15.01.2019. / 17:07 17:18\nAleksa Vukanović (26), krilni napadač Napretka, jedan je od igrača koji su obeležili prvi deo superligaške 2018/19 i to će mu ove zime izvesno doneti transfer u veći klub.\nPrema saznanjima MONDA, to bi mogla da bude Crvena zvezda.\nLevo krilo iz Gajdobre najbolji je strelac Superlige i u odmaklim je pregovorima sa predstavnicima crveno-belih. S obzirom na to da mu ugovor ističe na kraju sezone, trenutno postoji realna mogućnost da se Vukanović pridruži Milošu Vuliću, donedavnoj "desetki" Napretka, koji se od prvog dana priprema stavio na raspolaganje treneru Vladanu Milojeviću.\nVukanović je ove sezone na 22 nastupa za Napredak postigao 13 golova, uz pet asistencija. U Superligi je bio strelac 12 puta i deli prvo mesto na tabeli golgetera, sa centarforom Radničkog, Nerminom Haskićem.\nFudbaler Napretka postigao je efektan gol Partizanu u jesenjem delu prvenstva (snimak od 1:10)\npartizan - napredak 1:1\nVUKANOVIĆ ZA MONDO: JOVANČIĆ I JA SMO PRIMER...\nGolčina u Kruševcu!\nNovo, 12. kolo Superlige počelo je zaista spektakularnim golom veziste Napretka Alekse Vukanovića protiv Rada.\nIzvor: Screenshot/TV Arena sport\nTokom decembra bilo je najava da bi ofanzivac "čarapana" mogao da nastavi karijeru u inostranstvu (pominjao se i Olimpijakos), ali je on i dalje igrač Napretka. Sa druge strane, iz Zvezde su na početku priprema najavili miran prelazni rok, uz poruku da imaju "95 odsto tima", ali i da neće propuštati šansu da dovedu "ekstrapojačanje", ako se ono ukaže na tržištu,.\nVukanović očigledno spada u tu grupu igrača, pa bi u aktuelnom prelaznom roku mogao da se pridruži crveno-belima, koji trenutno treniraju na Kipru. S obzirom na to da je Nikola Stojiljkovićvan tima i pred odlaskom iz Zvezde, čini se da će Vukanović biti Milojevićev izbor za "popunu" tog upražnjenog mesta u napadu.\nFK Crvena Zvezda transferi fk napredak\n16.01.2019. / 14:32\nNek se nas evropa ponovo smeje🔴⚪🔴⚪🔴\n15.01.2019. / 22:15\nMože za 650 hiljada evra. Skidaj im kožu Napretče. 😄😄\n15.01.2019. / 23:23\n@Czv Fmp Idea Zagreb "Napretce"?\nUpravo gledate Partizanov golgeterski kraj u Ligi Evrope: Ovako je pala Astana 0 Ostalo Pre 3 h Ekipa Sava Miloševića prikazala odličnu igru i na taj način se zahvalila publici za podršku. Pogledajte kako je sve...\nUpravo gledate Bilo je napeto u Areni: Navijači Zvezde pljuvali Stauskasa 0 Ostalo Pre 3 h Pristalice crveno-belih sačekale su najboljeg igrača Baskonije ispred tunela i vređale ga na putu ka svlačionici....\nUpravo gledate Rotariju lobovao Kljajića: Da li je Astana slučajno postigla gol? 3 Ostalo Pre 4 h Pogledajte kako su Kazahstanci smanjili prednost Partizana na 4:1.\nUpravo gledate Obišao štopera, pa onda i golmana: Pogledajte Sadikov drugi gol Astani 0 Ostalo Pre 4 h Napadač Partizana vrlo raspoložen u poslednjem kolu Lige Evrope.\nUpravo gledate Kad Asano kompletira "rafalnu paljbu": Prijem, prodor i eto pogotka 2 Ostalo Pre 5 h I Japanac se upisao u strelce protiv Astane, za odlično prvo poluvreme Partizana...\nUpravo gledate Greška Astane i Partizan odmah kažnjava - Sadik! 0 Ostalo Pre 5 h Nisu crno-beli dugo čekali da dupliraju prednost, a strelac je bio sve bolji napadač Partizana.\nUpravo gledate Suma prvi put, Suma drugi put - GOL, Partizan vodi! 0 Ostalo Pre 5 h Već u četvrtom minutu su crno-beli stigli do prednosti... Pogledajte i kako.\nUpravo gledate Sve u 16 sa Dušanom i Nebojšom: GALA izbor najboljeg i najgoreg u 2019! 0 Ostalo Pre 18 h Sabina Kvist, Luka Jović, "Neca" Radonjić, Sneža Filipović, dres Juventusa, Rebeka Vardi, "Portugalska Prevara",...


Na nebu je otvoren ZVEZDANI PORTAL do 25. maja: evo kako da privučete energiju napretka i ljubavi — Dnevni rituali — Lovesensa.rs\nOtvoren je zvezdani portal novih želja - evo kako da privučete čuda u svoj život!\nPlejade predstavljaju rasejano zvezdano jato, a portal ovog zvezdanog polja biće otvoren na nebu od 16. do 24. maja, piše Lovesensa.\nKosmička kretanja imaju veliki uticaj na našu energiju, naročito ako ste senzitivni i vaši energetski tokovi su još uvek nestabilni.\nOvaj kosmički događaj podstiče nas da bolje razumemo zakone i granice Majke Prirode. Takođe, budi naš um i otvara ga za nova znanja i kreiranje svesti o sopstvenom unutrašnjem biću.\nOčekuje nas 10 kiša zvezda padalica u 2020. godini: evo na koje datume morate zamisliti ŽELJUEvo kada će meteorske kiše biti vidljive u 2020. godini i kada treba da zamislimo želju!\nPortal se otvara na kratak period, zato je važno iskoristiti energetski naboj koji zvezdani portal Plejada donosi.\nBudite otvoreni za nove životne mogućnosti i kroz meditaciju ojačajte pozitivnu energiju. Budite spremni da osetite kako se razvijate, isceljujete dušu i telo i slobodno se prepuštate životnim promenama.\nPlejade takođe nazivaju i Sedam Sestri na nebu, što ukazuje na veliku međusobnu povezanost ovih zvezda. Ovaj naziv je i simbol ljudske povezanosti - veza duša.\nZato je bitno da u ovom periodu, dok je otrvoren portal Plejada, očiatite energiju u svom domu i porodičnim odnosima i povećate moć empatije. Potrudite se da ojačate veze koje vaš život ispunjavaju prijatnim emocijama i pustite da osećanja zažive.\nEgipatski horoskop: zvezde određuju koji duh vlada našim karakteromIako se astrologija oslanja na raspored i odnos planeta, stari Egipćani su verovali da zvezde određuju koji će duh vladati našim…\nOtvaranje ovog portala može se protumačiti i kao znak Univerzuma da je vreme da se oslobodimo negativnog emotivnog prtljaga i otvorimo srce za nove lepote koje će zaceliti rane iz prošlosti.


Iznenađujuće poruke koje šalju određene boje odeće koju nosimo | Edukacija\nOpšte je poznato da boja utiče na naše raspoloženje i da odaje prvi utisak, a da li znate da određene boje šalju neke skrivene poruke?\nBoje i karakter osobe\nPrema studijama, ova boja je najpopularnija u biznis svetu, pa je tako i najbolja opcija kada je odlazak na razgovor za posao u pitanju. Naime, ova boja se povezuje sa kompetencijom i uliva poverenje.\nOvo je veoma interesantna boja u psihologiji. Snažna je, privlači pažnju i mnogima lepo pristaje. Prema psiholozima, ona pokazuje moć, te je dobar izbor kada je odlazak na posao u pitanju. Uz to, ova nijansa je simbol ljubavi, pa se preporučuje i kada su odlasci na ljubavne sastanke u pitanju.\nSiva boja je veoma konzervativna i ukoliko ne želite da privlačite pažnju, onda je ovo boja za vas. Crna je, kao što znamo, elegantna, pokazuje autoritet i sofisticiranost. Uz to je i “sigurna” boja koja “prolazi svuda”.\nZelena boja utiče na naša čula na primitivan način. Prirodne nijanse ove boje umiruju i čine nas sigurnim, a uz to, ova boja utiče i na kreativnost. Zelene nijanse pokazuju da je osoba stabilna i autoritativna, ali da nije konzervativna.\nNemojte se bojati ovih nijansi. Roze boja pokazuje da je osoba druželjubiva i otvorena.\nS jedne strane, žuta boja pokazuje da je osoba optimistična, a sa druge, nije prikladna za posao, jer previše odvraća pažnju.\nOva boja pokazuje da je osoba uredna, te se preporučuje za posao, poslovne ručkove i večere.


O nama - Zanatska radnja MINJA\nZanatska radionica MINJA je specijalizovana radionica za izradu svih vrsta pekarskih lopata, lopata za pizzu i drugog pribora od drveta, koji se koristi u pekarama i picerijama.\nNaši koreni potiču iz četrdesetih godina kada su naši preci započeli proizvodnju pekarskih lopata i njima snabdevali pekare u celom regionu. Danas zanatska radnja MINJA izgleda potpuno drugačije , mada i danas primenjuje iskustvo od davnina. Uz primenu savremene tehnologije u obradi drveta, kvalitet naših proizvoda je na veoma visokom nivou. Rezultat toga je primena naših proizvoda gotovo u svakoj pekari i u većini picerija. Uvek smo spremni da odgovorimo na zahteve i sugestije naših kupaca.\nOvako se radi kod nas\nNaše pravilo je jednostavno: radimo isključivo sa zdravim i kvalitetnim drvetom.\nTo je jedini naćin da se dostigne kvalitet na koji su navikli naši klijenti.\nSirovi materijal se dalje pažljivo obrađuje u našoj strugari.\nDobro pripremljeni materijal, bez bilo kakvih defekata, ide u proizvodnju.\nMagacin gotove robe\nNaši iskusni majstori od pripremljenog materijala prave mnogo različitih proizvoda.\nIsporuka do klijenata ide našim vozilima ili kurirskom službom.\nNema kompromisa. Radimo isključivo sa najboljim komadima zdravog drveta. Sve sirovine se biraju i pregledaju pojedinačno. Svaki put.\nPo zahtevu izrađujemo sve proizvode i u drugim dimenzijama i oblicima.\nPekarske lopate se do širine od 38cm izrađuju isključivo iz jednog dela, dok se veće izrađuju iz 3 ili 5 delova, gde se spojevi ojačavaju čeličnim tiplovima i najkvalitetnijim vodootpornim i termopostojanim lepkom dozvoljenim za upotrebu u prehrambenoj industriji.\nSvi proizvodi, osim drške za pekarsku lopatu, se izrađuju od parene bukve.\nPizza daske i daske za serviranje hrane spajane su nutovanjem (češalj) i impregnirane uljem za kuhinjske daske kako bi se sprečilo upijanje vode prilikom održavanja.\nProsečni procenat vlage u materijalu sa kojim radimo10%\nProcenat iskorišćenja materijala82%\nProcenat naših zadovoljnih klijenata100%\nMali Kupci bb\n+381 (0)37 884 085\n+381 (0)64 128 76 83\nDrške za pekarske lopate\nDaske za pizzu i šabloni za sečenje pizze\nDaska za mešenje testa\nRazne daske za serviranje\n© 2018 Zanatska radnja MINJA. Sva prava zadržana. Izrada sajta: Hosting-Srbija


upala krajnika zapaljenje Tonzilarni problemi kod dece\nPočetna Zdravlje DECE upala krajnika zapaljenje Tonzilarni problemi kod dece\nčetvrtak, 24 decembar 2009 12:41\nPiše: dr sci med Ivan Baljošević\nSlužba za dečiju otorinolaringologiju, Institut za zdravstvenu zaštitu majke i deteta Srbije, Beograd\nU dečjem uzrastu jedan od najčešćih uzroka dolazaka dece kod otorino-laringologa ili pedijatra su česti recidivirajući tonzilizisi (upale nepčanih krajnika).\nOni su posledica multifaktorijalne etiologije, ali ukoliko se isključi hirurško lečenje, broj recidivirajućih akutnih tonzilitisa i pratećih komplikacija treba svesti na manji broj. To podrazumeva pored uklanjanja poznatog uzroka, smanjivanje intenziteta simptoma tonzilitisa i »uvećanih« krajnika kod dece.".\nPored čestih upala, kod dece, nefunkcionalni krajnici mogu dovesti do otežanog disanja a time do poremećaja sna i dnevne koncentracije sa zamorom, do otežanog gutanja što dovodi do slabije uhranjenosti i nenapredovanja deteta, izmene govora, neprijatnog zadaha...\nUvećanje tonzila, bilo kog porekla, zahteva lečenje, jer su tonzile prvi odbrambeni štit od delovanja spoljašnih infektivnih agenasa na ljudski organizam. Svetski trend je smanjenje indikacija za tozilektomiju, zbog čega se sve više koriste prirodni preparati koji su efikasni u prevenciji recidiva akutnih tonzilitisa i smanjenju kliničkih simptoma uvećanih i izmenjenih tonzila.\nKoja je funkcija tonzila?\nTonzile imaju zaštitnu funkciju i predstavljaju deo imunološkog sistema. Često se kaže da predstavljaju prvu liniju odbrane organizma od infekcije. Smatra se da faringealna tonzila učestvuje u analizi svih stranih čestica koje prilikom disanja ulaze u naš organizam. Sa druge strane, nepčane tonzile su tako smeštene da uzorak svakog zalogaja hrane mora ući u tonzilarne kripte. Analiza svih stranih elemenata, tj. antigena dovodi do razvoja T i B limfocita u limfnim čvorovima vrata i razvijanja imunog odgovora.\nTako je i hronična upala tonzila posledica defekta u lokalnom intratonzilarnom odbrambenom mehanizmu.\nKoji su najčešći uzročnici tonzilarnih infekcija?\nPreko 80% svih upala tonzila započinju kao virusne infekcije. Te su infekcije naročito česte kod dece mlađe od 3 godine. Najčešći izazivači su rinovirusi, adenovirusi, kao i virusi influence i parainfluence.\nMeđutim, virusne infekcije mogu se često komplikovati bakterijskim infekcijama.\nTreba napomenuti da gornji disajni putevi ne predstavljaju potpuno sterilnu sredinu, jer se tu nalazi veliki broj mikroorganizama. U slučajevima pada imuniteta bakterije koje inače pripadaju normalnoj flori mogu postati izazivači infekcija. Izolaciji patogenog Beta hemolitičkog streptokoka pridajemo poseban značaj. Ova bakterija može da izazove i oštećenja drugih organa, kao što su bubrezi, srce ili zglobovi, a pretpostavlja se da su ulazna vrata infekcije upravo tonzile. Takođe i Hemofilus influence može da uzrokuje nastanak teške, invazivne infekcije koja zahvata i druge organe u telu.\nKoji su medikamentozni načini lečenja upale tonzila?\nSvaka bakterijska upala tonzila leči se antibioticima. Odluku o ovoj vrsti lečenja donosimo na osnovu kliničkog nalaza i pozitivnog nalaza brisa i ždrela. Antibiotskom terapijom se izlečenje ubrzava, a sprečava se i razvoj mogućih komplikacija kao što su peritonzilarni apsces ili reumatska groznica. I danas se lečenje započinje penicilinskim preparatima i to u obliku sirupa, kapsula ili tableta.\nPrilikom prepisivanja antibiotika treba voditi računa o tome da li je pacijent u skorije vreme uzimao neke antibiotike. Na taj način se izbegava ponavljanje terapije i povećava se mogućnost izlečenja. Prva kontrola se vrši tri dana posle početka terapije. Za to vreme bi trebalo da dođe do delimičnog povlačenja simptoma bolesti i poboljšanja opšteg stanja.\nUkoliko to nije slučaj treba promeniti antibiotik. Tada se prelazi na lekove šireg antibakterijskog spektra, kao što su cefalosporini I i III generacije (cefuroksim, cefaklor, cefopodoksin itd). Lečenje traje 10 dana. U slučaju da je pacijent alergičan na penicilinske preparate, primenjuju se eritromicin, azitromicin, kao i spomenuti cefalosporini.\nDanas se u cilju sprečavanja ponavljanih infekcija tonzila mogu primeniti pojedini registrovani prirodni, homeopatski preparati, kao na pr. Tonsilotren. Preparat treba uzimati najmanje dva meseca. U našoj praksi, imamo veoma dobra iskustva sa ovom vrstom preventivne terapije.\nŠTA SU TO TONZILE ?\nTonzile predstavljaju nakupine limfnog tkiva koje se nalaze na ulazu u digestivne i respiratorne puteve. Razlikujemo faringealnu tonzilu ili tzv. »treći krajnik« koji se nalazi iza i iznad mekog nepca na zadnjem zidu ždrela, zatim nepčane tonzile koje su smeštene između nepčanih lukova i jezičnu tonzilu koja se nalazi iza baze jezika. Sve ove strukture su međusobno povezane u tzv. Waldeyerov prsten. Posle rođenja količina limfnog tkiva u organizmu se menja, tako da je i veličina tonzila različita u različitim uzrastima. Faringealna tonzila maksimalnu razvijenost dostiže u drugoj godini života, zatim postepeno nestaje do 12 godine. Palatinalne tonzile su najveće između 4 i 8 godine, a posle 18 godine polako atrofiraju...\nKoje su indikacije za hirurški tretman?\nNajvažnije indikacije za hirurško lečenje su:\nponavljane infekcije tonzila i\nuvećanje tonzila koje izaziva otežano disanje i gutanje\nPod ponavljanim infekcijama tonzila podrazumevamo najmanje 5 infekcija godišnje.\nInfekcije se obično razvijaju u jesen i zimu u periodu vlažnog i hladnog vremena. Povezane su sa boravkom deteta u kolektivu i sa slabijim unošenjem hrane. Ne treba zanemariti ni genetsku sklonost ka oboljenjima tonzila. U svim tim slučajevima može se reći da su tonzile osnovno žarište infekcije, pa ih treba ukloniti hirurškim putem.\nPonekada je i izrazita hipertrofija tonzila razlog za operaciju. Tada tonzile predstavljaju mehaničku prepreku za prolazak hrane i vazduha. Najčešći simptomi su spavanje otvorenih usta i hrkanje, a u težim slučajevima i povremeni prekidi u disanju. Takva deca su obično mršava i bleda, jer ne mogu normalno da unose hranu. U drastičnim slučajevima dolazi i do hipertrofije srčanog mišića. Posle operacije tonzila svi opisani simptomi nestaju, a dete počinje ubrzano da raste i da se razvija.


Targer Frontline PRO - Najbolja prilika za edukaciju kompletnih rukovodilaca -\nTarger Frontline PRO – Najbolja prilika za edukaciju kompletnih rukovodilaca\nZaposlenici kompanije Targer inžinjering i konsalting sastavljeni od stručnih konsultanata iz raznih oblasti formirali su tim i osmislili vrlo napredan i efektivan model formiranja jednog kompletnog rukovodioca proizvodnih kompanija, na osnovu vlastitog iskustva i potreba klijenata. Pokrenuli su Targer Frontline PRO – Školu proizvodnih rukovodilaca (eng. Front-line managers – rukovodioci prve i druge linije) koja se pokazala kao vrlo koristan i jedinstven projekat za usavršavanje.\nProgram je namijenjen proizvodnim kompanijama koje žele investirati u dugoročnost odnosa sa ključnim ljudima i u njihovu lojalnost, kompanijama koje žele raditi na razvoju ključnih zaposlenika i investirati u unapređenje poslovanja. Glavna zamisao programa je da unaprijedi cijeli set rukovodećih vještina polaznika, prožet LEAN filozofijom, a krajnji cilj je poboljšanje ključnih pokazatelja rada pogona/odjela kojima polaznici rukovode.\nTrenutno se izvode četiri paralelna programa, dva u Gračanici i dva u Živinicama i okupljaju oko 65 učesnika iz 13 kompanija.\nŠkola se sastoji od 7 tematskih cjelina s ciljem jačanja i razvoja kompetencija rukovodećeg i stručnog kadra. Nastava obiluje primjerima iz prakse kao i vježbama koje upotpunjuju usvajanje novih vještina. Također, izvode se edukativni obilasci proizvodnih pogona reprezentativnih kompanija. Neke od ključnih tema koje se obrađuju su:\nRad na personalnom razvoju;\nLeadership – vještine rukovođenja\nDva ciklusa koja se trenutno održavaju organizuju se u okviru Projekta općinskog okolišnog i ekonomskog upravljanja (MEG). MEG je projekat Vlade Švicarske, koji provodi Razvojni program Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNDP BiH).\nU nastavku prenosimo nekoliko izjava učesnika ove škole koji ne propuštaju niti jedan minut ovog programa i koriste svaku priliku za pitanja i konsultacije.\n“Jako sam zadovoljna cjelokupnim programom. Sviđa mi se što za različite teme imamo različite predavače koji su stručni u tome što pričaju i samim tim omogućavaju nam da bez problema razumijemo datu materiju. Smatram da su mi dosadašnji moduli pomogli i da sam u nekim oblastima primjetila napredak kod sebe”, rekla je Sabina Hadžiefendić, inžinjer kvaliteta u kompaniji “Elin Motors Bosnia”.\n“Veoma kvalitetno i korisno edukovanje. Preporučio bih svim kolegama u drugim firmama ovaj program, jer bez obzira na moje dugogodišnje rukovođenje kroz moj radni vijek koji nije tako ni kratak, a uzimajući u obzir i moje godine, na ovoj edukaciji susreo sam se sa puno meni do sad nepoznatih i veoma korisnih saznanja koja će mi koristiti u mom budućem radu. Visoka ocjena za organizatore i predavače jer puno toga kvalitetnog je rečeno u proteklim modulima za relativno kratak period. Zadovoljstvo mi je što mi se ukazala prilika i povjerenje da budem tu”, riječi su zadovoljnog rukovodioca Rušida Dehalića.\n“Veoma sam zadovoljan viđenim i naučenim na do sada održanim modulima Škole proizvodnih rukovodilaca. Predavanja su zanimljiva, sve je objašnjeno kroz praktične primjere, mnogo toga se uči kroz igre. Preporučio bih svim bosansko-hercegovačkim kompnijama da ukoliko to već nisu, svoje uposlenike pošalju na ovakvu obuku”, rekao je Safet Lisica, inžinjer kvaliteta u kompaniji “Kovgrad”.\nU svojoj izjavi Muhamed Kurtić iz kompanije FGCE kaže: “Što se tiče dosadašnjeg iskustvana ovim predavanjima ja samo mogu da pohvalim kompaniju Targer u svim segmentima, od predavanja do izvođenja samih vježbi. U svakom slučaju bi pohvalio trud i rad predavača i zahvalio se u svoje lično ime kompaniji Targer”.\nOvim programom obuke kompanija Targer inžinjering i konsalting efikasno otklanja jedno od uskih grla u razvoju kompanija, a to su kompetencije i mogućnosti nižeg i srednjeg menadžmenta, bez čijeg razvoja nema ni održivog razvoja samih kompanija.


Plaža Lepeda Kefalonija Grčka 2021 - Grčka na dlanu\nGrčka ostrva Kefalonija Plaže Plaža Lepeda\nGPS: 38.17822326380616N 20.439870357513428E\nLepeda je peščana plaža koja se nalazi na svega 2 km južno od Liksurija, drugog po veličini naselja na Kefaloniji i glavnog grada poluostrva Paliki. Ako dolazite trajektom iz Argostolija, kad se iskrcate u luku Liksuri krenite levo. Plaža se nalazi preko puta letovališta Lasi koje je sa druge strane zaliva.\nPlaža Lepeda zbog boje peska mnogo podseća na Ksi ali ima mnogo lepšu vegetaciju.\nNa levom kraju plaže su stenovite formacije koje su prava poslastica za ljubitelje snorklinga, a okružena je i prelepim zelenilom. Ova crvena peščana plaža s crvenom i narandžastom vodom je dugačka oko 300 metara i na pojedinim mestima prilično široka. Lepa je, ima crveni pesak kao Ksi, ali je manja i nema toliko ljudi. Mnogi je smatraju lepšom od Ksi jer je okružena divnim zelenilom.\nNajbolji način da dođete do Lepede je automobilom koji možete da parkirate odmah pored plaže. Ovde možete uživati u predivnom pogledu na zaliv Argostoli, britanski svetionik (svetionik sv. Teodore) i planinu Enos. Stenovita formacija je u središtu plaže i stvara mali stenoviti bazen. Takođe, na plaži se nalaze manastir i pećina Agia Paraskevi do kojih se možete prošetati i koje ne vidite sve dok im skroz ne priđete (od ulaza na plažu idete desno). Crkva je sagrađena 1568. godine i to u steni, a 1668. su je monasi pretvorili u manastir koji je uništen u zemljotresu 1953.\nLokalne priče kažu da je voda koja kaplje iz zida pećine lek za infekcije oka. Religiozna strana plaže ne završava se manastirom i pećinom u kojoj ćete videti sveće i ikone već postoji i nova crkva sagrađena praktično na crvenom pesku Lepede. Neki delovi manastira su spaseni i sačuvani te su iskorišćeni za izgradnju crkve.\nNa plaži možete posetiti manastir i pećinu Agia Paraskevi.\nLepeda je popularno čvorište i za turiste i za lokalno stanovništvo tokom leta. Na plaži postoji bar te nekoliko restorana, kafića i taverni koji se nalaze svega par metara od plaže, na putu koji vodi za Liksuri. Iza plaže ima i modernih apartmana. Na plaži nema prirodne hladovine ali kafići nude jednostavno rešenje u slučaju da počne vetar koji s vremena na vreme duva na ovoj obali. Postoje suncobrani i ležaljke kao i brodovi i kanui za iznajmiti. Plaža je idealno turističko odredište za porodice sa decom jer more nije previše duboko.\nNalazi se u slepom crevu i ako želite odavde da idete na Ksi ili bilo gde, morate da se vratite u Liksuri pa odatle da krenete u nove putešestvije.


28 Jun, 2022, 01:53:40 pm\nAutor Tema: Poruke gradskim vlastima (Procitano 35361 puta)\nPRibliĹľimo opĹˇtinu graĂ°anima - projekat za poboljĹˇanje odnosa lokalnih vlasti i\n« Odgovor #16 poslato: 20 Avgust, 2007, 03:42:02 pm »\nPriruĂ¨nik OpĹˇtina i javnost, deo projekta PRibliĹľimo opĹˇtinu graĂ°anima, dobitnik je nagrade PRiznanje koju dodeljuje DruĹˇtvo Srbije za odnose sa javnoĹˇĂ¦u za 2007. godinu, u kategoriji Neprofitni sektor.\nCentar modernih veĹˇtina je marta 2003. godine pokrenuo projekat PRibliĹľimo opĹˇtinu graĂ°anima. Projekat su podrĹľali OEBS-Misija u Srbiji, Fond za otvoreno druĹˇtvo - Srbija, Balkanski fond za demokratiju, NemaĂ¨ka ambasada u Beogradu i Vestminsterska fondacija za demokratiju.\nCentar modernih veĹˇtina je u saradnji sa DruĹˇtvom Srbije za odnose s javnoĹˇĂ¦u zapoĂ¨eo kampanju promocije priruĂ¨nika posetivĹˇi do sada tri od planiranih osam centara u Srbiji. PRibliĹľimo opĹˇtinu graĂ°anima je jedini sveobuhvatni projekat ponuĂ°en svim opĹˇtinama u Srbiji, bez obzira na njihovu veliĂ¨inu, geografski poloĹľaj, razvijenost, pripadnost vlasti. Cilj projekta, zapoĂ¨etog pre Ă¨etiri godine, je da objasni znaĂ¨aj poboljĹˇanja odnosa lokalnih vlasti i graĂ°ana. Sam cilj ovog projekta je okupio motivisane finansijere, predavaĂ¨e i polaznike. Seminari u okviru Projekta su besplatni.\nZaposleni u lokalnoj samoupravi Ă¦e pomoĂ¦u ovog projekta moĂ¦i efikasnije da komuniciraju sa lokalnom zajednicom, unaprediĂ¦e medijsko praĂ¦enja svojih aktivnosti ali Ă¦e uspostaviti nove i ojaĂ¨ati postojeĂ¦e kontakte sa svojim kolegama koji se bave odnosima sa javnoĹˇĂ¦u u lokalnim samoupravama.\nKao prvi zadatak Projekta bio je pronalazak zaposlenih u opĹˇtinama koji se bave ili bi uz obuku mogli da se bave PR poslovima. Izrada programa, prouĂ¨avajuĂ¦i Ustav, zakon o lokalnoj samoupravi, ostale zakone i uredbe, stanje, potrebe i moguĂ¦nosti bila je sledeĂ¦a faza rada na Projektu. Pronalazak donatora i onih koji bi ga u zemlji podrĹľali omoguĂ¦ile su Stalna konferencija gradova i opĹˇtina i DruĹˇtvo srbije za odnose sa javnoĹˇĂ¦u.\nNakon obezbeĂ°ivanja finansija, za realizaciju projekta trebalo je obezbediti predavaĂ¨e, pripremiti materijale, pronaĂ¦i adekvatne prostore za seminare â€“ od PaliĂ¦a do Vranjske banje. Nakon desetinu dvodnevnih seminara Ĺˇirom Srbije, predavaĂ¨i i uĂ¨esnici mogli su da daju ocene i predloge u vezi sa seminarom. Po zavrĹˇetku izbora za novog gradonaĂ¨elnika trebalo je pronaĂ¦i nove donatore, uraditi profesionalno istraĹľivanje, pripremati i odrĹľati seminare za novoizabrane gradonaĂ¨elnike, zapoĂ¨eti novi ciklus obuke, upoznati i ujediniti sve te ljude u jednu strukturnu snagu, uputiti ih na saradnju, izraditi posebnu web stranicu pa nastaviti ciklus.\nSvaki od ovih zadataka i njihovih faza realizovali su se sa velikim entuzijazmom koji se raĂ°ao iz samog cilja projekta, pribliĹľavanja opĹˇtina njihovim graĂ°anima. Velika prednost projekta je to Ĺˇto su seminari organizovani u mestima bliĹľim polaznicima, u svim regionima zemlje. Na ovaj naĂ¨in povezali su se polaznici koji su, po zavrĹˇetku seminara, uspostavili dobru meĂ°usobnu komunikaciju.\nPosebna vrednost ovog projekta je to Ĺˇto je omoguĂ¦io istraĹľivanje stanja PR u lokalnim samoupravama i stvaranje dokumenta "Stanje i stavovi o odnosima sa javnoĹˇĂ¦u u lokalnoj samoupravi", jedinog ove vrste.\n« Odgovor #15 poslato: 20 Avgust, 2007, 12:22:38 pm »\nma kome smeta malo dima u plucima...?\nmozda asmaticarima, deci, starima, umornim ljudima i tako...\n« Odgovor #14 poslato: 19 Avgust, 2007, 11:25:49 pm »\nĹ˝alosna je Ă¨injenica da problem upaljene deponije koja Ĺˇiri smrad na ulazu u Sokobanju i posle viĹˇe od godinu dana niko ne reĹˇava. Dim upaljenog smeĂ¦a i dalje nameĂ¦e pitanje ljudima koji vozilima idu ka banji : da li jedna "ekoloĹˇka opĹˇtina" - "vazduĹˇna banja" zaluĹľuje taj epitet ??? Da li iko obraĂ¦a paĹľnju ???\nLEAP - zavrĹˇena javna rasprava\nJavna rasparava radne verzije Lokalnog ekoloĹˇkog akcionog plana Sokobanje je zavrĹˇena u nedelju.Skoro mesec dana gradjani Sokobanje imali su moguĂ¦nost da se upoznaju sa sadrĹľinom ovog dokumenta . Zaintesovanost za radnu verziju LEAP-a najviĹˇe su pokazala preduzeĂ¦a, institucije i ustanove a manje pojedinaci â€“ rekla nam je Suzana Ă�okiĂ¦, koordinator LEAPA. Primera radi â€“ radnom verzijom lEAP-a ,izmeĂ°u ostalog , planirane su i aktivnosti koje treba preduzeti kako bi se uvelo integralno upravljanje Ă¨vrstim otpadom do 2010. godine. Prema reĂ¨ima Suzane Ă�okiĂ¦, primedbi sugraĂ°ana do sada nije bilo. KonaĂ¨no donoĹˇenje dokumenta obaviĂ¦e SO Sokobanja.\ndim1.jpg (7.1 KB, 450x338 - pregledano 720 puta.)\ndim2.jpg (7.48 KB, 450x338 - pregledano 728 puta.)\ndim3.jpg (10.94 KB, 450x338 - pregledano 720 puta.)\nKARADJORDJEVICI U SOKOBANJI, MOSKOVLJANIN U SOKOBANJI\n« Odgovor #13 poslato: 21 Jul, 2007, 03:10:09 pm »\nU uvodnim upozorenjima za ucesnike foruma stoji da nema pljuvanja i psovanja, a to cini mi se niko ne postuje.\nSokobanja je mala palanka na istoku Srbije i svi sve znaju o vidjenijim licnostima u nasoj maloj zajednici. Nista nece da se promeni ako Vasiljevicka naidje na tragove svoje burne mladosti , i gosn precednika podsecate na njegovo neplemenito poreklo.\nMene su kao mestanku pozvali prijatelji koji su iz Sumadije dosli ovde sa svojim gostom iz Moskve, da im pokazem Sokobanju. Ja dobro znam cega i gde ima u Sokobanji i okolini, i da tu nema nicega sto bi jednog Moskovljanina moglo da zainteresuje. Ali nije da nema opcija. Da vidimo zajedno....\nDa ga odvedem na Sokograd, I pokazem mu zidine do kojih treba pola sata da se vere kozijom stazom, a uzgred o kojima on pojma nema, jer je cuo jedino za Tita u vezi Jugoslavije. Kad bi se I popeo do tamo, sta onda?\nDa ga odvedem na Ozren, i objasnim mu kako sam ga dovela da vidi bolnicu, ispucali bazen, zapusteno jezerce, i nesto sto lici na vodopad, sa koga ripa voda po volumenu i boji kao da izlazi iz ves masine? Verujem da bi jedino pitanje koje bi mogao da postavi, se odnosilo na nenormalne kolicine plasticnih flasa I djubreta koje je razbacano svuda gde su boravili ili prosli nasi dragi turisti ili neotesani mestani.\nDa ga provedem kroz grad? Ovo je crkva, Svetog preobrazenja. Imala je divno dvoriste, samo se to vise ne vidi, I ovo su bile divne gorostasne lipe, nekad, a ovo sto sad strci, su panjevi koji su mnogo lepsi, korisniji, I nemojte da se cudite sto su ostavljeni tako visoko.\nPa sta, ona gradjevina, tamo iza, zarasla u korov, i nedovrsena je buduci parohijski dom koji je svojevremeno sluzio kao odlicna pozadina za fotografisanje aktuelne lokalne politicke strukture iz vremena udaranja kamena temljca pomenute zgrade u proslom veku a iz vremena velikih politickih promena koje su tresle nase drustvo....\nOvo je skola, i stara skola, unutra ne mogu da ulaze stranci, jer nema potrebe da neko vidi gde nam deca provode vreme obrazujuci se za odlazak iz ovog glupog grada.\nOvo je tursko kupatilo, sa novim olupanim plocicama iz proslog veka, a tu se nekad banjao I veliki Knez Milos, I imao je svoju licnu kadu gde se provodio sa svojim milosnicama. A spavao je preko puta, u nekoj kolibi, na kom je mestu podignuto autenticno zdanje koje je dobilo ime po svom znamenitom posetiocu. Ono danas\nnosi obelezja novih trendova sve u smislu ocuvanja tradicije, divan spoj prodavnice semenki, kokica I kikirikija, izraz jevreske upornosti I vrednoce novog vlasnika dela poslovnog prostora, sa foto radnjom tik do njega, u produzetku je internacionalna prodavnica indijske robe, kafana,kafana, legalizovana dilerska delatnost, i prodavnica etno i plasticnih dzidza bidza,i jos koja kafana, koje umesto jednog ozvucenja imaju svako svoje koje upotpunjavaju totalni galimatijas turisticke ponude u centru grada. Zaboravila sam na opojne mirise palacinki I pomfrita koji vam se uvlace u garderobu I kosu dok sedite ili prolazite pored Milosevog konaka I dopunjavaju agresiju na sva vasa cula.\nA mozda bi bilo interesantno izloziti pricu o mracno komplikovanim vlasnickim odnosima na pomenutom zdanju narocito posle hapsenja naseg poznatog sugradjanina, o tranzicionoj fer privatizaciji, samoupravne socijalisticke narodne imovine. Koja je isto tako posteneo posle rata, drugog svetskog, menjala svoje nosioce. A mozda sve jednog dana ispadne Cokalijino, koji za svu svoju dedovinu ima crno na belo, samo ga niko ne uzima za ozbiljno. I koji u Sokobanju uspe da dovede Karadjordjevice, za koje sam cula da su opasno stavili sapu na svoje imanje, tj kraljeve livade. *izraz tradicionalne srpske poslovice, da komsiji crkne krava, a i moja pa da nema od koga da zajmi mleko*\nI sta bi oni radili u Sokobanji. Neko ce vec u Vrnjackoj da im pokloni neko dostojno zdanje ili neku ledinu, utrinu ili brdo koje nicemu ne sluzi, a u vlasnistvu je drzave, ili opstine, gde ce oni sami sebi podici velelepno zdanje kakvo dolikuje kraljevskoj familiji. I pretvori banju koja to izvorno nije bila, u kraljevsku banju. Mondensko letovaliste, jer ovde na njihovom imanju postoje objekti koji mogu da donesu izvanredne prihode opstinskom budzetu samo da se pojavi dovoljno velika budala koja ce da da pare za zakup objekata na sto godina I za podmazivanje nadleznih sluzbi.\nA i ko je pa taj princ, ne ume ni srpski lepo da prica, i nas precednik sigurno vise ljudi poznaje i moze da dovede u Sokobanju nego taj tamo nabedjeni Srbin koji je u rodbinskim odnosima sa pola trule Evrope I njihovim carskim I kraljevskim familijama.\nImamo mi Nusica I Andrica koji su ovde bili pre sto godina, malo li je?\nA i to vise nisu livade, to su borici, tamo kampuju turisti koji sve sa sobom ponesu kad dodju ovde i dinar ne ostave u gradu, treba ostaviti ljude da disu na miru, cist vazduh.\nDa se vratimo na Moskovljanina koji ocekuje vodica...\nNa Vrelo? Tu je pre pedeset godina bilo nesto sto je tada licilo na pozornicu gde su se odrzavale kulturno muzicke manifestacije. Klupe su u medjuvremenu prirodno istrulele I izraslo je etno siblje, a i potocic je svake godine pravio sebi novo korito kojim protice kroz podnozje pozornice. Samo jos malo pa lici na rimski mozaik, a mozda ce i da lici za million godina, jer cak ni tada u Sokobanji nista nece da se promeni, a poznato je da mi drzimo do tradicije, etno priloga u svim nemogucim pojavnim oblicima I ekologije. Narocito. To bi mom gostu iz Moskve bilo kristalno jasno ako bih ga povela stepenicama do Lovackog doma. Tu su mene mama I tata vodili da jedem cevape kad sam bila mala, I da gledam lisicu koju su cuvali u kavezu, a I Bambija u ogradjenom prostoru oko gradskog rezervoara, ali to je bilo davno i to nema veze sa turistickom ponudom Sokobanje. Mozda bih mogla da ispricam tu lepu nostalgicnu pricicu kako smo vadili pare za sladoled iz bazencica pored lovackog doma i kako je tamo bilo lepo nekada. Sad je ta lokacija dobra pozadina za horror film, ili tehno zurke, mladih nam sugradjana koji uz alkohol i ostale opijate po mraku, ne obracaju mnogo paznje na eksterijere i enterijere, vazna im je dobra muzika, cirka i drustvo, nebitno gde se nalaze.\nLimun banja ispod pijace, Tamo izvire lekovita sumporna voda I na mestu gde je nekad bilo backalo, *objasnjenje, u zargonu mesto gde se u blatu valjaju svinje, i ostale sitnije domace zivotinje kad imaju probleme sa insektima, * podignuto je pristojno zdanje od crvenog kamena, sto svedoci o tradicionalnom neimarstvu srpskog naroda, I tamo mozete videti prizore koje Monti Pajton nije imao prilike da vidi u svom zivotu, inace bi mu serijal bio mnogo uspesniji I smesniji, tako izvorno ekoloski nadahnutom.\nGradski muzej. Samo je vise prazan, nego s nekom postavkom. Ili postavkicom u poredjenju sa STATE HERMITAGE MUSEUM, ST.PETERSBURG, RUSSIA.\nDa ne preterujem? Nas muzej ima samo jednu sobu. I odlicnu postavku,etno kluba, u podrumu, koja je ukinuta, zbog moljaca I memle koja je napala vutarke, vunene carape, oprege, cedilla, zidnjake, I ostalu starudiju skupljenu iz crvotocnih sanduka za devojacku spremu po selima iz kojih su potekle kreativne I mastovite poslanice tog kluba.\nNisam vise mogla da prebiram po interesantnim destinacijama Sokobanjske kotline i telefonom se izvinila da mi nije dobro i da ne mogu da budem vodic Sumadincima I Rusu, i preporucila im da ih odvedu u Boni i nahrane and napoje tako da ce najverovatnije da izgube volju da se lomataju po banjskim ruinama, sokacima I vrletima.\nMozda im pozli, a nemaju overenu zdravstvenu knjizicu, strani zavod,,,\nA ima mesta koja su nekad bila lepa I privlacna za goste I domace ljude. I koja bi mogla da budu. Paraglajding pista, na pr, ali tek kad se neko seti sta jos gore treba da se uradi, sem rovanja bagerom po sumi. A to kosta, brate, a nismo mi Slovenci. Ima vremena, ihajj. Napravili smo plazu na ulazu u Bovansko jezero, koja lepo izgleda samo s brda preko puta. Ako ste na licu mesta, pozelecete ipak Bled ili Ohrid. Tamo nema toliko djubreta, blata, prasine, buke, siblja,musica,obadaâ€¦bar na slikama. Mozda sve to oni samo vesto kriju na svojim sajtovima.\nKad je na Novosadskom sajmu turizma izasao na binu predsednik turistickog saveza i pozvao goste da dodju u Sokobanju, mene je bilo sramota jer sam se drugim poslom zatekla na istom mestu.. Covek ima govornu manu, I sve ostale mane o kojima moze uredno da se procita na sajtu, sto njega nikako ne moze da izmesti s njegove pozicije. Tamo je trebalo poslati Vasiljevicku, jer jednom voditeljka uvek voditeljka, morate priznati da je dobro radila taj posao. Verujem da bi makar tri gosta vise doslo kod nas nego posle Sojicevog nastupa, koji je vrteo tri praznoslovne receniceâ€¦ EPP, stav, poruka, stil, pojava, osmeh??? Spansko selo za frontmena turistickog saveza.\n- - a gde cemo posle na jedenje? Koj te pita za marketing?\n- - I sta zna onaj sto prodaje MERCEDES pa ga ne prodaje on, nego moma ubava.\nima million slika sa odlicnom rezolucijom skoro svakog veceg mesta na planeti. Ohrid ima oko 300, a ako u pretrazivacu ukucate Sokobanja, izaci ce vam jedna mracna slicica koja se zove trg I koju je snimio neko ko je tu slucajno bio, a mozda mu se I dopalo, ko bi ga znao,â€¦\nza sada, kod nas je sve u dalekom futuru ili dalekoj proslosti, bilo ili bice.\nU medjuvremenu je sada. Koje sluzi samo za slogane u vreme izbornih kampanja politickih partija.\n« Odgovor #12 poslato: 12 Jul, 2007, 07:18:10 am »\nSvako u Banji ima rodjake koji glasaju ...Znas kako se kaze ovca je za sisanje nije za gledanje...\n« Odgovor #11 poslato: 09 Jul, 2007, 08:22:35 am »\nHeheh bi ga rodjaci birali ste uzivajte....\n« Odgovor #10 poslato: 01 Maj, 2007, 07:29:56 pm »\nMoram da kazem da mi je danas izlet za1.maj upropastila deponija ovog odvratnog smeca,posto nije moglo da se dise od smrada i gustog oblaka dima,a da stvar bude jos gora zvala sam vatrogasno i prijavila da se deponija upalila i da je dim svuda oko nas,nasta sam dobila odgovor citiram"pa znamo to gori vec nekoliko dana,ali dobro poslacemo komunalce i vatrogasce da ugase"i naravno da nisu dosli!\nJa stvarno neznam dokle cemo da trpimo ovu zarazu koja se siri sa ovaog smetista i dokle ce da obecavaju kako ce taj problem da se resi?\nDzabe slavimo 170 godina turizma. Danas svi turisti koji su dosli da proslave 1.maj umesto cistog vazduha prve ekoloske opstine docekani su gustom maglom i dimom koji je bio na sve strane i od koga nije moglo da se dise.Pa sad vi vidite koliko smo mi ekoloska opstina kad nam deponija smeca stoji na ulazu u Sokobanju.\nSlede fotografije 01.05.2007god.\n« Odgovor #9 poslato: 22 April, 2007, 11:39:23 pm »\nE,ta deponija je rak-rana nas Sokobanjcana!Ja znam sigurno da to sa paljenjem smeca i ulivanjem otpada u Moravicu traje jos od 1993.godine,jer sam gotovo svakodnevno isao na pecanje u taj deo reke.Znaci,bar od kada ja znam,punih 14 godina ni jedna vlast u Banji nije uspela da resi taj problem!A smenjivali su se svi,ili gotovo svi-Socijalisti,Spo,Ds,Dss...Tri ili cetiri predsednika opstine,ili kako je sada ovde popularno reci-gradonacelnika(mada ja nisam siguran da Banja ima status grad ;D ::)),a svi su uspeli uglavnom isto-po koji metar asfalta(koji propadne posle prve zime),nova ulicna rasveta(koja traje do prve zime)nove kante za smece,koje traju dve-tri godine,nove klupe,koje traju vrlo kratko...I verovatno kapitalni uspeh za nekog od njih-mermer u centru prosiren do skole i biblioteke...Ah,da,tu je i fontana 2 i ona rugobica od zgrade inhalatorijuma uz amam...Da ne bude da samo kritikujem,super je ono sa mermerom,tako nesto je trebalo Banji,ali ne da se radi u jeku sezone....\nA smetliste,eeeeeee,to nece biti reseno u sledecih desetak godina-videcete!Ako bude i tada !>:( >:( >:(\nOve nedelje 617\nOvog meseca 8062


Ministar pravde Zoran Pažin sastao se sa predstavnicima Savjeta EU i Evropske komisije | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Ministar pravde Zoran Pažin sastao se sa predstavnicima Savjeta EU i Evropske...\nMinistar pravde Zoran Pažin sastao se sa predstavnicima Savjeta EU i Evropske komisije\n“Formiranje Specijalnog državnog tužilaštva i Agencije za sprječavanje korupcije, kao ključnih institucija za represiju i prevenciju korupcije, odvija se planiranom dinamikom, uz punu podršku Vlade i Ministarstva pravde, koji su obezbijedili i prostorne uslove za početak njihovog rada, kazao je ministar pravde Zoran Pažin”, na sastancima sa predstavnicima Savjeta EU i Evropske komisije danas u Briselu.\nPažin je u Misiji Crne Gore pri EU razgovarao sa članovima Radne grupe Savjeta EU za proširenje – Koela (COELA), kojima je zahvalio na dosadašnjoj saradnji i upoznao ih sa stepenom realizacije ključnih mjera u poglavljima 23 i 24.\nInga Krastina, predstavnica predsjedavajuće Letonije u Koeli kazala je da se sastanak sa ministrom Pažinom održava u pravom trenutku, kada se priprema pozicija Evropske unije za Savjet za stabilizaciju i pridruživanje 22. juna.\nNa sastanku je pohvaljena saradnja Misije Crne Gore pri EU sa Koelom, u smislu blagovremenog i detaljnog izvještavanja o ključnim aktivnostima crnogorskih inatitucija na planu vladavine prava.\nMinistar Pažin se potom u Generalnom direktoratu za susjedsku politiku i pregovore o proširenju sastao sa predstavnicima EK na čelu sa Dirkom Langeom, šefom jedinice D1 za Crnu Goru.\nSastanak je bio prilika za razmatranje konkretnih pitanja od značaja za jačanje zakonskog i institucionalnog okvira za borbu protiv korupcije i kriminala.\nOsim sa pripremom pozicije EU za Savjet za stabilizaciju i pridruživanje, Lange je upoznao Pažina i sa početkom pripreme Izvještaja o napretku za 2015. godinu.\nObostrano je konstatovano da pregovori o članstvu Crne Gore u EU u poglavljima 23 i 24 ulaze u intenzivniju i fokusiraniju fazu.\nDvodnevna posjeta ministra Pažina institucijama EU, koja je počela sastankom u Eurodžastu juče u Hagu, završena je susretom sa generalnom direktorom Direktorata za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Kristijanom Danijelsonom na radnoj večeri čiji je domaćin bio stalni predstavnik Republike Slovenije Rade Genorio.


Art magazin - Salvador Dali, nova nezavisna država sveta\nMajstor nadrealizma napravio je dramaturški udar iz groba koji mu Katalonija nije oprostila – imanje i dela ostavio je Španiji. Hoće li se Dalijev muzej u Figerasu, najmonumentalnija tvorevina nadrealizma, otcepiti od Katalonije, ako se ova provincija krajem godine odvoji od Španije? Bio bi to adekvatan posthumni performans velikog majstora, burleska kakva dolikuje sadašnjoj sveprisutnoj groznici razmnožavanja državica. Malo je poznato da se pred sam odlazak sa ovog sveta Salvador Dali poigrao sa nacionalizmima na sebi svojstven način.\nMuzej Salvadora Dalija u Figerasu\nOsam dana pošto je preminuo u Figerasu u januaru 1989, obelodanjena je poslednja volja Salvadora Dalija, čime se rasplamsala polemika koja ga je pratila i za života. Testamentom, celokupno svoje imanje i dela ostavlja državi Španiji. Ovim dokumentom poništava se prethodna volja čuvenog nadrealiste kojom je polovinu svoje imovine ostavio Španiji, a drugu katalonskoj vladi.\nOd tog trenutka, 700 ulja na platnu, 3.000 crteža i akvarela, i nekoliko remek-dela nadrealizma kao što su "Veliki masturbator" i "Hitlerova enigma", dve kuće, jedna u Figerasu, druga u Kadakešu (obe u Kataloniji), imanja na obali mora, i svi njegovi dokumenti i rukopisi postali su vlasništvo španskog ministarstva kulture. Bio je to kako kažu Dalijev dramaturški udar iz groba, i decenijama Katalonija nije bila u stanju to da mu oprosti.\nKako je kasnije napisao Robert Deskarnes, umetnikov lični sekretar, Dali se prvi put susreo sa katalonskim premijerom, posle Frankove smrti u jednom hotelu u Parizu u maju 1981. godine. Žordija Pužola, premijera Katalonije (1980–2003) brkao je sa komičarem istog prezimena, koji je u to vreme imao redovnu predstavu u "Mulen ružu". Ali susret sa premijerom autonomnog regiona imao je negativne posledice na kasnije odnose sa katalonskim vlastima. Dali nije bio miljenik katalonskih nacionalista niti tamošnje inteligencije. Ekscentrični genije pružio im je mnogo razloga da bude omražen. Priznao je da je apolitički fasciniran Hitlerovom ličnošću, bio je na neki način blizak sa Frankom, odbijao je sve vrste nacionalizma i vrlo je bio kritičan prema guruima katalonske kulture.\nPred kraj njegovog života, niko se više nije sećao da je kao mladić od 19 godina jednom uhapšen zato što je sa katalonskom zastavom uplovio u zaliv Kadakeša, ili da je uvek nosio tipičnu katalonsku beretku ukazujući na svoje katalonsko poreklo.\nPošto je platila njegovu sahranu, katalonska vlada je bila šokirana kada je saznala za sadržaj njegovog testamenta. Barselona je pokušavala da ga ubedi da umesto polovine svog imetka, sve ostavi Kataloniji, ali se desilo upravo suprotno.\nKada je testament pročitan, Žordi Pužol rekao je da se Katalonija oseća izdanom, dok je njegov pomoćnik Dalija nazvao kukavicom, a Špansko ministarstvo kulture predstavnikom okupacionih snaga.\nMadrid je međutim poricao da je išta znao o Dalijevoj poslednjoj volji ili da je na bilo koji način uticao na umetnikovu odluku.\nHorhe Semprun, pisac koji je bio španski ministar kulture, (1988–1991) napisao je u memoarima da je za vreme Dalijeve sahrane postrance gledao u Pužola i da se uzdržavao da ne prsne u smeh. To je moglo da znači da je Semprun ipak znao za ovaj testament.\nU svakom slučaju, Madrid je dobio bitku za Dalijevu naklonost. Advokat Migel Domenek vredno je radio da ubedi poreske vlasti da oproste Daliju njegove dugove, i da pokupi njegove slike razbacane po Njujorku, Ženevi i Parizu. Španija nije želela da njegova dela ostanu napolju kao što se to desilo sa Pikasovim.\nČetiri dana pošto je pročitan testament, na prvom sastanku između centralnih i regionalnih vlasti Semprun je rekao da će Dalijev imetak u stvari biti podeljen jer Katalonija ima pravo na njega. Komitet koji je tada stvoren, trebalo je da odredi koje umetnine će preći u Muzej kraljice Sofije u Madridu, a koje u Figeras i Barselonu. Na kraju, 56 dela je otišlo u Muzej kraljice Sofije, 134 u Figeras, a Barselona je ostala bez ijednog Dalija.\nTakva je bila odluka katalonske vlade, Ministarstvo sa tim nije imalo nikakve veze. Španska država je mogla da bude arogantna i da sve zadrži za sebe, onako kako bi i bilo po zakonu, rekao je ovih dana jedan od učesnika u ovim pregovorima koji su se odigrali pre tačno četvrt veka.\nDa su tada odnosi između Madrida i Barselone, bili napeti kao danas, bilo bi nemoguće napraviti ovaj dogovor.\nSada između Madrida i Barselone samo što nije puklo, pa Albert Pont, predsednik Katalonskog poslovnog kruga, lobističke grupe za nezavisnost, kaže da Katalonija mora da zahteva da joj Madrid vrati Dalijevu zaostavštinu.\nIz Madrida međutim odgovaraju da su sva dela izložena u fantastičnom Dalijevom muzeju u Figerasu, tehnički u vlasništvu države Španije. U slučaju da se Katalonija otcepi, moraće da se povede sudski spor.\nNi četvrt veka od smrti, Barselona ne može da nađe neku ulicu ili trg koji bi nosio Dalijevo ime. Komisija zadužena za nadevanje imena kaže da je Salvador Dali "na listi čekanja", jer sve ulice, trgovi i parkovi su za sada zauzeti. To je još jedan paradoks, kad svetom vlada pomama za Salvadorom Dalijem. Čak i Beograd ima svoje Dalijevo ćoše, a u Riju se za koji dan otvara jedna od najkompletnijih izložbi Dalijevih dela.\nU Figerasu, obalskom gradiću blizu Barselone, Dali je sagradio svoje najznačajnije umetničko delo. Dalijev muzej teatar je najveći nadrealistički objekat na svetu. Sagrađen je na ruševinama gradskog pozorišta koje je stradalo za vreme Španskog građanskog rata. U njoj je izložena najveća kolekcija umetničkih radova od ranih do poznih faza. Dalijeve mošti su takođe tu. Njegova grobnica je u centralnom delu muzeja. Njegova životna saputnica i muza Gala, sahranjena je u zamku u Pubolu, koji joj je za života kupio. Dali je žaleći za Galom umro sedam godina kasnije i još traje polemika da li je trebalo da bude sahranjen pored svoje drage u Pubolu, ili u Figerasu. Gradonačelnik Figerasa, Marija Lorka, tvrdi da mu je na samrtnoj postelji Dali izričito tražio da mu večna kuća bude u centralnom holu muzeja koji je on projektovao. Ali pisac M. R. Tornadiho objavio je pre dva meseca priču o grupi građana koji su imali plan da ukradu Dalijevo telo, prenesu ga u Pubol i tu ga sahrane pored Gale.\nDalijevski nadrealizam je na delu: kad vlada Katalonije upinje sve snage da se otcepi od Španije, i to nastoji da prikaže svetu kao izraz demokratskog prava Katalonaca, njihov čuveni sunarodnik, jedan od najkreativnijih umetnika 20 veka, prohodao je u suprotnom pravcu, ka Madridu.


Evo zašto biste trebali slušati muziku u radnoj sredini! | Krupljani.BA\nEvo zašto biste trebali slušati muziku u radnoj sredini!\nBilo da je riječ o učenju ili obavljanju određenih poslova u radnoj sredini, ljudi imaju mnogo problema prilikom koncentracije i postizanja određene tražene produktivnosti. Srećom, muzika nam u tome može mnogo pomoći, prenosi Studomat.\nIstraživanja rađena na Birmingham Univerzitetu u Engleskoj pokazuju da je muzika učinkovita u povećanju efikasnosti prilikom određenih procesa koji se ponavljaju – na primjer, ako je vaš zadatak provjeravanje e-mailova ili popunjavanje određenih proračunskih tablica, uz muziku ćete taj zadatak mnogo prije obaviti.\nAli kada je riječ o zadacima koji zahtijevaju veću aktivnost mozga, pronalazak savršene muzičke liste nije tako jednostavan.\nMuzika sa zvukovima iz prirode\nIstraživači sa Rensselaer Polytechnic Instituta nedavno su otkrili da slušanjem muzike sa zvukovima iz prirode možemo povećati naše raspoloženje i fokus. Zvukovi prirode mogu prikriti razumljiv govor, baš kao i bijeli šum koji istovremeno poboljšava kognitivno funkcionisanje, optimizirajući sposobnost koncentracije i povećavajući ukupno zadovoljstvo radnika.\nMuzika u kojoj uživate\nSlušanjem muzike koju volite osjećate se bolje. Teresa Lesiuk, asistent profesor u programu muzičke terapije na Miami Univerzitetu došla je do zaključka da lični izbor muzike koju ćemo slušati je veoma bitan, posebno kod onih osoba koje nisu pretjerano vješte u obavljanju njihovih poslova.\nUčesnici njenih proučavanja koji su slušali muziku u kojoj uživaju, svoje zadatke su brže obavljali u odnosu na grupu učesnika koji nisu slušali muziku. „Kada ste pod stresom, možete donijeti dosta nepromišljenih odluka, jer imate vrlo uzak fokus vaše pažnje. Kada ste u pozitivnom raspoloženju, u mogućnosti ste da razmislite o više opcija i da donesete mnogo bolje odluke za vas i vašu okolinu.“, izjavila je za New York Times.\nMuzika koju “ne registrujete”\nRazličita istraživanja ukazuju da bi muzika koju “ne registrujete” mogla biti najbolja opcija za povećanje produktivnosti. Istraživači sa Fu Jen Catholic Univerziteta u Xinzhuang City u Tajvanu, proučavali su kako sklonost prema određenom tipu muzike utječe na koncentraciju osoba koji je slušaju. Ustanovili su da kada zaposleni čuju muziku koju izuzetno vole ili koju nikako ne vole, ta muzika ih ometa u njihovom radu. Zaključak je da je najbolja muzika koja povećava vašu produktivnost na poslu muzika koju vaš mozak “ne registruje” i koju smatra “nebitnom”.\nMuzika bez teksta\nRiječi odvlače pažnju. Prema istraživanju stručnjaka sa Cambridge Sound Management katedre na Cambridge Univerzitetu, buka na radnom mjestu nije kriva kada je u pitanju produktivnost zaposlenika. Problem je u tome što naš fokus prelazi sa posla kojeg radimo na pokušavanje razumijevanja riječi koje dolaze iz naše okoline. Prema studijama iz 2008. godine sa Cambridge Univerziteta, razgovori na radnom mjestu ometaju oko 48% zaposlenih.\nUpravo zbog toga, došlo se do zaključka da na isti način i slušanje muzike sa tekstom odvlači vašu pažnju na riječi koje se spominju u toj pjesmi, pa je stoga mnogo bolje birati muziku koja nema tekst i uz pomoć koje ćete imati mnogo veći fokus na posao kojim se bavite u tom trenutku.\nMuzika sa specifičnim tempom\nMuzika sa specifičnom tempom može imati različite efekte na vaše raspoloženje. Jedna studija kanadskih istraživača otkrila je da je grupa studenata koji su radili IQ test imala bolje rezultate na testu tokom slušanja muzike sa promjenjivim tempom. Ako vaš posao zahtijeva da budete optimista, slušajte muziku koja ima tempo koji vas navodi na optimizam. Barokna muzika je popularan izbor za mnoge koji žele svoj posao da urade na što bolji način.\nU maloj studiji istraživača sa Maryland Univerziteta u Baltimoru, Harbour bolnice u Baltimoru i Pennsylvania Univerziteta u Philadelphiji, radiolozi su proučavali poboljšanja u svome radu i raspoloženju tokom slušanja barokne muzike.\nDruga studija istraživača iz Malezije pokazala je da su ispitanici prijavili drastično smanjenje osjećaja stresa i povećan osjećaj fizičke relaksacije tokom slušanja muzike koja je imala oko 60 taktova u minuti. U smislu klasične muzike, taj tempo se naziva „Larghetto“ koji se prevodi kao nešto ne tako brzo, ili čak usporeno.


Odgajite voće i povrće u saksiji - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Za lepši dan u Beogradu » Odgajite voće i povrće u saksiji\nAko vam povrÄ‡e u saksiji ne uspeva, zaÄini sigurno hoÄ‡e\nKatarina Vidaković 17. mart 2018. Za lepši dan u Beogradu Postavite komentar\nGajenju biljaka sa jestivim plodovima treba posvetiti dovoljno vremena i pažnje, što podrazumeva upoznavanje sa svakom kulturom u detalje. Nabavite literaturu i proučite je, internet je dovoljan izvor. Tu ćete pronaći i iskustva uzgajivača, kao i sorte koje su se pokazale kao najbolje u ograničenim uslovima.\nPodrazumeva se da želite da vaša bašta, pa bila to i jedna jedina saksija, bude što više organska. Kvalitet semena i zemlje su prvi uslovi, a sve naredne korake ćete naučiti da kontrolišete, uključujući zalivanje, orezivanje, đubrenje… Potrebno je, dakle, da pronađete organsko seme (ima ga u prodavnicama) i adekvatan supstrat. Savete možete da potražite i od proizvođača organske hrane na nekoj od beogradskih pijaca.\nVoće i povrće koje uspeva na terasama\nJagode. Postoje sorte koje rađaju u određeno doba, ili tokom čitave godine. Najbolje je ako imaju bar šest sati jakog dnevnog svetla.\nŠargarepa. Potrebno je održavanje stalne vlažnosti zemlje na određenom nivou i to je gotovo jedino o čemu ćete voditi računa.\nCvekla. Veoma je pogodna, kažu upućeni, za početnike. Nisu joj potrebni specijalni uslovi. Obradovaće vas podjednako sočnim ukusom kao najkvalitetniji primerci kupljeni na pijacama.\nPaprike (i papričice) donose plodove koji se relativno brzo smenjuju tokom cele godine ukoliko se gaje unutra, a mogu se gajiti.\nKrompir. I krompir možete gajiti u većim posudama, korpama, čak i u plastičnim vrećama.\nGrašak, blitva, lisnati kelj, paradajz, artičoke… takođe uspevaju u mini baštama.\nUkoliko imate veću osunčanu terasu ili vrt, možda je najbolje da razmislite o patuljastim sadnicama voća. Poslednjih godina kod nas se mogu pronaći patuljaste kajsije, breskve, kruške i nektarine, koje narastu do maksimalnih metar i po visine. U trenutku kupovine visoke su oko 40 cm. Iako im najviše prija dvorište, dovoljno velika saksija, uz pravilnu negu, može da bude zamena.\nAko imate pogodan podrum, možda ćete poželeti da uzgajate sopstvene pečurke…\nNajlakše od svega navedenog ipak ćete gajiti začine (čak i đumbir) u saksijama, pa ne propustite da ih imate uvek sveže, bukvalno na dohvat ruke.\nI tako, iako nećete moći da pripremite ručak za porodicu i goste od voća i povrća iz sopstvene mini bašte, kao specijalni dodatak ili dekoracija može da posluži upravo ubrana jagoda, ruzmarin, nana, nastrugana domaća šargarepa… Sadržaj vitamina, na primer, u tom trenutku je najveći.\nDa podsetimo i da gajenje biljaka opušta, donosi svežinu prirode i sasvim posebnu estetiku u vaš dom… Dovoljno razloga da se baš ovog proleća posvetite svom novom hobiju, u samom Beogradu.\nTagovibašta gajenje biljaka mini sadnice povrće povrće u saksiji proleće terasa voće voće u saksiji za lepši dan u beogradu\nPrethodni Beogradski irski festival 2018: Zeleni Beograd\nSledeći Ponovljeni beogradski izbori na četiri mesta


Mirotić je sa Kataloncima dogovorio trogodišnju saradnju, sa opcijom produžetka ugovora do 2023. godine. Spekulisalo se da je 28-godišnjem Podgoričaninu bio ponuđen šestogodišnji ugovor vredan 70 miliona evra.\nKako navode španski mediji, Mirotićev sadašnji ugovor težak je 45 miliona evra.\n- Nisam mogao da verujem kada sam čuo. Čudno mi je da igrač naglo prestane da zarađuje mnogo novca u NBA i opredeli se za povratak u Evropu. Ali siguran sam da on ima svoje razloge. Dobro je to za evropsku košarku, dobro je što se takvi igrači vraćaju u Evropu iako imaju opciju da prihvate odlične uslove u NBA. To je veliki plus za Evropu, rekao je Jasikevičijus.\nLitvanac je rekao i da se njegov status u Žalgirisu trenutno ne dovodi u pitanje, iako je bilo spekulacija da će novi angažman pronaći u NBA ligi, a kao potencijalni novi klub navodio se Memfis.\n- Imam opciju da iz Žalgirisa odem u bilo kom trenutku. Ali uvek ponavljam isto kada govorimo o toj temi. Za mene je veoma teško da napustim taj klub jer je to po organizaciji najbolji klub u Evropi. I to bez ikakvog budžeta, rekao je trener Žalgirisa.


Kiša negativno utiče na emocije, kako "podići" raspoloženje u 5 koraka\nČak devet odsto ljudi spada u kategoriju „mrzitelja kiše“, pokazala je jedna studija. Ova grupa ljudi oseća bes i neraspoloženje kada pada kiša. Drugo istraživanje pokazalo je da se tokom kišnih dana znatno poveća broj negativnih postova na Fejsbuku.\n“Ljudi se osećaju usamljenije kada padne mrak. Često viđam i očigledne promene raspoloženja – poput tuge ili manjka samopoštovanja – kada je napolju kiša”, kaže za WebMD Tekša Evans, klinička psihološkinja iz San Franciska, gde kiša u proseku pada 67 dana godišnje.\nAko kiša negativno utiče i na vaše raspoloženje, šta možete da učinite sa tim? Dr Evans savetuje da, čak i ako dođete u iskušenje da navučete zavese i uvučete se u krevet tokom kišnih dana, umesto toga – upalite svetlo!\n“Svetlost podiže nivo serotonina, a samim tim i popravlja raspoloženje!”, dodaje ona.\n“Ohrabrujem ljude da izlaze napolje i šetaju, čak i po hladnom i kišnom vremenu. Iako vam se čini da je tmurno, bićete izloženi UV zracima koji vam mogu pomoći u regulisanju cirkadijalnog ritma vašeg tela i poboljšanju raspoloženja”, objašnjava dr Semton.\n“Kada su ljudi sami, stvari izgledaju gore nego što jesu”, opominje dr Evans. Umesto da se krijete od kiše, povežite se sa ljudima i vaše raspoloženje će sigurno biti vedrije – bez obzira na to koliko je napolju tmurno.\nFoto: Juan Gomez on Unsplash\nRadar nove generacijePitanja koja možeš očekivati na razgovoru za posao u 2022, a koja su ranije bila skoro nezamisliva