Agencijska oznaka nekretnine je 9000195. NOVA DETELINARA. Oglasavamo prodaju garaze u nivou suterena. Povrsina garaze je 15m2. DIMENZIJE GARAZE SU 2.7m*6m. Garaza je uknjizena. Ulaz iz dvorista, kapija se zakljucava. Rolo vrata. Kontakt osoba sasa 064/820-7228. Kompletna ponuda na www.house-nekretnine.com (House nekretnine, Novi Sad, Reg. br. 200)\nCena 367 € po m2\nID: 9000038 - GRBAVICA. Oglasavamo prodaju dvorisne garaze u nivou suterena u Tolstojevoj ulici. Povrsina garaze je 19.01 m2. Garaza je uknjizena.. Moguc je dogovor oko cene ili dinamike isplate. Ulicna kapija se otvara daljinskim upravljacem a garaza se otvara r\nID: 9000039 - Oglasavamo prodaju suterenske garaze u Temerinskoj ulici. Povrsina garaze je 21.38m2. Garaza je uknjizena. Moguc je dogovor oko cene ili dinamike isplate. Ulicna kapija se otvara daljinskim upravljacem a garaza se otvara rucno. Kontakt osoba Sasa 06


Šurlan: Registrovano više "stanova na dan" u Banjaluci - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > Šurlan: Registrovano više “stanova na dan” u Banjaluci\nŠurlan: Registrovano više “stanova na dan” u Banjaluci\n22. Maja 2019. Istinito357Leave a Comment on Šurlan: Registrovano više “stanova na dan” u Banjaluci\nPomoćnik direktora Banjalučke Turističke organizacije Minja Šurlan rekla je za MODNO da je uspješno provedena kampanja koja je imala za cilj da se što više vlasnika stanova koji se izdaju na dan registruje za tu djelatnost.\n“Ovo je bio prvi korak ka legalizaciji takvih objekata. Ono što slijedi jeste organizacija okruglog stola gdje ćemo zajedno sa predstavncima republičkih institucija razgovarati o pronalasku najboljih rješenja da ljudi prijave svoj smještaj, a sa druge strane da im napravimo i olakšice da to učine”, rekla nam je Šurlan.\n“Zajedno sa gradskim institucijama planiramo da idemo u promociju. Takođe, preko Turističke organizacije Banjaluka izdavaoci stana na dan mogu svojim gostima da probliže turističku ponudu našeg grada. Na taj način možemo da promovišemo sve koji imaju bilo kakve veze sa turizmom, a kako bi svi profitirali”, rekla nam je Šurlan.\n“Kampanjom smo htjeli da podignemo svijest kod ljudi da izađu iz sive zone. Drugi korak jeste rad na terenu i početak kažnjavanja onih koji se nisu registrovali za djelatnost”, rekao je Stanić za Mondo.\nIstakao je da će uslijediti provjera i hotela, motela…\n“Nema potrebe da se bilo šta krije jer plaćanjem 2,5 KM boravišne takse dobijamo na bezbjednosti i sigurnosti, a takođe imaćemo tačnu evidenciju koliko imamo gostiju i raspoloživih smještanih kapaciteta.\n“Pred početak ljetne sezone izvršićemo kontrolu svih registrovanih. Djelovaćemo i po prijavama građana da li se neko prijavio ili ne. Posla će biti za sve institucije”, podvukao je Kecman.\nTagged banja luka istinito stan na dan\nOpljačkana pošta kod Konjica


Selidbe i prevoz ormara - Saveti za uspešno preseljenje! || Atom selidbe\nTags agencija Atom, agencija za selidbe, Atom, Atom selidbe, demontaža nameštaja, montaža i demontaža, plan selidbe, preseljenje, prevoz ormara, selidbe Beograd, selidbe domaćinstava, selidbe i prevoz ormara, selidbe nameštaja, selidbe ormara, selidbe specijalnih tereta\nPočetak novog poglavlja u životu nakon selidbe može biti stresan, ali uz adekvatnu i stručnu pomoć, selidbe i prevoz ormara i drugog nameštaja ne moraju biti. Udobnost doma stvara osećaj pripadanja, okruženost voljenim ljudima, ali i nameštaj, i zbog toga je bitno da se prevoz obavi što kvalitetnije.\nNa sam pomen selidbe mnogi ljudi pomisle na zahtevan, dugotrajan i iscrpljujuć proces. Zamišljena scena u glavi je neretko potpuni haos po kući, razbacane stvari, kutije, u pokušaju organizacije nastane totalna neorganizovanost. Selidba ume biti umarajuća obaveza, kako psihički, tako i fizički. Ukoliko se oslonite na stručne ljude da ceo proces selidbe obave umesto vas, selidba vama može predstavljati i uživanje.\nPripreme za selidbe i prevoz ormara\nPrilikom selidbe je od velike važnosti pripremiti se prikladno, naoružati se strpljenjem i odvojiti dovoljno vremena. Neophodno je sastaviti plan selidbe što pre, najbolje je to odraditi odmah nakon donošenja odluke o selidbi.\nBlagovremena priprema plana je pola odrađenog posla, čak i kada se preseljenje neće desiti još mesecima unapred. Na vreme pripremljen plan obezbeđuje sasvim dovoljno vremena da se preseljenje obavi na pravi način.\nOdređivanje budžeta za selidbe i prevoz ormara je važan korak. Usled određivanja budžeta treba razmotriti način selidbe, da li selidbu želite da obavite sami ili želite da angažujete stručna lica da to urade umesto vas.\nNije zagarantovan uspešno obavljen posao ukoliko se odlučite da sami obavite preseljenje, ali isto tako nije svejedno kome ćete prepustiti brigu o celom procesu. Zato je bitno da pre odabira agencije razmotrite mogućnosti i istražite iskustva i ocene. Ukoliko agencija ispunjava sve kriterijume i zahteve, selidba može da počne!\nVećina agencija među svojim uslugama pored same selidbe nude i montažu i demontažu nameštaja, pakovanje stvari, skladištenje, kao i odnošenje nepotrebnih stvari. Pre nego što se te stvari bace, potrebno ih je racionalno pregledati.\nDemontaža i montaža nameštaja je ključan korak\nNakon što odaberete vama najbolju agenciju, slede pripreme preseljenja. Tim profesionalnih radnika radi procenu stvari i nameštaja.\nNakon procene sledi pakovanje sitnog inventara, demontaža nameštaja i pravilno skladištenje u prevozno vozilo. Veće delove nameštaja kao što su kuhinjski elementi nije moguće drugačije prevoziti, izuzev u demontiranoj varijanti.\nStručno i kvalitetno odlaganje je od ključnog značaja za uspešne selidbe i prevoz ormara bez nezgoda, loma i oštećenja.\nZa prevoz selidbenih stvari se najčešće koristi kombi ili kamion, zavisi od veličine nameštaja, kao i od količine stvari koji se prevoze.\nNakon što stvari stignu u novi dom, sledi montaža nameštaja. Stručan tim će nameštaj montirati i osigurati, kako bi vam isti poslužili još dugo vremena. Osim montaže starog nameštaja, pruža se mogućnost montaže novog nameštaja iz salona ili prodavnice, čime se vama olakšava posao i povećava ugođaj.\nUspešne selidbe i prevoz ormara uz vašu malu pomoć\nIako tim profesionalaca bez po muke obavlja manje i veće selidbe, vi ipak možete pomoći da sve prođe još bolje. Način na koji možete pomoći nije preterano naporan, sve što možete da uradite je zapravo da spakujete sitne dragocenosti.\nNakit, slike i bitne dokumente možete i sami spakovati kako biste bili sigurni da su na bezbednom. Osim toga, možete spakovati i posteljinu, odeću, obuću, igračkice. Na ovaj način sebi olakšavate raspakivanje u novom domu jer ćete znati u koju kutiju ste šta spakovali.\nSve ostale poslove možete prepustiti timu Atom selidbe koja će profesionalno i kvalitetno spakovati i preseliti vaše stvari u vaš nov dom. Bilo da se selite u inostranstvo ili samo menjate stan ili kuću, uz naš tim možete računati na bezbrižne selidbe i prevoz ormara. Novo poglavlje možete započeti srećni, zadovoljni i odmorni!


Fudbal: Tandem Đuričin – Kovačević po dva puta - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nFudbal: Tandem Đuričin – Kovačević po dva puta\nSub avg 19\nDobra igra Bečejaca na startu srpskoligaškog karavana | Foto: Vlastimir Jankov\nOFK Bečej 1918 – Radnički (Nova Pazova) 4:0 (2:0)\nBečej: Gradski stadion kraj Tise. Gledalaca: 250. Sudija: Predrag Janjuš (Pančevo) 6. Strelci: Đurićin u 17, 28, Kovačević u 76. i 90. minutu za OFK Bečej 1918. Žuti kartoni: Mirkov i Janković (OFK Bečej 1918), Markišić i Zlatović (Radnički)\nOFK Bečej 1918: Živkov 7, Vorgučin 7 (Janković -), Kragović 7,5, Tomčić 8, Stanojev 7, Cvetković 7, Rahić 7,5 (Vasin -), Mirkov 7,5, Kovačević 8, Đuričin 9, Aleksić 7,5 (Babić -).\nRadnički (NP): Trifunović 5, Pantić 5, Zlatović 5, Zdravković 6, Cvjetinović 6 (Krstović 5), Lazić 6, Zorić 5, Markišić 6 (Markišić -), Saračević 5, Rajak 7, Knežević 5 (Džiknić -).\nJubilarna deseta pobeda Bečejaca od kako ih je preuzeo trener Jovica Lakić, ali najvrednija. Prethodnih devet je uknjiženo u pripremnom periodu, a jučerašnjom se startovalo po meri u srpskoligaškom karavanu.\nMomci sa Tise su sve vreme diktirali ritam utakmice | Foto: Vlastimir Jankov\nIako su momci sa Tise prešli u viši stepen takmičenja, njihov „sajperista“ Ognjen Đuričin nije promenio navike. Dva gola u prvom delu utakmice su na najboji način potvrdila koliko je omaleni napadač opasan kad se nađe u kaznenom prostoru rivala. Prvi put ga je u 17. minutu izuzetnom dubinskom loptom pronašao lukavi Čedomir Tomčić, onda je izbacio iz igre pratioca, a potom poslao golmana u meržu po loptu. Drugi put je Aleksandar Mirkov asistirao u 28. minutu, a Đuričin s desne strane pogodio suprotan ugao za 2:0.\nIzmeđu dva gola Bečejaca, gosti su mogli isto toliko puta da se raduju. Prvi put u 20. minutu, ali je grešku Cvetkovića istrčavanjem ispravio golman Živkov, a četiri minuta kasnije drugu grešku napravio je sudija Predrag Janjuš, jer nije sankcionisao očigledan prekršaj nad odbrambenim igračem domaćih i lopta je stigla do Kneževića, koji je iz više nego povoljne prilike traljavo šutirao kraj gola.\nZadovoljstvo Bečejaca na kraju utakmice | Foto: Vlastimir Jankov\nU nastavku i dalje dominacija Bečejaca, ali se do promene rezultata stiglo tek u finišu. Sada je dvostruki strelac bio Mladen Kovačević. Prvo je u 74. minutu propustio idealno proigravanje Đuričina, ali je minut kasnije ispravio grešku lukavim šutem sa ivice kaznenog prostora u levi donji golmanov ugao, da bi u poslednjoj akciji utakmice šut Vasina skrenuo u mrežu rivala za konačnih 4:0.


Čabradi: Trivan će biti saučesnik ako ne spreči nezakonite radove u Rakiti - Zelena stranka\nPočetna SaopštenjaČabradi: Trivan će biti saučesnik ako ne spreči nezakonite radove u Rakiti\n05.07.2019.\t Saopštenja, Republički poslanik\nZbog nezakonitog nastavka gradnje minihidroelektrane „Zvonce“ u selu Rakita na Staroj planini, Zelena stranka traži od ministra Gorana Trivana da hitno reaguje i obezbedi zaštitu zakonitosti i poštovanje pravnog poretka Republike Srbije i primora investitora da obustavi radove kako mu je naloženo rešenjem inspekcije.\n– Životna sredina se ne štiti u luksuznim, klimatizovanim kabinetima. Ministar Trivan je dužan da ode u Rakitu i svojim autoritetom primora investitora da prekine radove na izgradnji male hidroelektrane i vrati korito reke u prvobitno stanje, kako mu je naloženo izvršnim rešenjima nadležnih službi i inspekcijskih organa. Ukoliko to ne uradi, smatraćemo ministra saučesnikom u zločinu protiv prirode, i kršenju pravnog poretka Srbije i bićemo prinuđeni da protiv njega podnesemo krivičnu prijavu – rekao je Goran Čabradi, predsednik Zelene stranke i narodni poslanik u Skupštini Srbije.\nEkološka inspekcija je još u aprilu zabranila sve vrste radova u Rakiti, i naložila investitoru da iz korita reke izvadi sve cevi u dužini 300 i 350 metara. Umesto toga, investitor je nastavio s radovima. Zbog toga su Udruženje za zaštitu i očuvanje voda Lužničkog kraja i Savez mesnih zajednica Stare planine Ministarstvu zaštite životne sredine uputili zahtev da u Rakiti izvrši hitan inspekcijski nadzor, kako bi se sprečilo dalje uništavanje reke i prirode.\n– Pošto Ministarstvo ne izvršava svoje sopstveno rešenje, bićemo prinuđeni da prirodu Srbije zaštitimo tako što ćemo ministra izvesti pred sud. Ukoliko ministar nije u stanju da obezbedi poštovanje rešenja Ministarstva kojim upravlja, neka se izvini građanima Srbije i podnese ostavku. Ili neka radi posao za koji ga plaćaju građani Srbije – rekao je Čabradi.\nTeme: Zelena strankazaštita životne sredineGoran ČabradiRakitareke\nOd 29. septembra do 02. oktobra u Zrenjaninu je održan[...]\nZelene brigade su u četiri odvojene akcije u Novom Sadu,[...]


Nova smena u Bundesligi: Grim više nije trener Melsungena | Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / Nova smena u Bundesligi: Grim više nije trener Melsungena\nNakon Kristjana Andresona, ceh loših rezultata platio je i Hajko Grim. Četiri meča bez pobede, od čega tri poraza, dva u EHF kupu, bili su signal čelnicima Melsungena da je vreme za promenu. Nemački tim traga za naslednikom Grima, a dok se ne nađe odgovarajući kandidat, ekipu za koju nastupaju Nebojša Simić, Marino Marić i Domagoj Pavlović, predvodiće pomoćni trener Arjan Hinen.\nHajko Grim je u Melsungen stigao januara 2018. godine iz švajcarskog Kriens-Lucerna, kao pomoćnik Majkla Rota, da bi par meseci kasnije preuzeo ulogu glavnog trenera. Pod njegovim vođstvom, tim je prvu kompletnu sezonu završio na petom mestu u Bundesligi i na taj način izborio učešće u EHF kupu.\nSastav iz nemačke regije Hesen trenutno zauzima sedmo mesto u nacionalnom šampionatu, sa pet bodova manje od pozicije koja garantuje plasman u evropska takmičenja, ali i utakmicom manje.\nFoto: MT Melsungen facebook\nHajko GrimMT Melsungen\n← Prethodni članak Dibirov, Radivojević, Kuduz i Šarac u trci za „zlatnu loptu“\nNaredni članak → Vraća se Bjarte Mirhol!\nŠOK U MELSUNGENU: Nenad Vučković posle pada ostao bez svesti na treningu


Jagodina korisnici zainteresovani za gej dejt, Gay Oglasi Srbija\nJagodina Korisnici Zainteresovani Za Gej Dejt\nTražite li partnera? Pregledajte nove korisnike u nastavku i možda nađete svog savršenog saputnika. Stupite u kontakt s njima i dogovorite dejt još večeras. Naša zajednica ima na 1000 pridruženih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se upoznaju sa osobom kao što ste Vi! Registrujte svoj 100% besplatan nalog sad\nok lik bez iskustva trazi mladjeg muskarca


Šta je istina o blokadi računa Doma zdravlja Istočno Sarajevo? - FILTER\nŠta je istina o blokadi računa Doma zdravlja Istočno Sarajevo?\nDirektor Doma zdravlja Istočno Sarajevo Dejan Šešelj uputio je jutros apel rukovodstvu grada, te opština Istočno Novo Sarajevo i Istočna Ilidža da se što hitnije uključe u rješavanje problema ove zdravstvene ustanove.\nOn je u izjavi Srni naveo da je Domu zdravlja blokiran račun zbog neizmirenih obaveza za grijanje.\nŠešelj je izjavio Srni pojasnio da je firma “Toplane” iz Istočnog Novog Sarajeva tužila Dom zdravlja jer joj je ova zdravstvena ustanova dužna za proteklih godinu i po dana 100.953 KM, te dodao da je sa računa Doma zdravlja odmah skinuto 38.000 KM, koje su bile planirane za kupovinu reagenasa i materijal za rendgen.\nŠešelj dalje kaže da su povećani troškovi za kupovinu reagenasa za laboratoriju, te podrške rendgen aparata koji je projektovan da snimi 25 osoba dnevno, a nekada ih je bilo i 150.\n“Kovid 19 traje predugo, već dvije godine, tako da smo se odlučili da naši građani što manje trpe, a što je dovelo do gomilanja obaveza Doma zdravlja prema Toplanama“, pojasnio je direktor i podsjetio da se ova zdravstvena ustanova finansira iz Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske.\nOn je naglasio da bi sredstva Fonda za januar mogla biti umanjena zbog potrošnje lijekova, čiji se iznos odbija od cjelokupne tranše namijenjene Domu zdravlja, a što se obračunava u ovom periodu.\n“Apelujem na osnivače, opštine Istočno Novo Sarajevo, Istočna Ilidža, ali i na grad Istočno Sarajevo, da se što hitnije uključe u rješavanje našeg problema”, istakao je Šešelj, te dodao da je sa njihovim problemom upoznato i nadležno ministarstvo.\nŠešelj je naglasio da su zaposleni u Domu zdravlja u posljednje dvije godine preumorni, jer zbog virusa korona rade i po dvije smjene, te dodao da se ovakvim postupkom “Toplana” dovode u pitanje i plate zaposlenih radnika.\nSa druge strane direktor “Toplana” Dejan Berjan podsjeća da Toplane nisu isključile grijanje Domu zdravlja, a blokirao ih je nadležni Privredni sud.\nOn tvrdi da nije bilo drugog načina da Toplane naplate dug.\n“Toplane su tužile Dom zdravlja još u septembru 2021. godine, tj. prije početka grejne sezone, zbog duga za grijanje koji se odnosi na 19 neplaćenih računa. (75.537,10 KM).\nToplane ni u jednom trenutku nisu željele da ugroze funkcionisanje Doma zdravlja i nismo mogli znati da će Privredni sud blokadu izvršiti 31.12. u vrijeme praznika”, navodi Berjan.\nBlokadom je sa računa Doma zdravlja skinuto 38.228,32 KM, (koji se odnosi na kamate i dio duga) ali na sastanku sa upravom Doma zdravlja i jednim od osnivača odnosno načelnikom opštine Istočno Novo Sarajevo Jovanom Katićem postignut je dogovor, kaže Berjan.\n“Vansudsko poravnanje je potpisano još 05. januara i time je omogućeno Domu zdravlja da preostali dug u iznosu od 62.725 KM plaća u 30 mjesečnih rata a račun Doma zdravlja je odblokiran. Znamo da je situacija zbog kovida vrlo teška i složena, ali smo bili prinuđeni na ovaj potez, jer uprava Doma zdravlja nije imala sluha niti razumijevanja za dug prema Toplanama”, ističe direktor Toplana.\nBerjan poručuje da je i u tom preduzeću, koje nije na budžetu kao Dom zdravlja, situacija teška te da imaju obaveze prema dobavljačima koje moraju redovno izvršavati.\nTags: blokada računa Dejan Berjan Dejan Šešelj Dom zdravlja Istočno Sarajevo Toplane-INS\nPrethodna Jolić: Očišćeni putevi prvog prioriteta, ekipe na terenu\nSledeća Obilježeno 28 godina od pogibije Zorana Cvijetića


"Rosoneri" pokvarili Mihajlovićev povratak - Sportska centrala\n8 dec 2019. 22:50\nBolonja – Milan 2:3 (1:2)\nErnandez 40′(ag), Sansone 84′(pen) – Pjontek 15′(pen), Ernandez 32′, Bonaventura 46′\nU poslednjoj utakmici 15. kola Serije A Milan je slavio u Bolonji.\nSiniša Mihajlović se vratio na klupu prvi put posle presađivanja koštane srži, ali njegov bivši klub nije imao „popusta“. Srpski stručnjak je ovacijama dočekan na stadionu „Renato Dal’Ara“ a za trijumfalan povratak je nedostajalo bolje izdanje njegovih igrača, pre svega poslednje linije tima.\n„Rosoneri“ su lako stigli do dva gola prednosti, koristeći greške odbrane Bolonje. Pjontek je načeo domaćina iz penala u 15. minutu, Ernandez u 32. na asistenciju Susa duplirao prednost gostiju, da bi isti igrač vratio Bolonju u igru, autogolom u završnici prvog poluvremena.\nOčekivala se reakcija Mihajlovićevih igrača u nastavku, ali tek što je počelo drugo poluvreme, usledila je nova greška odbrane, loše ispucavanje lopte i Bonaventura je preciznim udarcem sa ivice kaznenog prostora povećao vođstvo Milana.\nBolonja je mlako napadala, da bi u 84. minutu iz penala, preko Sansone vratila nadu. To je ipak bilo sve što je domaćin tim večeras uspeo da učini.\nViše 2.50 @ 2.75\nGranada - Deportivo Alaves : Predlog tip\nFudbalMarko- 20 sep 2020. 16:08 0\nMasimilijano Alegri ne može bez fudbala. Odlučio je da se vrati na posao i opet radi ono što najbolje ume.


Belgija uvodi nove mjere Vlasti Belgije saopštile su da uvode nove mjere nakon naglog porasta broja zaraženih virusom korona u posljednje tri sedmice, uključujući znatno smanjenje dozvoljenih socijalnih kontakata.\n27. 07. 2020. u 18:50 Face.ba\nVlasti Belgije saopštile su da uvode nove mjere nakon naglog porasta broja zaraženih virusom korona u posljednje tri sedmice, uključujući znatno smanjenje dozvoljenih socijalnih kontakata.\nPremijer Belgije Sofi Vilmes rekla je novinarima u Briselu da će od srijede, 29. jula, porodice ili lica koja žive zajedno moći da se sastanu sa još petoro ljudi, što je znatno manje u odnosu na sadašnje ograničenje od 15 lica.\nNa javnim događajima biće prepolovljen dozvoljeni broj ljudi i to na stotinu u zatvorenom i 200 na otvorenom, prenosi "Russia Today.\nVilmesova je istakla da bi stanovnici Belgije trebalo da rade od kuće što je više moguće.\n"Danas ponovo reagujemo kako bismo zadržali situaciju pod kontrolom i spriječili opšte vanredne mjere. Čini se da su oni koji su zaraženi više zarazni za druge nego kada su uvedene vanredne mjere u zemlji sredinom marta", dodala je Vilmesova.


Azijske berze: Manji skok dolara, oprezna trgovina – The PRESTIGE\nBerza 10.04.2017. azijske berze, berza, cijene nafte, dolar\nNa azijskim berzama u ponedjeljak se trguje oprezno jer su povećani geopolitički rizici usmjerili ulagače u investicije koje se smatraju sigurnije u nesigurnim vremenima, kao što su državne obveznice\nNa Tokijskoj je berzi Nikkei indeks oko 7,00 sati bio u plusu 0,6 odsto, dok su cijene akcija u Hong Kongu i Australiji porasle između 0,1 i 0,5 odsto. Berzanski indeksi u Singapuru, Šangaju i Južnoj Koreji pali su između 0,2 i 0,8 odsto, pa je MSCI indeks azijsko-pacifičkih akcija, bez japanskih, u 7,00 sati bio gotovo nepromijenjen u odnosu na petak, kada je pao 0,4 odsto.\nAzijski su ulagači oprezni dok prate razvoj situacije nakon najveće američke vojne akcije u Siriji od početka građanskog rata prije šest godina, što je dodatno ojačalo geopolitičku neizvjesnost na Bliskom istoku. Od petka, kada je ulagače uznemirio raketni napad s američkih brodova u Sredozemlju na sirijsku vojnu bazu koju kontroliše tamošnji predsjednik Bašar al-Assad, situacija na tržištima ipak se smirila.\nU fokusu ulagača ove će nedjelje biti početak sezone objava kvartalnih poslovnih rezultata američkih kompanija. U anketi Reutersa analitičari procjenjuju da su kompanije iz sastava S&P 500 indeksa u prvom tromesječju ove godine ostvarile 10,1 odsto veću dobit nego u istom lanjskom razdoblju, a da su njihovi prihodi u prosjeku porasli 7 odsto. Ulagači se nadaju i većem rastu dobiti i prihoda, s obzirom da su akcije na Wall Streetu, po nekim mjerilima, preskupe.\nPosljednjih su mjeseci cijene akcija snažno rasle zbog obećanja predsjednika SAD-a Donalda Trumpa da će smanjiti poreze i povećati državnu potrošnju, ali kako do toga nije došlo, ulagači se pitaju slijedi li razdoblje korekcije cijena. Zbog toga se trguje oprezno, a ulagači su skloniji manje rizičnim investicijama, kao što su državne obveznice.\nCijene su nafte stabilne jer se ulagači plaše poremećaja snabdijevanja s Bliskog istoka, nakon američkih napada na Siriju. Tako se jutros cijena barela na američkom tržištu kreće oko 52,40 dolara, koliko je iznosila i na kraju prošle nedjelje u kojoj je porasla više od 3 odsto.\nA na valutnim je tržištima dolar blago ojačao, pa se njegov indeks, koji pokazuje vrijednost američke u odnosu na šest najvažnijih svjetskih valuta, jutros kreće blizu najvišeg nivoa u mjesec dana, oko 101,25 bodova, dok je u petak na kraju trgovanja iznosio 101,15 bodova. Pritom je kurs dolara prema japanskoj valuti dostigao 111,40 jena, dok je u petak iznosio 111,10 jena. Američka je valuta blago ojačala i u odnosu na evropsku, pa je cijena eura pala na 1,0580 dolara, dok je u petak iznosila 1,0590 dolara.


Nastavlja se niz efikasnih susreta kad igraju ovi rivali? - Sportske novosti\nNaslovna H2H Nastavlja se niz efikasnih susreta kad igraju ovi rivali?\nNastavlja se niz efikasnih susreta kad igraju ovi rivali?\nOd 20 časova se u okviru Belgijske Prve lige, sastaju ekipe Lokeren i Mouscron, a meč se igra u Grupi B za Ligu Evrope i to kao meč 7.kola.\nLokeren je na 2.mestu sa skorom 2-3-1 i gol razlikom 11:11. Na domaćem terenu imaju skor 2-1-0 i skor 6:2. Poslednja 4 mečeva koja su odigrali zavšena su sa više od tri pogodka, uz gol sa obe strane.\nMoucsron se nalazi na 5.mestu sa skorom 2-1-3 i gol razlikom 9:15. Na gostovanjima imaju skor 1-0-2 i gol razliku 6:11.\nU međusobnim mečevima između ovih ekipa redovna pojava je da se mreže tresu sa obe strane, tako da je poslednjih 7 duela zavšreno golovima i jednog i drugog tima, a na 6 od 7 bio je prolazan i tip GG&3+. Na 5 od 6 poslednjih mečeva bila je prolazna i igra GG&2-3.\nU današnjem meču favorit je Lokeren koji bolje igra od završetka regularnog dela, ali mi se odlučujemo za tradicionalnih GG, kladionice nude kvotu za ovu igru od 1,60, dok se igra GG&3+ plaća 1,86. Kvota na igru GG&2-3 je 3,35.\nbelgija play off\nPrethodni tekstGost nikad nije poražen od današnjeg protivnika\nSledeći tekstSvakog dana TIKET DANA tačno u podne! (6. maj)


Bela kuća: Razmatraju se tri scenarija za napad na Siriju : Nadlanu.com\nBela kuća: Razmatraju se tri scenarija za napad na Siriju\nObjavljeno 1. sep 2013. / 17:22:13\nKako prenosi Dojče vele, prva opcija predviđa uspostavljanje zone zabrane leta. To podrazumeva da će Amerikanci iznad određenih područja u Siriji onemogućiti preletanje bombardera i helikoptera vojske predsednika Bašara el Asada. Na taj način Asadova vojska više ne bi bila u poziciji da iz vazduha vrši napade na ustanike i sirijsku opoziciju.\nZa pobunjenike bi to bila velika pomoć, smatra Hans-Joahim Šmit iz hesenske Fondacije za mir i istraživanje ratnih konflikata.\nDa bi uspostavili zonu zabrane leta, Amerikanci moraju da neutrališu sirijsku protivvazdušnu odbranu, ističe Pol Rodžers, ekspert za bezbednost britanskog trusta mozgova "Oksfordska istraživačka grupa" (Oxford Researć Group).\n"To bi moglo da bude veoma skupo, a, pre svega, opasno, zato što je Rusija Siriji obećala isporuku modernih sistema za protivvazdušnu odbranu", smatra Rodžers.\nHans-Joahim Šmit primećuje: "Ako ih Rusija zaista isporuči, Amerikanci u tom slučaju imaju ozbiljan problem."\nŠmit smatra da je manje verovatan scenario da će se SAD odlučiti za zonu zabranjenog leta:"To bi Amerikance uvuklo dublje u konflikt, a to američka administracija ne želi."\nPored toga, za to je potrebna i saglasnost Saveta bezbednosti UN i sasvim je sigurno da će Kina i Rusija biti protiv.\nDruga opcija vojne intervencije bila bi napadi raketama.\nEkspert Rodžers podseća da takve rakete pogadjaju cilj sa maksimalnim odstupanjem od 20 metara.\nREANIMIRALI SU ME KAO NA POSLEDNJOJ KIRETAŽI: Miljana Kulić…\nKOMANDER STIGAO U BELU KUĆU: Džo Bajden predstavio javnosti…\nNISAM SPREMAN: Fran Pujas o ulasku u "Zadrugu 5"\nHAVANA SINDROM: Misteriozna bolest u Beloj kući\n"Deset takvih raketa na jedan cilj imalo bi i efekat zastrašivanja", smatra Rodžers. Tako bi mogli da se unište vojni ciljevi kao što su aerodromi, čime bi se oslabila vojna eskadrila Asadovog režima.\nSAD imaju nekoliko razarača i podmornica u Sredozemlju, sa kojih bi mogli da se pokrenu takvi napadi. U tom slučaju, sirijski vojni avioni ne bi mogli da poleću, ali bi se piste mogle brzo popraviti.\nHans-Joahim Šmit smatra da je ta opcija najverovatnija. To bi, prema njegovom mišljenju, bio efektivan, ali ograničen napad, u koji Amerikanci ne bi duboko ulazili.\nTreća opcija bila bi pojačana isporuka oružja ustanicima. Amerikanci zvanično ne isporučuju oružje sirijskoj opoziciji, ali preko Turske i Jordana oružje i municija stižu, što finansiraju Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati.\nHans-Joahim Šmit smatra da je ta opcija manje verovatna, jer za moderno američko oružje pobunjenici moraju da budu i dobro obučeni.\nPodsetimo, nakon jučerašnje odluke predsednika SAD Baraka Obame, Bela kuća je sinoć zvanično uputila Kongresu nacrt rezolucije kojim se odobrava intervencija u Siriji.\nDržavni sekretar SAD Džon Keri izjavio je danas da SAD imaju nove dokaze da je Sirijski režim koristio nervni gas sarin protiv svog naroda.\nbela kućasirijavojna intervencija


Ni 18 godina od zločina u Livadicama nema pravde - Radio Kontakt Plus\nNi 18 godina od zločina u Livadicama nema pravde\n14:30, 16.02.2019Izvor: RTV KIM\nDanas se navršava osamnaest godina od napada na autobus "Niš ekspresa" u selu Livadice kod Podujeva u kome je poginulo 12 ljudi, a povređene su 43 osobe. U crkvi Svete Petke u Lapljem Selu i na grobu poginule Mirjane Dragović služen je parastos.\nParastos je služio otac Bojan Krstić, paroh u crkvi Svete Petke.\nJelena, sestra poginule Mirjane Dragović, jedne od žrtava ovog zločina, kaže da je Kosovo prostor gde se ne poštuje pravda, gde sve može i gde je sve dozvoljeno, gde niko ne odgovara za zločine počinjene nad Srbima. Ističe da se tuga i bol ne umanjuje, već naprotiv, kako godine prolaze sve je veća, jer je pravda nedostižna.\n"Prošlo je 18 godina od ovog gnusnog zločina, da je 12 beba rođeno na današnji dan to bi bilo 12 punoletnih ljudi, akademskih građana, a mi do današnjeg dana nemamo odgovorne za to, velika je to sramota za civilizaciju i svet".\nJedna od preživelih putnika, koja se u trenutku nesreće nalazila u autobusu, Gordana Đorić, priseća se tog dana sa istim bolom i tugom kao prvog.\n"Isti je osećaj, nikada nećemo zaboraviti. Kada je obeležavanje ovog dana emocije su posebno pojačane. Drži nas nada da će vinovci ovog zločina biti pronađeni, a ako ne budu odgovarali pred ovozemaljskim sudom, odgovaraće pred božjim".\nOvog dana se priseća i gradonačelnik Gračanice Srđan Popović koji je i sam bio u jednom od pet autobusa i kaže da ni posle toliko godina traganjem za istinom i borbom za pravdu, nema odgovora ko su počinioci ovog zločina i mnogih drugih koji su počinjeni nad Srbima na Kosovu.\n"Nemamo odgovore ni od međunarodne zajednice koja ima najviša ingirencija i mehanizama da odgovori na ovo pitanje, kao ni od institucija u Prištini. Mi nećemo stati i naša je obaveza da se borimo za istinu dok svi zločini na Kosovu ne budu rešeni", kazao je Popović.\nPesnik iz Gračanice Ratko Popović kaže da su se Srbima na Kosovu najveći zločini dešavali na njihovim najvećim svečanostima, ali bez obzira na to, kaže da moramo istrajati u borbi za našu domovinu.\n"Nije slučajno da je taj datum odabran za taj zločin.To je bilo veliko upozorenje da se Srbima ukaže da im nije mesto na Kosovu. Ali nas to uspravlja, daje nam snagu da istrajemo, pored svega što nam se desilo i što će nam se desiti, a to nas i čini velikim narodom. Nažalost pravde nema, ali sa ovog mesta poručujemo da ćemo ovde ostati jer mi nemamo rezervnu zemlju", zaključuje Božović.\nZločin, jedan od najtežih po dolasku međunarodne zajednice na Kosovu, dogodio se kada je prvi od pet autobusa sa raseljenim Srbima u pratnji Kfora, krenuvši na zadušnice, nagazio na eksploziv postavljen u propustu ispod puta.\nNajmlađa žrtva jednog od najgnusnijih zločina koje su Albanci počinili nad Srbima na Kosovu bio je dvogodišnji Danilo Cokić.\nU napadu su poginuli i Nenad Stojanović, Dragana Vukotić, Lazar Milkić, Snežana Zdravković, Sunčica Pejčić, Njegoš Cokić, Mirjana Dragović, Milinka Kragović, Velja Stakić, Slobodan Stojanović i Živana Tokić.\nJedini osumnjičeni za napad bio je Fljorim Ejupi je 2009. godine oslobođen zbog nedostatka dokaza, drugostepenom odlukom vrhovnog suda Kosova, iako je u prvostepenom postupku bio osuđen na 40 godina zatvora.\n18 godina od napada na autobus Niš ekspresa u Livadicama, počinioci nepoznati


Sport arhiva vesti 24.09.2018 - Naslovi.net\nFudbaleri crno-belih dobili šta su zaslužili Partizan premirao igrače kao da su pobedili u derbiju\nPokazali su želju! Uprava Partizana isplatila je danas fudbalerima premije za pobedu u 158. večitom derbiju, uprkos tome što je utakmica protiv Crvene zvezde završena rezultatom 1:1. Kako je izjavio generalni direktor Miloš Vazura za crno-bele je… »\nCrveno-bele ponižavaju, a divi im se cela Evropa Predsednik Crvene zvezde svima zapušio usta!\nPredsednik FK Crvena zvezad Svetozar Mijailović obratio se javnosti posle 158. večitog derbija i poručio da komšije iz Partizana "spinuju" i predstavljaju se kao žrtve da bi opravdali sopstvenu nesposobnost. "Kao predsednik najvećeg kluba na… »\nOtišla kod Duška, a jk je posle povratka ostala šokirana jer je Kinezi ovako gledaju! (FOTO)\n"Pored toga sam i plavuša, pa sam im dodatno upadala u oči”, priča Jelena. Čudom ne može da se načudi zbog čega Kinezi gledaju u nju kao da je sa druge planete! Pop zvezda, koja je nedavno s porodicom boravila u gradu Guangdžou, gde njen muž… »\n24.09.2018 Sport, izvori


Skidanje filmova besplatno na jednostavan način (torrent) - 2022\nSetio si se nekog starog filma i poželeo si da ga sačuvaš u svom računaru kako bi mogao opet da ga odgledaš? U potrazi si za rešenjem, i evo te ovde, spreman da pročitaš ovaj tekst, u nadi da češ napokon naučiti kako možeš skidati filmove besplatno sa interneta i sačuvati ih u svoj računar. Došao si na pravo mesto. Preporučujem ti da pažljivo pročitaš tekst koji je u nastavku, mogu da ti garantujem da ćeš naći bitne podatke za besplatno skidanje filmova.\nU daljem tekstu, možeš da nađeš sve potrebne informacije koje će ti pomoći da sam nađeš i skineš film po svojoj želji, pomoću servisa koji koristi umreženu tehnologiju baze podataka za deljenje podataka (kao što su npr. filmovi) zvanu BitTorrent, i omogućuje besplatno skidanje filmova istih zahvaljujući određenim programima, između kojih je uTorrent, koji će tebi koristiti u nastavku.\nNemoj da brineš ako ti nije baš jasno o čemu se radi i nemoj da pomisliš da je skidanje filma težak proces. Ustvari je veoma jednostavno download filmova. Potrudiću se da ti jasno objasnim, korak po korak, kako da skineš film koji tražiš i kako cela priča oko Torrent-a funkcioniše.\nSkidanje filmova pomoću uTorrent-a sa YTS.am\nDrugi Torrent sajtovi za skidanje filmova\nUbrzati skidanje sa uTorrent-a\nPAŽNJA: Ovaj tekst vodič služi samo za informisanje. Ne odgovoramo u slučaju da ove informacije koristiš na pogrešan način. Želim da napomenem da se na BitTorrent mreži, pored originalnog i u potpunosti legalnog materijala, nalazi i piratski sadžaj koji je ilegalno deljen. Skidanje i korišćenje takvog materijala je takođe ilegalno i postupak može biti sankcionisan u skladu sa zakonom. Ovaj tekst nije napisan u nameri da promovišе pirateriju i ne odgovaram u slučaju da se ove informacije koriste na pogrešan način.\nSkinuti uTorrent program za skidanje filmova\nAko si zainteresan za to kako možeš skinuti film sa Torrent-a, prvo što je potrebno da uradiš, pre nego što uopšte počnemo sa pretragom, jeste da skineš program za besplatno skidanje filmova uTorrent. Poveži se sa njihovim sajtom – možeš to učiniti sledećim linkom – pa spusti stranicu malo na dole (skrolaj) dok ne naiđeš na zeleno dugme Download uTorrent Classic, pa pritisni ga. Pojaviće se razne kartice, od kojih je potrebno da izabereš BASIC pritiskom na plavo dugme DOWNLOAD NOW da bi započeo skidanje.\nKada se download završi, pokreni uTorrent.exe fajl koji si upravo skinuo da bi započeo instalaciju uTorrent-a. Jednom kada si započeo instalaciju, potrebno je da par puta pretisneš zeleno dugme Next, pa nakon toga dugme Agree (koji se pojavljuje na istom mestu), pa opet nastavi sa dugmetom Next.\nObrati pažnju pri instalaciji uTorrenta, da ne prihvatiš instalaciju drugih programa (kao npr. Opera, Adaware Antivirus itd.) tako što ćeš da ukloniš potvrdu stavku koja na početku glasi Install… (npr. Install Opera browser) ili Yes, I’d love to check out this download pri prikazivanju promotivnog programa, pre nego što nastaviš sa dugmetom Next. Ako ti bude ponuđena instalacija drugih dodatnih programa, odbij klikom na Skip Offer ili I do not accept.\nKada si došao do kraja instalacije programa za skidanje filmova uTorrent-a, pritiskom na dugme Finish, pokreni aplikaciju, koja se sad pojavila na desktop-u, pa nastavi na sledeći korak kako bi napokon prešao na konkretno skidanje filma.\nNakon poslednjih koraka, dakle instalaciju uTorrent-a, pređimo odmah na to kako skinuti filmove pomoću ovog programa i gde uopšte oni mogu da se potraže. Znaj da se uTorrent program koristi samo kao most za besplatno skidanje filmova i drugih fajlova sa bitTorrent mreže, dok pretragu filmova vršiš na najobičnijem pretraživaču (Chrome, Opera itd.), odnosno na nekim sajtovima za skidanje filmova koji su posvećeni tome.\nDakle da bi pronašao svoj film za skidanje, savetujem ti da se prebaciš na YTS.am, odnosno najbolji sajt za pretraživanje filmova sa bitTorrent mreže. Na njemu možeš naći hiljade filmova, starijih i novijih (većinu piratskih), u svim video kvalitetima i formatima. YTS.am je najpopularniji sajt ove vrste, namenjen samo za skidanje filmova i ništa drugo.\nSada kada se nalaziš na ovom sajtu, pretraži svoj film i ukucaj tačan naziv u polje za pretragu pod naznakom Quick search, koji se nalazi u gornjem delu (obrati pažnju i pogasi reklame koje iskaču svakom drugom interakcijom sa sajtom) pa lupi enter.\nJednom kada si pronašao film koji želiš da skineš, pre nego što nastaviš na Download filma, bitno je da proveriš sledeće: potrebno je da skrolaš na dole, dok ne naiđeš na podnaslov Tech specs, pa videćeš da možeš da izabereš različite formate filma koji su dostupni za skidanje (720p, 1080p itd.). Jednom kada si izabrao koji format filma želiš, obrati pažnju na to šta piše pod nadznakom P/S:\nPeers (P) predstavlja broj ljudi koji u ovom trenutku skidaju taj određeni Torrent fajl (film) na svoj računar, koji istovremeno dele skinute delove sa tobom i ostalima na bitTorren mreži.\nSeeds (S) je broj ljudi koji isto tako dele taj isti Torrent fajl (film), ali koji su već završili sa skidanjem pa raspolažu celim sadržajem i dele to sa onima koji skidaju – peers.\nDakle ovo poslednje znači da treba da obratiš pažnju na broju peers/seeds pre nego što počneš skidanje nekog fajla (u ovom slučaju filma) sa Torrent-a. Od toga će ti zavisiti brzina kojim će se taj film skinuti..odnosno bice veoma spora ukoliko broj Peers/Seeds bude previše mali (ispod 15-20 skidanje se obično ne isplati).\nDa bi napokon nastavio sa skidanjem filma, skrolaj gore na početak i pretisni zeleno dugme Download, otvoriće se prozor na kom je potrebno da ponovo pretisneš zeleno dugme Download ispod željenog formata (koji si prethodno proverio) da bi skinuo .torrent fajl – ili pretisni na magnet, pa prihvati na dugme Open uTorrent koji se pojavljuje u prozorčiću, da bi se direktno spojio sa uTorrent-om i započeo skidanje.\nSada pokreni .torrent fajl koji si skinuo i sačekaj da se uTorrent otvori pa potvrdi skidanje filma pritiskom na OK dugme.\nOstaje ti da sačekaš neko vreme, dok se film ne skine u potpunosti, pre nego što možeš da ga odgledaš. Možeš da pratiš status dokle je skidanje stiglo pod nadznakom Status. Isto tako možeš da vidiš vreme za koliko će otprilike film biti spreman pod naznakom ETA ili po kojoj brzini se film trenutno skida pod nadznakom Down Speed.\nDrugi Torrent sajtovi za besplatno skidanje filmova\nAko si probao sa prethodnim koracima, i nisi uspeo da nađeš svoje filmove za download, pa želiš da probaš da izvršiš pretragu istog na nekim drugim najboljim Torrent sajtovima za skidanje filmova, pogledaj linkove u nastavku i pokušaj ponovo, procedura je slična za sve torrent sajtove za download filmova.\nMoram da te upozorim da je skidanje fajlova na ovakvim sajtovima dosta delikantan posao ukoliko se ne razumeš mnogo u to gde klikćeš, šta su reklame i šta ne, ili ako jednostavno ne razumeš baš najbolje engleski. Naravno sve to može greškama da se nauči, ali znaj da lako možeš da zaraziš svoj računar i skineš neki virus.\nSavetujem ti, pre nego što skineš bilo šta, da budeš siguran u to da je fajl siguran proveravajući komentare drugih korisnika za određene Torrent fajlove koje pronalaziš. Takođe obrati pažnju i na broju peers/seeds i na veličinu fajla – koji treba da ti izgleda realan (relativno od veličine i kvaliteta filma) u odnosu na sta škidaš – npr. filmovi u normalnoj HD rezoluciji (720p – 1080p) se kreću ok približno 1GB do približno 3GB .\nSada kada smo razjasnili, prilažem ti u nastavku razne sajtove koji služe za pretragu .torrent fajlova koji omogućuju skidanje sa bitTorrent mreže…gde možeš da potražiš svoje filmove za skidanje:\nThe Pirate Bay je najpoznatiji i mozda najbolji sajt za pretragu Torrenta. Na njemu mogu da se nadju milioni fajlova u svim kategorijama i veoma je jednostavan za korišćenje. Na njemu možeš lako da razlikuješ dobrog od lošeg Torrenta zahvaljujući velikom broju korisnika koji redovno komentarišu na razne skinute Torrente.\nRARBG je još jedan poznati sajt odakle možeš da potražis i skineš film. Jednostavan je za korišćenje, poznat je po visoko kvalitetnim fajlovima i u konstantnom je ažuriranju.\n1337x je još jedan poznati sajt, za skidanje sa bitTorrent mreže, na kom takođe možeš lako da se snađeš zahvaljujući njegovom jednostanom interfejsu i lakoći u koriščenju.\nKao što prethodno već rekao, skidanje Torrenta sa ovakvih sajtova može da bude fatalan ako nisi siguran šta skidaš. Budi takođe veoma pažljiv s tim kako ćeš da iskoristiš taj materijal, podsećujem te da se na ovim sajtovima nalazi piratski materijal koji je ilegalno deljen i koji je takođe ilegalan za skidanje.\nUbrzati proces kako skinuti film sa uTorrent-a\nAko si možda primetio da se uTorrent čudno ponaša, tako što za skidanje jednog manjeg fajla upotrebljava previše vremena, iako si siguran da si dobro proverio seeds/peers i da je njihov broj dovaljan, verovatno postoji neki drugi razlog, tebi nepoznat, koji sigrurno može da se reši.\nPre nego što pređemo na ubrzavanje samog uTorrent programa za besplatno skidanje filmova sa interneta, postoji jedna bitna stvar koju bi trebao da znaš. Brzina skidanja sa uTorrenta, ili bilo koja druga vrsta download filma, zavisi naj pre od toga koliko ti tvoja internet konekcija omogućava.\nIz tog razloga ti savetujem da proveriš prvo koja je brzina tvoje internet konekcije pomoću nekog sajta za testiranje iste. Ako ne znaš kako da se snađeš, možeš da pogledaš uputstvo kako se meri brzina interneta.\nKada si to proverio pa i dalje misliš da bi skidanje filmova trebalo brže da se odvija, mogu da ti poručim onda da uđeš u podešavanja uTorrenta i proveriš par stavki.\nDakle otvori uTorrent program na svom računaru i idi na Options pa pretisni na Preferences. U meniju sa strane selektuj stavku Connections i obrati pažnju da su stavke Enable UPnP post mapping i Add Windows Firewall exception čekirane. Ukoliko nisu, čekiraj ih i potvrdi na dugme OK. Brzina skidanja uTorrenta bi sada trebala da bude veća.\nAko je tvoj problem to što hoćeš da skineš više fajlova od jednom, ali hoćeš da se neki skida brže od ostalih, možeš da podesiš to sa par jednostavnih koraka. Dakle pretisni desnim klikom na određeni fajl koji želiš da se brže skida, pa pređi mišem preko stavke Bandwidth Allocation. Odavde možeš da podesiš prioritet skidanja tog torrenta na High, a tako isto je potrebno da ostali torrentima postaviš prioritet na Low.\nAko hoćeš da ograničiš brzinu skidanja uTorrenta iz razloga što ti npr. usporava učitavanje stranice na internetu, potrebno je da pretisneš desnim klikom na ikonicu uTorrenta, koja se nalazi u donjem desnom uglu Windows-a, i ograničiš skidanje na željenu brzinu stavkom Download Limit.\nNadam se da, ako već nisi, da si se upoznao sa uTorrent i da si shvatio kako skinuti film sa interneta. Video si da je skidanje filmova ustvari jednostavna stvar, ako znas da obratiš pažnju na neke detalje i sitnice.\nUvek imajte na umu da ne postoji zakonski način download besplatnih filmova koji su još uvek u bioskopima. Za preuzimanje najnovijih filmova na internetu i gledanje u udobnosti vašeg doma, možete isprobati plaćene veb stranice.\nDakle, u interesu naših čitalaca, sastavio sam spisak kako i sa kojih mesta možete skinuti filmove. Takođe možete razmotriti besplatno gledanje na netu umesto download filmova. U stvari, filmove visokog kvaliteta ćete moći gledati jedino na internetu ako mislite da gledate filmove tog kvaliteta.\nDa biste gledali filmove besplatno a legalno, morate da ih strimujete sa veb stranica onoliko puta koliko želite. Možete čak i da isprobate besplatne aplikacije za striming filmova ako želite da gledate besplatne filmove na mreži na mobilnom uređaju.


Može li moćna „petorka“ uskoro rešiti sve svetske napetosti - Sputnjik Srbija\n05:28 20 April 2021\n16:57 02.02.2020 Preuzmite kraći link\nNedavno je predsednik Rusije Vladimir Putin pozvao da se lideri pet stalnih članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija: Rusija, Kina, SAD, Velika Britanija i Francuska ove godine sastanu, što pojedini eksperti tumače kao poziv za održavanje „nove Jalte“.\nOdržavanje tog samita bilo bi izuzetno važno iz dva razloga. Prvo, zbog simbolike — ove godine se obeležava 75 godina od završetka Drugog svetskog rata i osnivanja UN. Drugo, situacija u svetu je sada izuzetno napeta na svim frontovima i sastanak „petorke“ bi mogao da prekine taj trend.\nKako je objasnio ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov, suština ove ideje je da se bez politizovanja, ideologizacije i osvrtanja na izborne cikluse, razmotre načini za smanjenje međunarodnih tenzija, koje opasno rastu poslednjih godina, kako bi se sprečilo da svet dublje sklizne u konfrontaciju.\nEksperti podsećaju da zemlje „petorke“ utiču na praktično sve svetske procese: Kina postaje prva ekonomija na svetu, Sjedinjene Države su najbogatija i najuticajnija država, Velika Britanija i Francuska „igraju veliku ulogu u Evropskoj uniji i NATO-u“, a Rusija ima veliki vojni potencijal i zauzima najkonstruktivniju poziciju u međunarodnoj areni, u većini pitanja.\nMoćna „petorka“ uspešna formula\nVeruje se da bi susret „petorke“ potvrdio odgovornost ovih država i istakao značaj postojećeg sistema kao jedinog stuba savremenog sveta.\n„Taj Putinov predlog je ispravan i veoma koristan, jer dok u ekonomiji postoji G7 kao ’neradni format‘ i G20 kao radni, u politici sličnog formata nema. Trebalo je odavno izmisliti takav format, u kome učešće zemalja ne izazva nikakve sumnje, a čine ga najmoćnije vojne sile na planeti. Putin je pronašao vrlo uspešnu formulu. Osim toga što je istorijska, ona odražava i stvarno stanje stvari u odbrambenom potencijalu“, kaže generalni direktor Instituta za političku analizu Aleksandar Špunt.\nSagovornik Sputnjika, međutim, smatra da ako se petorka i sastane, to se ipak ne može nazvati „novom Jaltom“.\n„Ovo nije Krimska konferencija 2. Nije sada završen Drugi svetski rat, pa nema potrebe ni za takvom konferencijom, niti ima potrebe za preuređenjem sveta. Uoči Krimske konferencije je bio postavljen zadatak da se uspostavi novi svetski poredak nakon poraza Hitlera. Ovaj sastanak, o kom Putin govori, nije povezan sa zadatkom preuređenja sveta“, ističe Špunt.\nPojedini eksperti smatraju da „nova Jalta“ treba da bude održana i da ne treba čekati da pola sveta bude uništeno da bi lideri najvećih sila seli za pregovarački sto i dogovorili se o budućnosti sveta, ali zasad SAD i Velika Britanija još nisu podržale Putinov predlog.\nJalta uspostavila pravila geopolitičke igre\nDokumenti s kojih je ovih dana Ministarstvo odbrane Rusije skinulo oznaku tajnosti donose nove detalje o sastanku lidera Sovjetskog Saveza, SAD i Velike Britanije Staljina, Ruzvelta i Čerčil 1945. godine, u Livadijskom dvorcu na Jalti. Na konferenciji su rešavali kako će izgledati Evropa i svet posle Drugog svetskog rata, a takođe su odredili i pravila nove geopolitičke igre. Sastanak „velike trojke“ bio je poslednji samit u epohi koju danas nazivaju „donuklearnom“.\n„Nije slučajno što se svet više od pola veka zove postjaltinski. Upravo je Jalta postavila konstrukciju odnosa velikih sila i odredila stvaranje UN. Čak bih rekao da je, najverovatnije, Jalta predodredila buduće postojanje sporazuma o ograničavanju strateškog naoružanja. U trenutku kada su lideri vodećih zemalja bili na Jalti, nijedna od njih još nije imala nuklearno oružje, ali je ono već bilo u fazi razrade“, kaže za Sputnjik Aleksandar Špunt.\nFaktički, dodaje ekspert, način komunikacije koji je formiran na Jalti omogućio je zaključivanje narednih dogovora koji su svet spasli od nuklearnog rata.\n„Upravo tamo su se pojavili mehanizmi za obuzdavanje koji su sprečili SSSR i SAD, dva svetska sistema, da skliznu u pravu vojnu konfrontaciju. Koreja, Vijetnam, Angola, Avganistan — ti ratovi su se dogodili, ali sovjetski vojnik nikada nije pucao na Amerikanca i obrnuto“, podseća Špunt.\nResetovati odnose zarad globalne bezbednosti\nNa Jalti je uspostavljen sistem koji je omogućio svetu da decenijama živi bez velikih ratova i zbog toga većina ruskih političara i eksperata smatra da je svetu i danas potrebna „nova Jalta“, radi resetovanja odnosa među državama i globalne bezbednosti.\nMeđutim, Špunt smatra da se takav format ne može ponoviti zbog činjenice da je on bio kontekstualno povezan sa krajem Drugog svetskog rata.\n„Kao što znate, za istim stolom na Jalti su bile države koje su se zajedno borile na istoj strani fronta. Danas takav mobilizirajući faktor jednostavno ne postoji, i dobro je što je tako, jer bilo bi strašno kad bi se on pojavio. Druga stvar, što je i ozbiljan problem, jeste što za razliku od poretka uspostavljenog na Jalti, u svetu danas ne postoje modeli kompromisa i dogovora koji bi svi prihvatili. Danas svaka strana vidi taj kompromis na svoj način, i nema nijedne tačke preseka, osim da ne treba da dođe do direktne upotrebe nuklearnog oružja — sa čim se svi slažu“, kaže Špunt.\nŠpunt podseća da su se na Jalti okupili „najljući neprijatelji“, ali da su uprkos svemu uspeli da postignu kompromis.\n„Tu pre svega mislim na Čerčila i Staljina, koji su bili i ostali neprijatelji još od predratnog perioda. Na Jalti je, ipak, uspostavljen model onog u čemu se nepobitno slažu i onog što je nedopustivo. Sada takvog modela nema“, smatra Špunt.\nratovi, rešavanje krize, svet, dogovor, Jalta


KulturniK: VIZUELNU UMETNOST prati dobar ZALOGAJ - Gustav Klimt: preteča moderne\nVIZUELNU UMETNOST prati dobar ZALOGAJ - Gustav Klimt: preteča moderne\nU ponedeljak 2. aprila od 20 časova, KC Grad otvara specijalnu dokumentarnu izložbu kao centralni događaj obeležavanja važnog jubileja: stogodišnjice od smrti Gustava Klimta, tvorca bečke secesije.\nOvom prilikom biće prikazan u sredu 4. aprila od 20 časova biografski film o ovom umetniku sa Džonom Malkovičem u naslovnoj ulozi. Film Raoula Ruiza prikazivan na Berlinale festivalu odmotava priču o Klimtu kroz vlastita sećenja, na samrtnoj postelji u bolnici u Beču. Hronološkom dekonstrukcijom događaja autor ispituje one najvažnije, a među njima su svakako Klimtovi odnosi sa mnogobrojnim ženama, poput Emilie Floege i Lee de Castro. U poseti Klimtu je Egon Schiele, njegov kolega i učenik, koga igra Nikolai Kinski.\nU okviru ovog programa Austrijski kulturni forum i KC Grad pripremaju u ponedeljak 2. aprila od 19 časova austrijske specijalitete:\n1. Frittaten supa - bistra supa od povrća, sa rezancima od palačinki\n2. Kobasice sa povrćem i pireom\nKompanija Frikom je u čast ove proslave lansirala novi sladoled. Gosti KC Grada imaće priliku da probaju novi ukus Grandissimo sladoleda koji nosi moto "Umetnost u sladoledu"\nPoreklo frittaten supe datira iz XIX veka sa incidenta na Bečkom kongresu kojim je zasedao austrijski princ Klemens Wenzel von Metternich, a koji je okupio mnoge evropske ambasadore. Ključna evropska pitannja nisu bila razmatrana na samoj konferenciji, već u toku tajnih sastanaka vodećih evropskih diplomata u strogoj poverljivosti, što je privuklo brojne špijune u Beč. Zbog toga su mnogi ambasadori odlučili da drže privatne inkognito sastanke u malim kolibama u predgrađu, u oblasti zvanoj Donja Austrija.\nUpravo u ovom regionu, u taverni u Langenlebarnu, odigrao se tajni sastanak između vodećih evropskih figura, među kojima je bio i francuski ambasador u društvu grofa Romana de Frittata.\nRevoltiran činjenicom da mora da kuva za francuskog zvaničnika, vlasnik gostionice bio je u stanju tek da zagreje vodu sa začinima, te mu je sluga grofa Frittate pritekao u pomoć sa smešom mleka, jaja i soli koje je propržio u tiganju.\nTu supu su poslužili diplomatama na njihovo opšte oduševljenje. Stoga i dan danas Frittaten supa služi kao kulinarski primer internacionalne saradnje.\nОбјавио Nenad Peric у 09:32:00


Đorđe Ivačković, slike za Pariski bijenale 1965. godine\nĐORĐE IVAČKOVIĆ / 27. XI - 26. XII 2020\nĐORĐE IVAČKOVIĆ I PARISKI BIJENALE 1965. GODINE\nKada se Đorđe Ivačković trajno doselio u Pariz 1962. godine imao je trideset dve godine i u sredini iz koje je došao, u Beogradu, bio je poznat kao džez muzičar i svršeni student arhitekture. Međutim, njegova strast prema slikarstvu i slikarska praksa, tada sasvim nepoznata beogradskoj javnosti, bile su razlozi preseljenja u Grad svetlosti. Želeo je da se tek u pariskoj društvenoj i kulturno-umetničkoj sredini posveti slikarstvu kao svom životnom pozivu i tamo prvi put predstavi svoje radove (1). „Pariz je koncentracija i vrenje duhovne aktivnosti heterogene mase umetnika iz celog sveta. Želeo sam u toj situaciji mnoštva uticaja, u toj fuziji, da osobenost koju donosim i način na koji je izražavam bude prihvaćen, da moje delo dobije i kvalitet zajedničkog imenitelja te svetske mešavine tj. jedno univerzalno značenje. To je smisao mog rada i boravka tamo“ (2) , objasnio je Ivačković u jednom od svojih intervjua. Prihvatanje i prepoznavanje unutar pariske umetničke scene teklo je u prvim godinama sporo i podrazumevalo postepeno predstavljanje na po nekoj grupnoj izložbi ali i prvu samostalnu izložbu 1963. godine. Međutim, događaj koji je, u tom ranom pariskom periodu, imao presudnu ulogu u afirmisanju Ivačkovićevog slikarstva bilo je učešće na Pariskom bijenalu 1965. godine.\nMeđunarodni bijenale mladih umetnika, ili kraće - Pariski bijenale, održavao se u periodu 1959-1985 u Muzeju moderne umetnosti grada Pariza. Na mapi svetskih bijenalnih smotri, među kojima su se nalazila i najuglednija bijenala poput onih u Veneciji, Sao Paolu ili Tokiju, Pariski bijenale se izdvajao koncepcijskim fokusom na umetnicima starosti između 20 i 35 godina, a time i manje na predstavljanju etabliranih vrednosti, više umetnosti budućnosti. Osnivanje ove zahtevne internacionalne izložbe koincidira sa formiranjem prvog francuskog Ministarstva za kulturu, u vladi Šarla de Gola, te istovremenim postavljanjem Andrea Malroa za ministra kulture i prvog direktora Bijenala. Činjenica da se nalazilo pod zajedničkim patronatom Ministarstva spoljnjih poslova i Ministarstva kulture, govori u prilog ideji o Bijenalu kao jednom od kulturnih projekata namenjenih širenju francuskog uticaja i jačanju pozicije Pariza (posebno u odnosu na Njujork) kao vodećeg kulturnog epicentra. Stoga je ova smotra veoma brzo zauzela važno mesto u kalendaru nacionalnih delegacija iz celog sveta, među kojima i jugoslovenske.\nKao zemlja organizator i domaćin, Francuska je predstavljala najviše umetnika, a jedan segment selekcije činio je izbor francuskih likovnih kritičara koji su i sami spadali u grupu mladih (do 35 godina). Na četvrtom Pariskom bijenalu 1965. godine priliku i privilegiju da reailizuje svoj izbor dobilo je četvoro mladih kritičara – Raul-Žan Mulen, Žanin Lipsi, Žan-Žak Levek i Mari-Terez Moži(s). „Tek nakon mnogih razmena mišljenja i brojnih poseta ateljeima jednoglasno smo izabrali osmoricu sledećih slikara: Brejten, Buraljo, Ševal-Bertran, Daročeč, Ivačković, Lakost, Ruan i Skira. Ovi umetnici, godina između 22 i 35, diskretno su se i retko pojavljivali na pariskim izložbama – otuda nisu ni sasvim nepoznati. Konačno većina njih se nije međusobno poznavala te smo se svi okupili da zajedno osmislimo formu našeg učešća na IV Pariskom bijenalu“ (3) , pisao je Mulen o specifičnom iskustvu selekcije i predstavljanja mladih umetnika izabranih od strane takođe mladih kritičara. Za razliku od prethodnih Bijenala kada su mladi članovi Udruženja francuskih likovnih kritičara birali umetnike i dela koja su uklapana u ukupni izlagački koncept Francuske, ovoga puta kritičari su nastupili kao izdvojeni kustoski tim. Svoj izbor namerili su da predstave u prostranom ulaznom holu Muzeja u kome bi velike zidne površine nad prolazom i stepenicama hola, uključujući i plafon, prekrili slikama monumentalnih formata. Stoga se njihova selekcija, umesto detaljnog izbora radova za izložbu, koncentrisala na izbor umetnika kojima su dali zadatak da namenski realizuju dela za Bijenale. Jedini uslov bio je da izrade velike formate prilagođene mestima na kojima je planirano njihovo izlaganje. Izuzev toga slikarima je prepuštena puna stvaralačka sloboda u svakom segmentu rada, što je proizilazilo iz ključne ideje ove zajedničke izložbe u okviru Bijenala - ideje o slobodi kao preduslovu i jezgru sveukupne umetnosti. Otuda izbor umetnika sasvim različitih poetika i pristupa, umetnika koji još nisu bili uklopljeni u istorijske ili tržišne okvire, čiji rad nije pokazivao eklekticizam i opterećenosti akademskim tradicijama niti savremenim trendovima.\nU grupi izabranih slikara Đorđe Ivačković se našao zahvaljujući Žan-Žak Leveku sa kojim se upoznao koju godinu ranije, te koji je svojim kolegama mogao skrenuti pažnju na mladog pariskog slikara jugoslovenskog porekla. Ivačkovića i Leveka povezivala je ne samo ljubav prema slikarstvu već i prema džez muzici, a početak njihove profesionalne saradnje bila je Ivačkovićeva prva samostalna izložba priređena u pariskoj galeriji Le soleil dans la tête 1963. godine. U kratkom tekstu posvećenom Ivačkovićevom slikarstvu, objavljenom u skromnoj brošuri povodom izložbe, Levek poredi Ivačkovićeve kratke poteze sa onima Telonijusa Monka na klaviru. Istom interpretativnom linijom – apstraktnog slikarstva nadahnutog džez muzikom – kretala se i većina narednih prikaza Ivačkovićevog stvaralaštva tokom šezdesetih godina XX veka. Tome je i sam Ivačković doprineo zbližavanjem sa grupom likovnih umetnika koji su, baš kao i on, bili i džez muzičari, kao i učešćem u nizu grupnih izložbi slikarstva inspirisanog džezom, čiji je kustos većinom bio upravo Levek (4). Stoga nema sumnje da su se mladi kritičari na Levekovu preporuku upoznali i sa Ivačkovićevim što je potom rezultiralo jednoglasni pozivom za nastup na Bijenalu.\nUčešće na Pariskom bijenalu 1965. godine, i to u selekciji Francuske, presudno je uticalo na Ivačkovićeve pozicije na pariskoj likovnoj sceni ali i na prepoznavanje i prisutnost njegovog stvaralaštva u međunarodnim kontekstima. U velikom predvorju, u kome su posetioci započinjali svoj obilazak muzeja, događao se prvi susret između publike i Bijenala. Stoga je pozicioniranje na ovom mestu bilo izrazita prednost, posebno za nedovoljno poznate umetnike koje su tokom četiri nedelje Bijenala (28. septembar – 3. novembar 1965) mogli upoznati svi značajni akteri kulturno-umetničke scene Pariza, ali i raznovrsna internacionalna publika. Uz to, u okviru pratećeg programa Bijenala umetnicima u selekciji mladih kritičara priređene su još dve izložbe. Ona u Galeriji Le soleil dans la tête bila je posvećena pripremnim studijama za slike u Muzeju, pri čemu se u Ivačkovićevom slučaju zapravo radilo o dovršenim slikama koje su nastajale istovremeno sa onima izloženim u muzejskom holu. Na drugoj izložbi, u Galeriji Peintres du monde, umetnici su predstavili radove manjih formata ali od važnosti za njihovo stvaralaštvo.\nUčešće na Bijenalu imalo je za Ivačkovića dva značajna neposredna ishoda. Prvi se odnosio na njegovo pojačano izložbeno prisustvo u pariskim umetničkim krugovima u drugoj polovini šezdesetih godina. Izuzmemo li nastupe u okviru izložbi posvećenih sprezi između savremene umetnosti i džeza, posebno mesto u njegovoj izlagačkoj istoriji pripada kolektivnoj izložbi Proleće u Parizu kojom je 1966. godine otvorena Galerija Cimaise Bonaparte, buduća galerija Templon. Povodom ovog nastupa Ivačković je dao svoj prvi intervju, štampan u okviru skromnog kataloga. Saradnja sa galeristima D’Elmom i Templonom donela mu je i drugu samostalnu izložbu priređenu u istom pariskom prostoru godinu dana kasnije. Drugi važan rezultat Ivačkovićevog učešća na Bijenalu bio je upoznavanje jugoslovenske javnosti sa njegovim stvaralaštvom. Naime, pre nego što se trajno doselio u Pariz 1962. godine, iako je svoj slikarski put započeo u Beogradu, Ivačković se u domovini nikada nije javno predstavio svojim radovima i za njegovo opredeljenje za slikarstvo malo je ko znao. Stoga je susret sa njegovim velikim slikama na Bijenalu, i to u okviru nastupa Francuske, bio pravo iznenađenje i otkriće za predstavnike jugoslovenske delegacije (5). Veoma brzo usledio je poziv za učešće na Prvom trijenalu likovnih umetnosti u Beogradu, što je ujedno bio Ivačkovićev prvi nastup u Jugoslaviji, kojim je započelo višedecenijsko uključivanje njegovog apstraktnog slikarstva u okvire srpske i jugoslovenske savremene umetnosti.(6)\nDok je nastup na Pariskom bijenalu bio ključni katalizator napretka u Ivačkovićevoj karijeri, pripreme za taj nastup bile su od posebne važnosti za njegovu slikarsku praksu. Leto uoči Bijenala, u iznajmljenoj oronuloj ali prostranoj baraci, nastala je nevelika serija slika formata oko 260 x 240 cm među kojima su potom tri rada izabrana za izložbu na Bijenalu. Usled nedostatka izvora ili preciznijih informacija u raspoloživim izvorima (7), danas je teško sa sigurnošću utvrditi koji konkretni radovi su bili postavljeni u hol muzeja. Međutim, fotografije trošnog privremenog ateljea iz 1965, sačuvane u umetnikovoj ličnoj arhivi, svedoče o postojanju grupe slika tih istih dimenzija, ali i manjih formata, koje su istovremeno nastale. Na crno-belim fotografijama raspoznaju se dovršeni i nedovršeni radovi među kojima i dve slike predstavljene na izložbi u Galeriji RIMA. S obzirom na to da se Ivačković nikada više nije vratio slikanju na papirima ovako velikih dimenzija(8), sa sigurnošću možemo tvrditi da su svi radovi sa fotografija nastali povodom nastupa na Bijenalu, uključujući sve četiri slike pronađene u Ivačkovićevoj porodičnoj zaostavštini u Parizu, a predstavljene u beogradskoj Galeriji RIMA više od pola veka kasnije. Konačno, na osnovu potpisanih datuma na ovim slikama zaključujemo da su sva četiri rada nastala tokom avgusta 1965. godine – u letnjem periodu kada su svi izabrani umetnici pripremali dela za Bijenale. Dakle, radovi predstavljeni u Parizu 1965. godine i oni izloženi u Beogradu 2020. godine pripadaju istoj grupi slika, rađenoj za Bijenale i nastaloj u leto 1965. godine(9), te stoga nose osobenosti iste poetike i stvaralačkog postupka.\nShodno skromnim uslovima u kojima je živeo i stvarao u Parizu početkom šezdesetih, Ivačković je uglavnom slikao na papirima manjih do srednjih formata(10). Zadatak koji je dobio povodom izložbe na Bijenalu prvi put ga je stavio pred izazov slikanja u formatima koji nadilaze ljudske dimenzije, što je uticalo na njegov slikarski proces. Hvatanje u koštac sa ovim izazovom nije izmenilo suštinu Ivačkovićevog pristupa slici koja se zasnivala na uspostavljanu harmonije između dve različite vrednosti - između traga boje kao likovnog elementa i kao umetnikovog gesta, odnosno slike kao autnomne stvarnosti sa sopstvenim zakonitostima i slike kao prostora umetnikovog izraza. U sklopu takve prirode svoje slike Ivačković je veoma rano ustanovio naglašeno ekspresivni postupak rada: slika nastaje u nepredvidivom trenutku inspiracije i u postupku koji je brz, intenzivan i kratkotrajan, nakon koga je slika dovršena bez mogućnosti naknadnih intervencija i promena. Međutim, rad u velikim formatima, doveo je do hiperbolisanja fizičkog odnosa prema slici. Da bi ovladao površinom slike koja je značajno nadilazila njegovu visinu i zamah, Ivačković je velike tabake papira polagao na pod ateljea (o čemu svedoče pojedine fotografije) i slikao krećući se oko i preko njih. Podloga koja je u ranijim radovima prvenstveno imala značenje fona i likovnog elementa, sada je preuzela i ulogu prostora u kome se umetnik kreće i u kome deluje svojom slikarskom akcijom. Slikarski proces je sada zahtevao umetnikov potpuni telesni angažman jer je samo kretanjem Ivačković uspevao da dosegne do svih delova podloge, a posledično ovo je proces približilo pojedinim aspektima slikarstva akcije. U prilog tome govore partije slika na kojima je boja ostavljena da se slobodno rasprsne prilikom udarca četke o podlogu ili tragovi načinjeni polukontrolisanim curenjem pigmenta sa vrhova četke. Sporadični otisci đonova cipela ili dlanova – svedoče o slici kao dokumentu umetnikovog dinamičnog fizičkog prisustva, kao rezultatu njegove akcije u prostoru. Vezanost za muziku, pre svega džez, koji je uglavnom slušao prilikom slikarskih seansi, dodatno je podsticala uspostavljanje jednakost između ritma koji oseća i ispoljava čitavo telo i onoga koji se putem osnovnih likovnih elemenata uspostavlja u slici. Stoga je svojevrsni vrhunac u pozicioniranju slikarske akcije u Ivačkovićevom delu predstavljalo nešto kasnije umetnikovo učešće na pojedinim nastupima džez kvarteta Fila Vudsa 1968. godine(11). Dok su muzičari svirali Ivačković je u realnom vremenu stvarao svoje slike pod dejstvom džez ritmova i improvizacija. Tako je pažnja publike bila koncentrisana prvenstveno na umetnikove pokrete i ponašanje – na slikarsku akciju čiji je on bio glavni akter(12). Slika koja bi bila finalizovana zajedno sa kompozicijom ili koncertom delovala bi kao rezultat jednog događaja, posledica akcije.\nSlikanje velikih formata, postaće nakon Bijenala Ivačkovićeva redovna praksa, što potvrđuje da je stvaralačka epizoda u leto 1965. godine imala trajne posledice na Ivačkovićevu praksu. Papiri i platna velikih dimenzija iako zasnovani na istim stvaralačkim principima kao i slike manjih formata, uvek su mesto koncentracije snažnije fizičke akcije kojoj je uvođenjem prostorne dimenzije pružena i veća sloboda ispoljavanja. Kao takve, slike velikih formata uvek direktnije referišu na prisustvo umetnika i na trag boje kao trag njegovog postojanja i delovanja. Baš kao što je u svom dnevniku, sačuvanom u umetnikovoj zaostavštini, na dan 14. V 1965. Ivačković zabeležio: „Fizičko prisustvo pri realizaciji – dokaz egzistencije“.\nMeđutim, i pored svega navedenog, čak i onda kada se Ivačkovićev postupak rada približavao slikarstvu akcije, sama slika ni jednog trenutka nije bila puki rezultat ili dokument umetnikovog samoispoljavanja likovnim sredstvima. Upravo je suprotno – i u situacijama naglašenog fizičkog angažmana proces stvaranja slike uvek je poštovao njene unutrašnje zakonitosti. Od samih početaka Ivačković je sliku poimao kao autonomnu stvarnost čija priroda počiva na prostornoj (nasuprot vremenskoj u muzici) komunikaciji sa posmatračem, te na nizu elemenata kojima je stvaralac primoran da operiše tako da, ma kakvu sliku da stvara, sve vreme uspostavlja isključivo kompozicione odnose između linije, boje i površine na plošnoj, dvodimenzionalnoj podlozi. Između 1962. i 1971. godine nastaje najobimniji korpus Ivačkovićevih dnevničkih beleški(13) u kojima je kroz tekst i skice istraživao različite odnose likovnih elemenata na površini (linije, površine, svetlosti, boje), različite tipove kompozicija, potencijale različitih formata i načine na koji oni komuniciraju sa posmatračem, kao i brojna druga pitanja vezana za prirodu slike. U godini kada nastaju slike za Bijenale u njegovim zapisima pojavljuje se problematika „akcije realizacije“ i njenog transponovanja u slikarsku kompoziciju. Ivačković piše o „stepenu koncentracije napona“ kao i „količini i veličini napona“, gde je napon poistovećen sa koncentracijom umetnikove akcije u tragu na platnu. Zatim kroz niz skica analizira „tok akcije“ zaključujući, između ostalog, da prvi potez uspostavlja odnos sa formatom podloge, a svaki sledeći uspostavlja odnos sa prethodnim potezima i formatom podloge. Nekoliko beležaka zapisanih tokom avgusta 1965. godine tiču se „koncentracije likovnih elemenata“ na malom i velikom formatu kao i „razuđenosti/nerazuđenosti“ likovnih elemenata. Ivačkovićeve analize upućuju na njegovu brigu za sliku kao samostalni sistem kome umetnik nastoji da pripada i unutar koga traga za sopstvenim identitetom. Te naizgled nehajne mrlje koje nastaju u njegovoj stvaralačkoj igri nisu nasumično i nekontrolisano razbacane po belini papira. Naprotiv, pogledamo li njegove malene skice u dnevničkim sveskama, biće nam jasno da su njihove koordinate i međusobni odnosi već bili analizirani, isprobani i verifikovani kao nosioci određene vrste kompozicije sa određenim komunikativnim potencijalom. Ivačković je svoj stvaralački postupak nazivao „pretprogramiranim automatizmom“ jer su izbori likovnih odnosa u slici koje pravi prilikom brzog i impulsivnog (naizgled automatskog) postupka zapravo već pohranjeni u njegovoj podsvesti zahvaljujući brojnim prethodnim analizama, skicama i slikama u kojima ih je proučio i usvojio. O tome je govorio i sam umetnik: „Slučajnosti nema. Jer svaka akcija je jedno htenje, svesna odluka koja dobija svoj materijalni izraz na platnu. Moj problem je da jedno duhovno stanje, jedna ideja, u nizu akcija dobije svoj odgovarajući odraz. Ceo postupak se sastoji u tome da u paleti bezbroja mogućnosti pronađem pravi izbor odnosa, kako bih postigao potpunu identifikaciju ideje koja je u tom času u meni prisutna, sa njenim materijalnim izrazom, slikom.“(14) Vratimo li se ponovo u njegov trošni letnji atelje iz 1965. godine, jedna od fotografija potvrdiće nam ovakav pristup. Tri slike manjih formata, okačene na zidove, sličnog su kompozicionog rasporeda. Dominantne mrlje na svakom od papira pozicionirane su u istim partijama slika, kao da je umetnik u jednom trenutku imao fiksaciju na tačno određeni raspored elemenata u slici, na kompozicione odnose koje je isprobavao i istraživao kao likovne izraze istog unutrašnjeg stanja.\nU samom vrhu jedne od stranica iz umetnikovog dnevnika, ispod datuma 25. VIII 1965, Ivačković je zapisao: „Umetničko delo: Sprega ideje i strasti. Izraziti je.“ Upravo je spoj ekspresivnog i analitičkog, impulsivnog i konstruktivnog, ono što je činilo Ivačkovićevu autentičnu sintezu u slikarstvu. Unutar ove osobene prirode Ivačkovićeve slike, ravnoteža umreženih polarnosti pomerala se u korist jedne ili druge ali nikada tako da se njihova sprega prekine. Tokom šezdesetih godina i početkom sedamdesetih ekspresija je bila dominantniji element u komunikaciji Ivačkovićevog slikarstva sa posmatračem, dok se pretprogramirana strukturalnost slike raspoznavala kao faktor razlikovanja u odnosu na druge ekspresivne tendencije u apstraktnom slikarstva prošlosti i savremenosti. Tome je u Ivačkovićevoj slikarskoj praksi, pored neposredne vezanost za džez muziku, doprineo rad u velikim formatima za koji je najpre bilo zaslužno iskustvo priprema i učešća na Pariskom bijenalu 1965. godine.(15)\n1) Više o Ivačkovićevim slikarskim počecima videti u: N. Martinović, Beogradski period Đorđa Ivačkovića, katalog izložbe, Đorđe Ivačković 1961/62, Galerija RIMA, Kragujevac-Beograd, 2017.\n2) Razgovor sa Đorđem Ivačkovićem vodila Irina Subotić, Đorđe Ivačković, katalog izložbe, Salon muzeja savremene umetnosti, Beograd, jun 1977.\n3) R.-J. Moulin, „A la Biennale de Paris, 8 jeunes peintres, sélectionnés par les critiques, ont construit le seuil“, Les Lettres françaises, Octobre, 1965. (na srpski prevela autorka)\n4) Za spisak izložbi videti biografiju Đorđa Ivačkovića u: J. Denegri, N. Martinović, Đorđe Ivačković, Galerija RIMA, Kragujevac 2014. Više o Ivačkovićevoj vezi sa džezom tokom pedesetih i šezdesetih godina 20. veka videti u: N. Martinović, „Đorđe Ivačković: Slikarstvo i džez“, izložbeni katalog, Đorđe Ivačković, Galerija RIMA, Kragujevac 2014.\n5) Jugoslaviju su na ovom Bijenalu predstavljala četvorica slikara - Radomir Damnjanović Damnjan, Vladimir Veličković, Živojin Turinski i Dimče Naumov, zatim vajar Janez Boljka i grafičar Marko Krsmanović. Komesarka je bila Melita Stele iz Moderne galerije u Ljubljani. Nagradu Bijenala za slikarstvo te godine osvojio je Vladimir Veličković, što mu je omogućilo jednogodišnji studijski boravak u Parizu i time presudno uticalo na njegovo trajno preseljenje u glavni grad Francuske.\n6) Opširnije o Ivačkovićevoj poziciji u okviru istorije srpske i jugoslovenske umetnosti videti u: J. Denegri, N. Martinović, nav. delo.\n7) Tokom istraživanja na raspolaganju su mi bili novinska i foto dokumentacija iz umetnikove lične arhive, hemeroteka iz dokumentacije Muzeja savremene umetnosti u Beogradu i dokumentacija o Bijenalu u fondu Arhive likovne kritike pri Univerzitetu u Renu u Francuskoj (Archive de la critique d’art, Université Rennes).\n8) Standardne dimenzije Ivačkovićevih velikih papira tokom šezdesetih i sedamdesetih godina postaće 170 x 160 cm, dok će prelaskom na platno kao preovladavajuću podlogu od druge polovine sedamdesetih a posebno tokom osamdesetih godina, formati postati isključivo kvadratni a dimenzije stranica onih najveći biti 200 cm, u retkim slučajevima i veće.\n9) Među Ivačkovićevim radovima velikih formata koji su nastali 1965. godine, do danas su identifikovana dva rada nastala u januaru i februaru 1965. godine. Jednu od tih slika, potpisanu datumom 26. II ’65, Ivačković je izložio na svojoj drugoj samostalnoj izložbi u Galeriji Cimaise Bonaparte 1967. godine, a njene dimenzije su 180 x 160 cm. Ista slika je ponovo prikazana na izložbi u Galeriji RIMA 2020. godine. Druga slika je još većih dimenzija (200 x 180 cm) i reprodukovana je u monografiji o umetniku (Izd. Galerija RIMA, Kragujevac, 2014, str. 48). Stoga se postavlja pitanje da li je umetnik atelje iznajmio već početkom godine i tada se upustio u prve pripreme za Bijenale. Međutim, kako se na fotografije iz ateljea prepoznaju one slike nastale tokom avgusta, sigurno je da je tek u letnjim mesecima, imajući posebno u vidu neuslovnost ateljea za duži boravak po lošem vremenu, Ivačković naslikao glavninu serije slika namenjenih za Bijenale.\n10) Radovi iz prvih godina sedme decenije variraju kako po formatu tako i po dimenzijama, s obzirom na to da su bili uslovljeni vrstom i veličinom papira koje je umetnik nabavljao. Tako se mogu sresti formati: 50 x 61 cm, 65 x 50 cm, 80 x 65 cm, 95 x 125 cm, 119 x 110 cm, 155 x 125 cm, 160/1 x 125 cm.\n11) Proslavljeni džez saksofonista Fil Vuds je po preseljenju iz Amerike u Pariz 1968. godine osnovao džez kvartet Evropska ritam mašina (European Rhythm Machine) sa Džordžom Gruncom na klaviru, Anrijem Taksjeom na kontrabasu i Danijelom Imerom za bubnjevima kao članovima prve postave. Pored aktivne muzičke karijere Danijel Imer se bavio i slikarstvom. Imerovo prijateljstvo sa mladim džezerom i slikarom iz Srbije datira upravo iz Ivačkovićevih ranih pariskih godina. U Ivačkovićevoj arhivi kao dokument njegovog učešća na nastupu Vudsove Evropske ritam mašine sačuvan je plakat za jedan od njihovih nastupa u Bordou 10. oktobra 1968. godine.\n12) Nisam pronašla dokumentovane podataka o tome da li je tokom koncerata Ivačković postavljao papire na pod ili ih uspravljao. U kratkom i neformalnom razgovoru sa Anrijem Taksjeom, tokom tonske probe njegovog benda na beogradskom džez festivalu 2019. godine, on mi je prema sećanjima na nastupe sa Filom Vudsom sugerisao da je Ivačković stajao na ivici bine i slikao uspravljene slike. No, kao i svako sećanje na događaje od pre pola veka, i ovo ostaje u domenu nepotpunih informacije dok ga ne potvrde dokumentovani podaci iz vremena događaja.\n13) O Ivačkovićevom dnevniku videti u: N. Martinović, „O dnevniku Đorđa Ivačkovića“, izložbeni katalog, Đorđe Ivačković: Gest u belom kvadratu, Muzej savremene umetnosti Vojvodine, Novi Sad, 16. XII 2015 – 10. I 2015, Izd. Galerija RIMA, Kragujevac 2014.\n14) Razgovor sa Đorđem Ivačkovićem vodila Irina Subotić, Đorđe Ivačković, katalog izložbe, Salon muzeja savremene umetnosti, Beograd, jun 1977.\n15) Kroz vreme, a posebno tokom osamdesetih godina, dogodilo se pomeranje ravnoteže na suprotnu stranu, u korist konstruktivnih elemenata slike, čime su u Ivačkovićevoj slici prepoznate neke od opštih postavki analitičkog slikarstva unutar delikatne simbioze sa ekspresivnim postupkom rada.\n©Nevena Martinović, Galerija RIMA


Automatizacija paralelizacije aplikacija u višeprocesorskim sustavima na čipu | FER Repository\nFaltis, A. (2015). Automatizacija paralelizacije aplikacija u višeprocesorskim sustavima na čipu (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:455948\nFaltis, Andrea. "Automatizacija paralelizacije aplikacija u višeprocesorskim sustavima na čipu." Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, 2015. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:455948\nFaltis, A. (2015). 'Automatizacija paralelizacije aplikacija u višeprocesorskim sustavima na čipu', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, accessed 27 January 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:455948\nFaltis A. Automatizacija paralelizacije aplikacija u višeprocesorskim sustavima na čipu [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing; 2015 [cited 2022 January 27] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:455948\nA. Faltis, "Automatizacija paralelizacije aplikacija u višeprocesorskim sustavima na čipu", Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, Zagreb, 2015. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:455948\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:455948\nTitle Automatizacija paralelizacije aplikacija u višeprocesorskim sustavima na čipu\nTitle (english) Automatic application parallelization in MPSOC environment\nAuthor Andrea Faltis\nCreated on 2018-02-06 08:42:17


Šta otkrivaju satelitski snimci S-300 u Siriji? | Global Defence\nČetiri vozila za transport i lansiranje raketa 5P85SE2, zaštićeni kamuflažnom mrežom u Masjafu (foto: ISI)\n29/10/2018 Saša Radomirović 0\nIzraelska kompanija ImageSat International objavila je satelitske snimke na kojima se vidi sistem S-300 isporučen od strane Rusije u Siriji. Kao što je i do sada bio slučaj, snimci su najverovatnije načinjeni sa satelitom EROS-B (Earth Remote Observation System-B). Na jednoj fotografiji koja je načinjena 22. oktobra vide se vozila ispod kamuflažne mreže koja vidno pripadaju S-300. Na drugoj, nastala dva dana kasnije, primećena su četiri vozila za transport i lansiranje raketa tipa 5P85SE2.\nSatelitski snimak izgradnje protivavionskog položaja gde će biti smešten S-300 (foto: ISI)\nNa osnovu geografskog terena i samog opisa, najmanje jedna baterija S-300 raspoređuje se u mestu Masjaf, severno od Homsa, planinski opasanom predelu, nekih 30 km od Sredozemnog mora. Reč je o lokaciji gde se prema mnogim informacijama nalaze sirijska i iranska podzemna postrojenja za proizvodnju i skladištenje raketa.\nS-300 na strateški značajnoj lokaciji\nInstraliranje S-300 u Masjafu bilo je očekivano ukoliko se uzme u obzir da je ova oblast bila u nekoliko navrata meta izraelskih aviona. Trenutno dostupni snimci govore nam da je teren gde će biti stacioniran S-300 i dalje u izgradnji, a dok sam sistem nije još u funkciji, s obzirom da se ne vide sve neophodne komponente koje bi ga činile aktivnim.\nVeć nekoliko nedelja aktivnost na ovom prostoru znatno je povećana, a pored sirijskih vojnika okosnicu čine ruske snage koje pomažu u izgradnji terena i dovođenja S-300 u operativni status. Ceo taj potez zaštićen je sa ruskim savremenim protivvazdušnim raketnim sistemom S-400, koji se nalazi na svega 1,3 km od mesta gde se razmeštaju sirijski S-300.\nSatelitski snimak na kojem se vide četiri vozila za transport i lansiranje raketa 5P85SE2 (foto: ISI)\nPrisustvo S-300 u Masjafu Siriji obezbeđuje mogućnost da sa raketom 48N6E2 deluje u radijusu od oko 200 km. Time se pokriva čitav prostor Libana, istočni deo Mediterana duž sirijske obale i južni deo Turske. Sirija je tako pokrila sve ranjive delove vazdušnog prostora van svoje teritorije.\nZa Izrael će ovo svakako biti otežavajuća okolnost s obzirom na njihovu već ustaljenu taktitu delovanja po ciljevima u Siriji sa vazduhoplovnim krstarećim raketama i precizno navođenim bombama, bez ulaska u neprijateljski vazdušni prostor.\nTri diviziona i 300 raketa\nRusija je u vidu donacije Siriji isporučila ukupno tri diviziona i 300 raketa koji su ranije bili u sastavu ruskih Vazduhoplovno kosmičkih snaga, a koje su u naoružanje primile noviji S-400.\nU trenutku pojave drugog snimka, gde se mogla videti Georgijevska lenta na kontejnerima, bilo je jasno da se radi o verziji PM ili PM2, a ne o PMU-2 ili ti čak V4, kako su neki objavljivali.\nistovar vozila za transport i lansiranje raketa S-300 u bazi Hmejmim (foto: MO Rusije)\nNakon pojave snimka, izvori bliski agenciji TASS istakli su da je isporučena verzija S-300PM. Međutim, 19. oktobra, ruski list „Izvestija“, pozivajući se na izvore u Ministarstvu odbrane, preneo je da se u Siriji nalazi PM2, koji ujedno ima mogućnost da bude integrisan sa ruskim sistemima odbrane.\nMoguće lokacije raspoređivanja\nPored instaliranja S-300 u Masjafu, ostaje da se vidi na kojoj lokaciji će se oni još rasporediti. Velika je mogućnost da će S-300 naći svoje mesto u vazduhoplovnoj bazi T4 (poznatija kao Tijas), zapadno od drevnog grada Palmire u provinciji Homs.\nOva baza je isto bila u više navrata meta bombardovanja zbog evidentnog prisustva Irana i njihovih bespilotnih letelica. Tako bi se pod ”kišobranom” S-300 našao istočni jugoistočni deo zemlje, a ujedno bi se sprečio upad izraelskih aviona iz pravca zapada.\nPrisustvo S-300 oko međunarodnog aerodroma u Damasku bio bi nekako logičan izbor, prvenstveno što je ovaj aerodrom bio najviše izložen bombardovanju Izraela. Ujedno je reč o veoma važnom strateškom položaju, koji pored same činjenice da se nalazi u okviru glavnog grada, smešten je najbliže Izraelu.\nDa li će Izrael iskoristiti period obuke i instaliranja S-300 za napad?\nPeriod instraliranja sistema S-300 u Siriji, kao i sama obuka posade, koja bi mogla da potraje do marta sledeće godine, idealan je momenat da izraelski avioni pokušaju da ih unište. Međutim, ono što menja čitavu situaciju je činjenica da se oko i unutar sistema nalaze ruski vojnici, koji bi bez svake sumnje bili žrtve bombardovanja. Pogibija ruskih vojnika izazvala bi daleko veću krizu u odnosima između Izraela i Rusije, dovodeći situaciju do te mere da bi se u najmanju ruku mogao očekivati recipročan odgovor.\nDodatno otežava i poslednji zahtev Moskve, koja zahteva da bude blagovremeno unapred obaveštena od strane Izraela, ukoliko se odluči da bombarduje Siriju. Time će se ostaviti dovoljno prostora iranskim i sirijskim snagama za povlačenje sa teritorija predviđenih napadom.\nUprkos svemu, možemo reći da je malo verovatno da će S-300 i različiti ruski ultimatumi zaustaviti izraelske napade, sve dok se na tlu Sirije nalaze pripadnici šiitske milicije Hezbolah i njihov pomagač Iran. U prilog tome govori i današnja izjava visoko pozicioniranog izraelskog oficira koji je rekao da je Izrael izveo vazdušne napade u Siriji nakon incidenta sa Il-20.\nNema sumnje da će ti napadi sada biti mnogo rizičniji. Ono što se može očekivati jeste da će Izrael igrati na kartu korišćenja aviona pete generacije F-35I Adir kojih ima trenutno 12. Takođe, ne treba izbaciti iz vida da je Izrael prethodnih godina imao priliku da uvežbava sa grčkim S-300PMU-1.\nTagovi:Rusija S-300 Sirija


Ideathon za izradu maskote – EFM.BA\nOznaka: Ideathon za izradu maskote\nSarajevo Unlimited i EYOF pozivaju kreativce na Ideathon\nPoziv kreativcima da budu dio najvećeg sportsko-kulturnog događaja nakon Olimpijade 1984.godine, u Networksu, od 09. do 11. 10. 2017.\nPreduzetnički, inovacioni i kreativni centar Networks, organizator Sarajevo Unlimited 2017 foruma u saradnji sa parnerom Foruma, Evropskim omladinskim olimpijskim festivalom „EYOF Sarajevo/Istično Sarajevo 2019“ organizuje takmičenje za mlade kreativce – Ideathon za izradu maskote.\nEYOF (European Youth Olympic Festival) predstavlja najveći sportski olimpijski festival za mlade sportiste između 14 i 18 godina u Evropi. EYOF 2019 uključuje 8 sportova: alpsko skijanje, biatlon, nordijsko skijanje, snowboard, umjetničko klizanje, brzo klizanje, hokej, karling.\nU periodu od 09. – 11.10.2017.godine u prostorijama Networks-a sve osobe koje se bave grafičkim dizajnom, arhitekturom, fotografijom, slikanjem, vajanjem, i svi kreativci koji razmišljaju izvan ustaljenih okvira radit će na kreiranju idejnih rješenja i imati priliku da pruže najbolju ideju za maskotu, koja će biti zaštitno lice jednog od najvećih omladinskih takmičenja u Evropi. Stručni žiri će izabrati tri idejna rješenja, a zatim će publika putem društvenih mreža glasati za jedno idejno rješenje. U kompletan izbor maskote biće uključeni i članovi Koordinacione komisije Evropskog olimpijskog komiteta.\nZainteresovani kreativci se mogu prijaviti putem online aplikacije, najkasnije do 04. oktobra 2017. godine. Nakon selekcije, svi učesnici/e će biti obaviješteni e-mailom najkasnije do 06. oktobra 2017.\nSarajevo Unlimited je dvodnevna konferencija koja okuplja relevantne institucije, kompanije, organizacije, start up-e i investitore sa ciljem promovisanja inovacija u poslovanju, inovativnog upravljanja i korištenja resursa start up kompanija. Ove godine održaće se od 02.-04. 11.2017. god. EYOF 2019 će tokom Foruma promovisati svoje sadržaje i prvi put javno prikazati maskotu.\nSarajevo Unlimited promoviše talente i inovativna rješenja kao profitabilan dodatak postojećim poslovnim idejama i povezuje potencijalne partnere među kompanijama i investitorima. Krajnji cilj je regionalna promocija Bosne i Hercegovine kao poželjne destinacije za međunarodna ulaganja, koja nudi perspektivne start up-e, uspješne poslovne priče i mlade talente. Krajnji cilj je da Sarajevo Unlimited rezultira novim mogućnostima za zapošljavanje, novim investicijama i boljim mogućnostima za bosanskohercegovačku ekonomiju.\nNagrada za pobjednički tim iznosi 1.500 KM, karte za Sarajevo Unlimited i dodatna iznenađenja. Za drugo i treće mjesto su obezbijeđene nagrade sponzora. Troškove hrane tokom trajanja ideathona snosi organizator. Za sve dodatne upite zaintersovani se mogu obratiti na e-mail: info@weareunlimited.ba.\nPobjednička maskota će biti oficijelno predstavljena na forumu inovacija Sarajevo Unlimited 2017. organiziranom od strane poduzetničkog, kreativnog, biznis centra Networks.\nViše informacija o forumu, učesnicima i sadržajima, te načinu kako učestvovati, biće dostupno uskoro na zvaničnoj web stranici: http://weareunlimited.ba kao i na nalozima Foruma na društvenim mrežama:\nFacebook stranici Sarajevo Unlimited, Instagram nalog unlimitedbih, Twitter nalog @UnlimitedBiH.\nZvanični hashtagovi Foruma su #weareunlimited #sarajevounlimited.\nAutor urednikObjavljeno 25. 09. 2017. Kategorije Vijesti iz CentraOznake EYOF (European Youth Olympic Festival), Ideathon za izradu maskoteKomentarišite Sarajevo Unlimited i EYOF pozivaju kreativce na Ideathon


Kamen za pod glavu – Monitor\nMilioni su svuda oko nas. Po vijestima, po Skupštini, po Vladi, po vazdan se čuju samo priče o milionima. KAP-ovi milioni, Telekomovi milioni, Željezarini milioni, milioni Dragana Brkovića, sestrini milioni, bratovi milioni… Prosto čovjeku neprijatno dođe kad treba da konsoliduje kućni budžet ili napravi finansijsku konstrukciju za kupovinu novog usisivača. Tu postoje samo – milioni rupa. Građanin prosječni u Crnoj Gori ima platu od 484 eura. Zvanična statistika kaže da je prosječna zarada u decembru 2011. godine u odnosu na isti mjesec prethodne godine zabilježila pad od šest odsto.\nPrema Monstatovim podacima, prosječne neto zarade u 2011. godini zabilježile su rast od jedan odsto u odnosu na prethodnu godinu. Potrošačke cijene u 2011. u odnosu na 2010. godinu porasle su 3.1 odsto, što znači da su realne zarade manje za preko dva procenta.\nProsječna penzija u Crnoj Gori je 279,55, najmanja sto eura. Fond PIO nikad ne zaboravi da naglasi, a mediji da prenesu, koliko je ukupan iznos penzija – za januar ove godine, blizu 32 miliona. Od penzije u ovoj zemlji živi blizu 120.000 ljudi, skoro petina stanovništva.\nMaterijalno obezbjeđenje porodice, kako se kod nas zove socijalna pomoć, za jednočlanu porodicu iznosi 63.50 eura, za dvočlanu 76.20, tročlanu 91.50, za četvoročlanu 108 eura. Porodice sa pet i više članova dobijaju 120.70 eura. Staračka naknada za domaćinstva koja žive na selu, bave se poljoprivredom i nemaju drugih socijalnih primanja iznosi 40 eura. Zanimljivi su bili, u nedavnom nevremenu, analitičari šokirani činjenicom da je neko na sjeveru zazimio bez dva džaka brašna. Pa država sirota, mora da im pomaže. Sve im je, umnima, palo na pamet, osim da ljudi nijesu imali od čega da ga kupe.\nMinimalna potrošačka korpa u januaru koštala je 778 eura. Ako u četvoročlanoj porodici radi jedna osoba i prima prosječnu platu, za osnovne životne potrebe fali im skoro trista eura. Četvoročlanoj porodici koja prima materijalno obezbjeđenje da preživi nedostaje oko 650 eura. Dvoje ljudi sa jednom prosječnom penzijom, i ako se potrošačka korpa prepolovi i dalje svakog mjeseca u kućnom budžetu imaju manjak od preko sto eura. Tako se živi u zemlji milionera.\nNaravno, živi se i na kredit. Prema podacima Centralne banke Crne Gore zaduženja građana po osnovu korišćenja kreditnih kartica i minusa po tekućem računu na kraju januara 2012. iznose preko 50 miliona eura. Dugove ima preko sto hiljada ljudi. Riječ je o naskupljem zaduživanju u kojem banke naplaćuju zelenaške kamate od 16 do 18 odsto. Ljudi koji se na taj način zadužuju mogli bi se lako nazvati glupima, samo da to, prečesto, nije jedini način da prehrane porodicu.\nIma toga još – opet plaćamo najskuplje gorivo u regionu. Što zbog cijena energenata, što zbog posljedica nevremena, očekuje se rast cijena poljoprivrednih proizvoda.\nNaravno, kad stignu na naplatu svi poslovi ove vlasti, biće još gore. A tako je lijepo zvučalo kad su se zahuktavali. Ostalo je zabilježeno u\nPobjedi kako je novi vlasnik Kombinata aluminijuma britanska firma Igl Kepital grup, koja zapošljava 100.000 radnika i ,,teška” je 5,5 milijardi dolara. ,,To je visoko pozicionirana kompanija u svijetu čiji vlasnik je ruski biznismen Oleg Deripaska”, objašnjeno je. Asim Telaćević, direktor Fonda za razvoj precizirao je kako će 32,7 miliona eura koje će Fond dobiti od prodaje akcija u KAP-u biti uloženo u crnogorsku privredu. ,,To znači da će dio novca biti uložen i u razvoj sjevera Crne Gore, ali i u turizam, poljoprivredu… Preliminarni program investiranja smo napravili”. Vrlo se detaljno ovih dana vidi šta je od svega ostalo.\nI kad su prodavali Telekom, najavljivane su ruže. Bila je to najprofitabilnija crnogorska kompanija, riješili su da je se otarase. U pitanju je bio viši cilj: ,,Crnogorska vlada namjerava da glavninu novca od prodaje Telekoma investira u izgradnju autoputa Podgorica – Mateševo, manji dio će otići na izmirivanje obaveza u privatizaciji, dok je 10 odsto sredstava namijenjeno za restituciju”. Ruže je, nekako, dobila sestra, mi smo dobili geografsko znanje u vidu Gornjih Mrka i usluge koje plaćamo kao da smo uredno razvijena zemlja.\nPremda, i to zavisi iz kog se ugla gleda. Omiljen dokaz bivšeg premijera Mila Đukanovića da se u Crnoj Gori živi bajno, dugo je bio broj mobilnih telefona po glavi stanovnika. Od luksuznih modela kojima se kiti njegovo okruženje, nije imao kad da uoči da većina onih koji stalno kupuju nove pakete usluga mobilnih operatera zapravo pokušava da uštedi neki dinar. I da su, kao neuki potrošači, bez potpore države, najčešće žrtve prevare ispisane sitnim slovima.\nVaspitali su nas da nije lijepo biti zavidan. Mnogima je ovdje, na vijest o tome da bivši premijer nosi sat od sto hiljada eura, prirodna reakcija – njegov sat, njegova stvar. Sve dok se ljudi ne sjete da taj sat vrijedi koliko dva stana koji su za dvije gorepomenute prosječne porodice i dalje nedostižan san. Sve nedostižniji.\nUniverzalan odgovor za sve muke koje muče crnogorske građane, vlast je pronašla u tri riječi: svjetska ekonomska kriza. Ovih dana, međutim, novine su pune priče o tome kako je jedna mala zemlja pronašla način da se sa krizom izbori. Ubrzo po izbijanju svjetske krize 2008. islandske banke su doživjele kolaps. Ekonomska situacija u zemlji sa oko 300.000 stanovnika se ubrzano pogoršavala. Nezadovoljstvo građana je kulminiralo kada je 2010. parlament usvojio zakon o namirivanju obaveza propalih islandskih banaka. Pod jakim pritiskom javnosti, koje je uključivalo i kamenovanje parlamenta, predsjednik države je prepustio građanima da se na referendumu izjasne da li hoće na sebe da preuzmu obaveze privatnih banaka. Odbili su.\nNa Islandu su odlučili da spasavaju građane, prije tržišta i banaka. Vlada je sklopila ugovor sa bankama da se oprašta dug domaćinstvima zaduženim više od 110 odsto ukupne imovine. Kada su druge zemlje, zbog krize, skraćivale javne izdatke za socijalnu sferu, Island je raširio mrežu socijalne zaštite. Pored toga, Island je pokrenuo sudske postupke ne samo protiv ključnih ličnosti iz privatnog sektora odgovornih za krah banaka nego i protiv političara uključujući i bivšeg premijera. Zahvaljujući tome, Island bilježi ekonomski rast i pet odsto nezaposlenosti. U ovoj godini očekuju suficit državnog budžeta, za razliku od drugih država koje otpuštaju zaposlene i smanjuju penzije i plate.\nStručnjaci tvrde da su ključni faktori za spas Islanda bili visok nivo političke demokratije, efikasno pravosuđe i nepostojanje krutih institucionalnih okvira koje, na primjer Grčkoj, nameće Evropska unija. Ništa od toga mi nemamo, a slab institucionalni okvir služi nam da pomognemo bratu. Jedino kamenja imamo u izobilju. Ono se može koristiti na razne načine. Ako nastavimo sa dosadašnjom pokornošću, služiće nam – za pod glavu.\nPOVEZANE VIJESTI:Broj 1115\nU glibu do guše\nSkank cvjeta i zimi i ljeti\nZločin iz pohlepe\nĐevojka pod manom


14.05.2020. - 12:41h 12:47h Autor: Stil / Miss 7\nĆerka Dejvida Bouvija i supermodela Iman danas ima 19 godina i izrasla je u pravu lepoticu mešane puti. Pegavog lica, Leksi Džons (što je pravo Bouvijevo prezime), moramo reći, ne liči previše ni na mamu ni na tatu.\nUprkos tome što je dete dvoje vrlo slavnih roditelja, jednog od najvećih muzičara prošlog veka i omalijskog modela svetske slave, Leksi nije odrastala pod svetlima reflektora. Njeni roditelji su to pod svaku cenu hteli da izbegnu.\nA post shared by Lexi Jones (@_p0odle_) on Apr 25, 2019 at 9:35am PDT\nLeksi, punim imenom Aleksandrija Zahara Džons, koja živi u Los Anđelesu i pokušava se probiti kao umetnica na svom je Instagramu napisala kako mamu Iman nije videla šest meseci i kako joj nedostaje.\n"Imam 19 godina, ali još uvek sam dete i mama mi nedostaje".\nOna i Iman se nisu videle tako dugo zbog pandemije korone koja se razmahala u Americi. Dok Iman živi u Njujorku gde je njihov dom, a Leksi je zaglavila u Kaliforniji.\nInače, Leksi nije eksponirana u javnosti; cela je porodica i pre smrti muzičara živela povučenim životom. Bovi i Iman su se i venčali na maloj i zatvorenoj ceremoniji u Švajcarskoj 1992. i ostali u braku do 2016. kad je on umro od raka jetre. Iman je postala pomajka Dankanu Džonsu, njegovom sinu kojeg je dobio s prvom suprugom Endži, a Leksi je njihovo jedino zajedničko dete.\nIman je već davno ispričala kako ne želi da ćerka krene njenim stopama u svet modelinga ili postane dete-zvezda zbog slavnih roditelja. U jednom je intervjuu pre nekoliko godina danas 64-godišnja manekenka ispričala:\n"Svaka agencija, svaki dizajner me nazvao da kaže: "Ako želi, rado bismo da bude naš model". Odgovarala sam: Ne, ne želi. Znala sam zašto je svi žele angažovati - zato što je ćerka Dejvida Bouvija."\n"Mislila je da je previše štitim, ali ja sam joj rekla da sve to može pričekati. Ništa joj neće pobeći. Imaj svoj život dok još možeš, jednog će dana sigurno biti javan, zato uživaj sada."\nA post shared by Lexi Jones (@_p0odle_) on Mar 25, 2020 at 6:35pm PDT\nLeksi DžonsImankćerkaumetnicaDejvid Bouvi