Nikšićka Komunalna policija zadovoljna postignutim rezultatima u 2019.\nOBAVLILI 14.295 MADZORA\n"Iza nas je jedna naporna godina, ali smo veoma zadovoljni učinjenim, tako da trenutno stanje komunalnog reda možemo ocijeniti veoma dobrim"\n1685 pregleda\t5 komentar(a)\nNovica Milović, Foto: Svetlana Mandić\nTokom prošle godine nikšićka Komunalna policija obavila je 14.295 komunalnih nadzora, a reagovali su i po velikom broju prijava od strane građana.\nPored mnogobrojnih sprovedenih akcija, prema riječima načelnika Komunalne policije, Novice Milovića, tri se posebno ističu po postignutim rezultatima - "Trotoar", "Plakat" i "Ugostitelj".\n"Akcija ‘Trotoar’ dala je značajne rezultate u podizanju svijesti saobraćajne kulture u našem gradu. Po pitanju zakona o bezbjednosti saobraćaja ova služba izdala je 9.403 prekršajna naloga. Posebno smo ponosni što smo u velikom broju oslobodili parking mjesta za osobe sa invaliditetom pa je po tom osnovu izdato 1.832 prekršajna naloga”, kazao je Milović.\nAkcija “Plakat” sprovedena je zajedno sa NVO “Alfa centar” i tokom nje uklonjeni su plakati sa stabala i stubova javne rasvejete, a služba je izdala osam prekršajnih naloga.\nAkcija “ Ugostitelj” sprovođena je tokom cijele godine, a posebno u ljetnjem periodu i najviše se odnosila na poštovanje radnog vrijemena i emitovanja muzike i buke. Izdato je 77 prekršajnih naloga za nepoštovanje radnog vremena, a dva zbog prekoračenja buke. U 28 lokala ugrađeni su limitatoi zvuka čime je pokriveno kompletno uže gradsko jezgro.\n“Služba Komunalne policije je u 2019 godini izdala dva prekršalna naloga za formiranje divljih deponija i dala naloge za uklanjanje više deponija koje su formirane u užem i širem gradskom jezgru. U jednom slučaju izdata su dva prekršajna naloga za nelegalnu eksploataciju pijeska i dva prekršajna naloga za neočišćen snijeg sa javne površine”, kazao je Milović.\nU 2019 godini zbog ometanja službenika komunalne policije pokrenuto je šest prekršajnih postupaka – u pet slučajeva licima su izrečene novčane kazne, a jedan predmet je još u proceduri. Zbog krivičnog djela sprečavanje službenog lica u vršenju službene dužnosti procesuirano je jedno lice.\n"Iza nas je jedna naporna godina, ali smo veoma zadovoljni učinjenim, tako da trenutno stanje komunalnog reda možemo ocijeniti veoma dobrim. Služba komunale policije će u danima praznika raditi sa pojačanim aktivnostima”, poručio je načelnik Komunalne policije i istakao dobru saradnju sa državnim i orgnima lokalne samouprave, inspekcijskim službama, NVO sektorm i posebno sa Centrom bezbednosti Nikšić.\n“Za postignute rezultate zaslužan je svaki pojedinac u Komunalnoj policiji koji je upornošću i zajednišvom pokazao da se može doći do ovakvih rezultata. Nadamo se da ćemo u 2020 godini to zajedništvo prenijeti i na ostale segmente društva i svi zajedno krenuti naprijed”, zaključio je Milović\nVidosava najbolji službenik/ca\nSlužbenica Vidosava Odalović proglašena je za najboljeg službenika/cu nikšićke Komunalne policije u 2019.godini.\nMilović i Odalović(Foto: Svetlana Mandić)\n“Odalović je radnim angažovanjem i visoko profesionalnim odnosom u vršenju službenih poslova i zadataka dala značajan doprinos ostvarenim radnim rezultatima na nivou službe, kao i pozitivnoj afirmaciji i poboljšanju ugleda Komunalne policije, ali i poboljšanju komunikacije i povjerenja između Komunalne policije i građana Nikšića”, kazao je Milović.\nOdalović je nagrađena je prigodnom novčanom nagradom.\nVidosava OdalovićNovica MilovićKomunalna policija NikšićNikšić\n20.01. 07:07 h\t380\t74121\n20.01. 07:20 h\t558\t53892\n20.01. 10:03 h\t644\t51728\n20.01. 17:01 h\t146\t43001\n20.01. 14:41 h\t781\t40590\n20.01. 14:41 h\t151\t781\n20.01. 07:07 h\t103\t380\n20.01. 10:03 h\t95\t644\n20.01. 17:22 h\t85\t215\n20.01. 15:48 h\t77\t685


Podrška grada osobama sa invaliditetom -\nPovodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, koji se obeležava danas 3. decembra, gradonačelnik Loznice Vidoje Petrović istakao je da grad Loznica već godinama kontinuirano radi na unapređenju položaja osoba sa invaliditetom kako bi im omogućili da budu aktivni i ravnopravni učesnici u svim oblastima društvenog života.\n– Podrška grada osobama sa invaliditetom, kao jednoj od najvećoj marginalizovanih grupa, je iz godine u godinu sve veća i vidljivija u skladu sa ubrzanim razvojem grada. U skladu sa tim predstoji usvajanje Strategije razvoja socijalne zaštite grada Loznice 2021 – 2025. godine, kao jednog od ključnih dokumenata za unapređivanje usluga socijalne zaštite i socijalne uključenosti za sve ranjive kategorije stanovništa među kojima se posebno izdvajaju osobe sa invaliditetom – kazao je gradonačelnik Loznice.\nKako je rekao, grad Loznica posebnu brigu i pažnju posvećuje osobama sa invaliditetom kroz niz aktivnosti, projekata i programa i trudi se da im omogući ravnopravno učešće i veću uključenost u svim aspektima društvenog života.\n– Na nedavno održanom sastanku sa predstavnicima Saveza slepih Srbije i Nacionalne asocijacije osoba sa invaliditetom sam, uvažavajući njihove potrebe i imajući i vidu predočene poteškoće sa kojima se suočavaju, istakao sam važnost obavezne klauzule o prilagođenosti infrastrukturnih projekata osobama sa invaliditetom uz pojačanu kontrolu i nadzor, a u skladu sa tim uskoro će biti postavljeni semafori sa zvučnom signalizacijom u ulici Svetog Save – ukazao je gradonačelnik Loznice.\nOvo je samo jedna u nizu aktivnosti u cilju obezbeđivanja veće dostupnosti infrastrukturnih objekata osobama sa invaliditetom i obezbeđivanja boljih uslova za njihovo ravnopravno učešće u svim vidovima društvenog života na čemu grad Loznica konstantno radi u saradnji sa lokalnim ustanovama i preduzećima, Vladom Srbije kao i brojnim domaćim i stranim institucijama i organizacijama.\nMeđunarodni dan osoba sa invaliditetom, koji se ove godine obeležava u periodu od 30. novembra do 4. decembra, pod sloganom UN-a: „Gradimo budućnost: ka inkluzivnom, održivom i pristupačnom svetu za osobe sa invaliditetom posle pandemije COVID-19″, prilika je da se skrene pažnja svetske i domaće javnosti na osobe sa invaliditetom i njihove probleme i potrebe.\nMeđunarodni dan osoba sa invaliditetom – 3. decembar, proglašen je od strane UN-a 1992. godine i od tada se obeležava u celom svetu. Prema podacima Svetske zdravstvene organizacije između 12% i 15% stanovništa ima neku vrstu invaliditeta.\nPrevious Dragiša Komarčević prvi pik za sportistu grada 2020 (video)\nNext Kako teku radovi na novom mostu preko Save


Pun kufer marketinga - Emisija - Peščanik\nGovore članovi Saveta za borbu protiv korupcije, Miroslav Milićević, Miroslava Milenović i Dušan Slijepčević, povodom njihovog novog izveštaja o medijima i marketinškim agencijama. Razgovor vodila Svetlana Lukić.\nSvetlana Lukić: Ministar policije Nebojša Stefanović, zvani doktor, juče je ponovio ono već znamenito obećanje Slobodana Miloševića s kraja osamdesetih: biće još hapšenja. Milošević je mislio na tadašnje političke protivnike, albanske političare, kao što je Azem Vlasi, a doktor Stefanović uglavnom misli na funkcionere Demokratske stranke, ili na one koje su demokrati postavljali na razne funkcije dok su vladali Srbijom.\nDa bi borba protiv korupcije bila još ubedljivija i uzbudljivija, najnovija hapšenja osamdesetoro bivših ministara, zamenika ministara, direktorki agencija, predsednika opština, obavljena su tokom noći i ranog jutra, kao da se radi o pripadnicima Al Kaide ili ISIS-a koji će, ako ih ne nahvataš na spavanju u pidžamama i spavaćicama, ujutru dići u vazduh Beograd na vodi i upasti u trezor Narodne banke Srbije.\nBUdući da je ovih 80-oro ljudi uhapšeno zbog sumnje da su nas pljačkali pre svega 2004. godine, nema sumnje da ćemo do sledećih izbora često na televiziji gledati doktora Stefanovića i onaj opskurni svet sa čudnim uniformama i čudnim ružem na usnama koji stoji pored njega. Tek nam slede noćne racije za 2005. godinu, pa za 2006, ’07, ’08, ’09 i tako dalje. Ministar Selaković će očigledno morati da traži nove donacije od Evropske komisije. U aplikaciji će pisati “ako hoćete poglavlje 23 i 24, dajte pare za nove zatvore i noćni rad policije”.\nNiko neće zaplakati za bivšim ministrom Milosavljevićem i raznim drugim uhapšenim funkcionerima Demokratske stranke, jer ljudi sa mnogo razloga veruju da je u vreme njihove vladavine opljačkan veliki novac. Mnogo bivših i sadašnjih funkcionera Demokratske stranke ima mnogo razloga da noću osluškuje korake policijskih čizama u hodniku svojih luksuznih vila i stanova, ali je jasno da Vučić i njegovi jurišnici borbu protiv korupcije koriste pre svega kao mač za seču svojih političkih protivnika, za koju, što je najgore, koriste i policiju i tužilaštvo i sudstvo i medije.\nPosebno treba pratiti slučaj bivše direktorke Agencije za borbu protiv korupcije, Zorane Marković. Ako se ispostavi da je njeno sinoćno hapšenje bez osnova, da je to nečija osveta, onda je to poruka i pretnja svim nezavisnim državnim institucijama. Ombudsmana su Vučićevi odredi optuživali za ubistvo, za ugrožavanje bezbednosti premijera i njegove porodice. Vučićev kum upada u Savet za borbu protiv korupcije i preti zatvorom. Članicu Saveta, Miroslavu Milenović neko fizički napada u haustoru zgrade u kojoj živi. Naprednjaci ne propuštaju priliku da diskvalifikuju poverenika za informacije ili Agenciju za borbu protiv korupcije.\nInače, Agencija za borbu protiv korupcije u svom tek objavljenom izveštaju navodi, između ostalog, da je za prošlogodišnju izbornu kampanju 2.677 osoba uplatilo po 40.000 dinara na račun Srpske napredne stranke. Među njima je bilo i korisnika socijalne pomoći, kao i osoba koje taj novac nisu imale na računima, već su ga u gotovini uplaćivale na njih, a zatim na račun SNS-a. A uoči izbora 2012. godine registrovano je 2.226 uplata SNS-u u istom iznosu: od po 19.000 dinara. Sveta napredna stranka i njen preosvećeni lider moraće, na primer, da objasne taj kolektivni trans, tu telepatsku povezanost ljudi koji kao jedan staju u red u pošti ili banci i voljenoj stranci uplaćuju do u dinar isti iznos.\nOve nedelje je objavljen i izveštaj Saveta za borbu protiv korupcije o – kako se zvanično zove – mogućem uticaju instuticija javnog sektora na medije, kroz plaćanje usluga oglašavanja i marketinga. Prema proceni Saveta, za poslednje 4 godine, odnosno u periodu od 2011-2014, dakle i u periodu vladavine ne samo DS-a i njenih koalicionih partnera, nego i SNS-a i njenih satelita, država je na to potrošila više od 800 miliona evra. Izveštaj Saveta je pun besprizornih primera trošenja novca na stvarne, ali i izmišljene marketinške kampanje, promocije, sponzorstva i razne druge stvari. Dok čitate tih 130 i više strana izveštaja, gledate te tabele, čitate koje su sve državne institucije i javna preduzeća preko kojih marketinških agencija kojim medijima uplaćivale razne marketinške usluge, smuči vam se i država, i marketinške agencije i mediji.\nU današnjoj emisiji, o najvažnijim nalazima iz ovog izveštaja govore članovi Saveta za borbu protiv korupcije Miroslava Milenović i Dušan Slijepčević, kao i potpredsednik Saveta, Miroslav Milićević.\nMiroslav Milićević: Sasvim je ispravno pitanje zašto se toliko bavimo medijima. Mi smo davno rekli da ima nekoliko bitnih razloga za to. Prvi razlog, da odmah pređemo na njega, jeste da mi smatramo da su mediji nezaobilazni faktor u borbi protiv korupcije, u suštini, da je to onaj oslonac koji je potreban svima nama koji želimo da postignemo nešto u domenu borbe protiv korupcije, jer bez javnosti borba protiv korupcije neće dati dobre rezultate.\nNaravno, drugi bitan činilac su institucije. Ako znamo da institucije na ispunjavaju sva naša očekivanja, onda znamo da su nam mediji mnogo značajniji nego što bi trebalo da budu. Ispravna informisanost je pre-rekvizit za slobodne izbore. Ako građani ne mogu doći do pravih informacija, svi izbori su de facto nerealni. Ako medije dovedete u situaciju da su bez nekih stalnih zarada, onda je sasvim sigurno da to dovodi do odnosa klijentelizma koji ne može biti dobar, a još ako znamo da se za uspostavljanje takvog odnosa koriste pare iz javnog sektora, onda vidimo neslućen broj mogućnosti da dođe do zloupotreba.\nVidite, mi u ovom izveštaju govorimo o oglašavanju. Oglašavanje nije samo po sebi koruptivno. To su komercijalni ugovori, čak zakonske odredbe definišu šta se sve mora oglašavati. Ali zašto je bitno to da su to neke velike sume? Pa bitno je zato što, ako u jednoj Areni, koja nema jasno definisane principe poslovanja, a još slabiju kontrolu, gde imate uticaje političkih partija kako na kadrovske strukture, tako i na rukovođenje pojedinim firmama, stvara se jedan uslov, jedan ambijent gde su koruptivne radnje vrlo moguće, čak i prilično jednostavne.\nZato je nama toliko bitno da ukažemo ne na to da je neko pričinio direktnu korupciju, ili nije, u samom tom smislu, nego na to da u takvoj situaciji može doći do grotesknih situacija da se koriste diskreciona ovlašćenja i da se koriste neke definicije uslova na konkursima koji apsolutno ne stoje. Ima nekoliko elemenata koji su ovde ključni. Prvo, jedan ovakav izveštaj se teško radi. Radi se teško zato što se informacije nekada ne mogu dobiti, a nekada stižu sukcesivno. Ovo što smo mi danas objavili je 26. verzija izveštaja.\nKada je tolika količina para u igri, onda se postavlja pitanje: ko su akteri s jedne, a ko sa druge strane. Ali ono što je bitno, ako imate javna preduzeća, vi onda imate uprave, koje mogu da koriste ta sredstva u različite svrhe, kao što je na primer propagiranje politike stranke, propagiranje ličnosti, nekih uspeha koji možda i ne postoje. S druge strane, ti pojmovi sponzorstva, marketinških usluga, praktično se nikad ne analiziraju sa aspekta šta oni donose.\nDrugo pitanje je: a s kim se radi? Neke su marketinške agencije u vlasništvu ljudi koji su bliski politici, ali ono što možda još više zabrinjava, izmišljaju se neke organizacije. Recimo, jedan od velikih problema je video produkcija, gde apsolutno nema nekog naročitog reda, gde vi dajete firmama kojima to nije ni primarna delatnost da se bave tim poslovima, ali uglavnom – pare teku. Ono što je možda najznačajniji aspekat ovakvog izveštaja, i što nas najviše tera da radimo ovakve izveštaje, jeste na koji način se mediji mogu dovesti u neravnopravan i nepovoljan položaj.\nAko vi gledate medije koji imaju malu zaradu, a oni dobiju porudžbinu da sklope neki ugovor, a taj ugovor se sistematski plaća svaki mesec, onda ste vi doveli medij u situaciju da ili radi kako treba, ili da reskira da prestane da postoji, i u takvoj jednoj situaciji vi teško možete očekivati istraživačko novinarstvo. Kada sumiramo sve ove efekte – oni se javljaju ne samo u Beogradu, nego i u mnogim lokalnim medijima – stvara se slika jednog stanja, neću da upotrebim prejaku reč “virtualne realnosti”, ali slika se stanje onakvo kakvo bi po nekome trebalo da izgleda, a ne onakvo kakvo ono suštinski jeste.\nSvetlana Lukić: Pre nego što pređemo na neke detalje iz samog izveštaja, gospodine Slijepčeviću, bili ste ovde kada smo razgovarali o Diposu. Da li je Savet povodom tog izveštaja ili prethodnih izveštaja bio tužen od nekoga, i da li biste nešto od toga mogli da tumačite kao pritisak na rad Saveta?\nDušan Slijepčević: Pa ako pogledamo istorijat rada Saveta, vi ćete videti da su ti pritisci identični, bez obzira o kojoj se vladi radi. Mi smo promenili 5 vlada od kad sam ja u Savetu, od 2003. godine, i svih 5 vlada su apsolutno po istom principu funkcionisale – dakle, nisu odgovarale na naše izveštaje, ili nisu kontaktirale sa nama, sa jedne strane, a sa druge strane, dozvoljavale su pojedinim moćnicima da upotrebljavaju sva pravna sredstva – tu mislim na institucije države, pre svega na tužilaštvo i sud – da se obračunavaju u to vreme sa pokojnom Vericom Barać, protiv koje je bilo podneto 13 krivičnih prijava, i nijedan od tih postupaka nije rešen na način da je ona bila osuđena, nego je jednostavno doživljavala raznorazna maltretiranja u toku tih postupaka. Danas imamo isti mehanizam.\nDakle, onog momenta kada izvršna vlast nije zadovoljna nekim našim izveštajem, ona pribegava oprobanom sistemu, a to je da podnosi krivične prijave. I u ovom slučaju je podneta krivična prijava protiv gospodina Milićevića, kao potpredsednika Saveta. To je krivično delo koje govori o neovlašćenom – podvlačim, neovlašćenom – prikupljanju ličnih podataka. Svaki pravnik koji se malo bavio krivičnim pravom može da zna šta su tu elementi dela, i da li oni u ovom slučaju postoje, a pogotovo bi to trebalo da znaju kolege iz tužilaštva, koji su dali sebi slobodu da nam pošalju jedan ovakav akt za prikupljanje potrebnih obaveštenja, zbog stava 3 ovog krivičnog dela o kojem sam govorio.\nTaj stav 3 odnosi se na pojam službenog lica. Ja mislim da student na Pravnom fakultetu zna šta je pojam službenog lica, i da je to neodpustiva kvalifikacija. Zato sam frapiran da je Prvo osnovno tužilaštvo dalo sebi za slobodu da podnese jedan ovakav akt. Zašto su se oni odlučili na taj korak? Mislim da je u pitanju samo proizvođenje straha, i teranje nas da prestanemo da objavljujemo bilo koji izveštaj. To tako vidim. Možda nisam u pravu, ali simptomatično mi je da se to iz godine u godinu ponavlja, da je to već 12-13 godina, da je to 5 različitih vlada, i što je najgore, da se koriste institucije sistema da bi se to radilo. Nemojte nas dovoditi u situaciju da razgovaramo o nečemu što je potpuno apsurdno. Kako je sebi neko dozvolio u Prvom osnovnom tužilaštvu da se uopšte obrati ovakvim aktom, to je za mene frapantno. To je dokaz da izvršna vlast i dalje preko tužilaštva vrši ovakvu vrstu pritisaka.\nSvetlana Lukić: Profesore Milićeviću, kako je završena nenajavljena poseta gospodina Petrovića Savetu koji se zbog izveštaja o Diposu našao uvređen? Da li ste lepo popričali?\nMiroslav Milićević: Popričali smo lepo, pozdravili se, on je napustio prostorije. Mi smo otvoreni za svakoga ko ima zakazan sastanak, najavljen, ali doći nenajavljen i sa vrata govoriti o krivičnim prijavama i trogodišnjem zatvoru, meni nije imponovalo i delovalo je kao jedan afekt.\nSvetlana Lukić: Bio je to gospodin Nikola Petrović iz EPS-a. Miroslava, objasnite nam tu brojku od 60,9 miliona evra, i tu brojku od 840 miliona evra, i prosto metodologiju, na koji ste način radili, da bismo mogli da donesemo nekakav zaključak, da li to odražava stvarno stanje stvari.\nMiroslava Milenović: Kada smo odlučili da čitav ovaj segment oglašavanja i marketinga posmatramo, a naročito odlive javnog novca, bili smo prinuđeni da definišemo ko su akteri koji učestvuju u trošenju javnog novca, i mi smo se opredelili da te aktere svrstamo u nekih 12 kategorija. To su pre svega ministarstva, zatim organi državne uprave, ustanove sa javnim ovlašćenjima, agencije, fondovi, javna preduzeća, državna preduzeća sa većinskim državnim vlasništvom, zatim lokalna samouprava, pa javna preduzeća na lokalnom nivou, pa onda organi Autonomne pokrajine Vojvodine.\nUzorak koji smo posmatrali faktički ne predstavlja ni 2% svih registrovanih lica u ovim kategorijama, koji se vode u Statističkom zavodu. Dopisno smo se obratili, to su 124 institucije, i tražili smo prvo ugovore i čitavu dokumentaciju na osnovu koje su sklopljeni ti ugovori, i takođe smo tražili koliko je izvršeno plaćanje tih usluga – kada kažemo usluga, oglašavanja i marketinga u najširem smislu; znači i oglašavanje, i sponzorstva i donacije, i štampanje publikacija, i pres kliping, održavanje web-sajtova – za period 2011-2014. godine.\nOd 124 institucije, samo 2 javna preduzeća su odbila da daju bilo kakve podatke, faktički najveći konzumenti: Srbijagas i Telekom. Kada govorimo o ova dva javna preduzeća, uzimam slobodu da kažem da se radi o vrlo velikim naručiocima ove vrste usluga, pre svega crpeći informacije iz javno dostupnih finansijskih izveštaja za period 2011-2014. Tako da se radi o milionskim iznosima. Znači, kada govorimo o 60 miliona evra za sve troškove oglašavanja i marketinga, Savet je našao da je to minimalni iznos, upravo zbog toga što nema Srbijagasa, nema Telekoma, a isto tako nema još najrazličitijih aktera, odnosno postoje niži iznosi koje mi pretpostavljamo. Tu slobodu sebi dajemo pre svega jer smo ukrštali podatke sa podacima iz trezora, i tu smo pronašli određena plaćanja koja nisu zastupljena i nisu potkrepljena ugovorima i podacima koji su nama dostupni.\nOsim Srbijagasa i Telekoma koji su kažnjeni od strane Poverenika, moram da napomenem da je prilikom izrade ovog izveštaja Savet je bio prinuđen da se preko 60 puta obrati Povereniku, da bi određene informacije od javnog značaja uspeo da dobije.\nSvetlana Lukić: Koliko sam videla, ništa vam nije vredelo u ministarstvu inostranih poslova.\nMiroslava Milenović: Ministarstvo inostranih poslova, sa njima smo u konstantnoj prepisci, i eto, dan posle usvajanja izveštaja, oni su potvrdili nekih 5 i po miliona dinara kao njihove troškove, ali tvrdoglavo su odbijali da daju bilo kakve informacije, govoreći da sve što su platili za propagandu i marketing su platili u ime Republike Srbije, a ne u ime ministarstva.\nSvetlana Lukić: I ne samo to, nego oni kažu “mi smo angažovali agenciju u Vašingtonu – neće da kažu naravno koliko su im platili – ali bi ta informacija više štetila Srbiji nego što bi javnosti mogla da koristi”.\nMiroslava Milenović: Jeste. Saopštili su da se radi o lobiranju za Republiku Srbiju, ali nije to jedino što je važno. Postoji mnogo drugih, malih ugovora, sitnih ugovora oglašavanja i marketinga, koje oni, evo, još uvek tvrdoglavo nisu spremni da obelodane. Samo da napomenem da ovih 5 i po miliona dinara, tu se radi o samo 3 ugovora.\nPTT je isto tvrdoglavo odbijao da nam dostavi podatke. Poverenik im je izdao nalog i onda su oni krenuli da nam dostavljaju određene ugovore i u ovom izveštaju su oni prezentovani sa iznosom od 37 miliona dinara. Samo dan posle usvajanja izveštaja, dobili smo nove ugovore i dobili smo da je ukupan iznos preko 237 miliona dinara. Ova razlika od skromnih 2 miliona evra upravo se odnosi na sponzorstva i na donacije. Tako da kada pričamo o 60 miliona evra, mislim da pričamo o minimalnom iznosu.\nSvetlana Lukić: Dakle, 60 miliona evra za 4 godine.\nMiroslava Milenović: Za 124 ustanove, minus ministarstva, minus vlada Republike Srbije, minus Srbijagas, minus Pošte, minus Telekom, minus Informatika, koja na kašičicu daje podatke, minus dosta njih. E sad, s obzirom da je naš uzorak bio manje od 2 posto uopšte registrovanih pravnih lica, mi smo uradili srednju vrednost po kategoriji potrošenog novca za usluge oglašavanja i marketinga, i onda napravili ekstrapolaciju na čitav segment onih koji su registrovani u Republici Srbiji, i dobili iznos od preko 840 miliona evra. I to je minimalni iznos; radi se o mnogo većem novcu.\nSvetlana Lukić: Dajte nam primere, da vidimo metodologiju kako su se ta sredstva odlivala, kako to ide preko javnih nabavki, kako direktnom pogodbom. Ona čuvena čivija, sitne nabavke, kada 100 miliona podelimo na 100 i onda niko ne može da nas uhvati.\nMiroslava Milenović: Ovde je važno reći da u celom izveštaju mi ne polemišemo da li je neko trebalo da se oglasi, da li je neko trebalo da ima ovu ili onu uslugu. Mi ovde samo pokazujemo sa kojim modelima je ta usluga nabavljena i da li je bilo konkurencije, i da li je ta konkurencija definisala cenu. Bez obzira koji model javne nabavke se primenio, zaključak se nameće skoro isti, a to je da se simulirala konkurentnost, transparentnost, i da su se izigravale procedure.\nDa krenemo redom. Ono što bi trebalo da bude njatransparentnije, a to je javna nabavka u otvorenom postupku, tu se do savršenstva komplikuje stvar preko subjektivnih kriterijuma za bodovanje, i tu je EPS jedan od šampiona, gde imate da zanimljivost ili kreativnost nekog rešenja nosi mnogo veći broj bodova nego sama cena. Male javne nabavke, osim onog problema da se velike javne nabavke cepkaju u niz malih – tu postoje još dva nova modaliteta koja smo primetili, a to je da najčešće postoji dogovor između 3 marketinške agencije, gde dve samo simuliraju da žele da učestvuju u tom postupku. Tako se dešava da dva pravna lica godinama ne overavaju nekih 10-15 dokumenata, zaboravljaju da stave pečat na određena dokumenta. Nikako ne mogu da nauče, eto, šta to treba da podnesu, tako da treća agencija gotovo uvek dobija na toj maloj javnoj nabavci.\nNa primer, grad Beograd tokom 2012: uvek se iste 3 agencije javljaju, Bimbros, Grafoprojekt i Stoa, i uvek dve – koje su i povezana pravna lica, Bimbros i Grafoprojekt – daju privid legalnosti celom postupku i na tenderima pobeđuje Stoa. Ne stave pečat na formular, ili ne dostave bilans stanja, ili ne dostave menice, postoji spisak od preko 10 stvari koje ta preduzeća nisu dostavila.\nIma i druga stvar, kada imamo malu javnu nabavku gde se daje procenjena vrednost te male javne nabavke, i gde onda 2 firme daju odmah, u svojoj ponudi, vrednost koja je viša od te procenjene vrednosti, a po zakonu o javnim nabavkama, takva ponuda se automatski smatra neispravnom. Znači, namera je od početka bila da oni ne pobede na toj javnoj nabavci. Procenjena javna nabavka je 2 miliona, oni kažu 2 i 400, druga kaže 2 i 200, ova da milion i 900, i tako se završava ta priča. Ima tu puno primera.\nNa primer, u ministarstvu za rad, boračka i socijalna pitanja, bila je mala javna nabavka za insertovanje promo-materijala u jednom dnevnom listu. Međutim, na kraju, niti je bilo insertovanja u dnevnom listu, nego je bilo u 2 nedeljnika, a u jednom od tih nedeljnika – radi se o Pečatu – ministar Vulin je bio urednik pre nego što je postao ministar. Ili imate javno preduzeće Putevi Srbije, koje vodi kadar SPS-a, koje u kampanji za 2012. bira upravo firmu Watchout koja tada radi kampanju za SPS. Pa onda isto tako Fond za mlade talente ministarstva omladine i sporta, 3 firme u vlasništvu upravo ljudi koji su povezani sa URS-om. Pa onda u AOFI-ju, Agencija za osiguranje i finansiranje izvoza, gde imate 3 ponude od kojih su 2 neispravne, i to neispravne u više od 10 stvari, a pobeđuje firma u kojoj je direktor gradski menadžer Goran Vesić.\nMiroslav Milićević: Najviše sredstava, preko 57% potrošnje su zajedno dve posmatrane kategorije: privredna društva sa većinskim državnim kapitalom i javna preduzeća. Međutim, kada je reč o vrsti troškova, analiza Saveta pokazuje da se više od 57% ukupno plaćenih troškova odnosi na troškove iz dve kategorije: troškovi oglašavanja u sredstvima javnog informisanja i troškovi sponzorstva i donacija. Troškovi sponzorstva i donacija su prilično visoki i oni su sporni. Međutim, nije sve samo u apsolutnom iznosu tih sredstava, već ako vi poručujete nešto od neke medijske kuće da se uradi, vrlo često u tim ugovorima postoji klauzula o jednostranom raskidu ugovora.\nOno što treba da se jasno kaže jeste da ovde ima mesta za uštede, da smo uočili odlive koji nisu neophodni, kao finansiranje određenih sportskih društava ili saveza, koncerata. Niko ne kaže da jedno preduzeće ne treba nikad ništa da uradi za svoju sredinu. Treba, ali proporcijalno mogućnostima tog preduzeća i to ne sme da se reperkutuje na njegovo poslovanje, a pogotovo ne sme da ima neku političku konotaciju ili da promoviše nekoga tendenciozno.\nSvetlana Lukić: Ako se oglasi u novinama neki ministar, ako ima autorski tekst, da li je on plaćen za to ili je u nadahnuću hteo nešto da napiše; i da li je određen tekst o nekom ministarstvu naručen, ili je autorsko delo novinara ili urednika?\nMiroslav Milićević: To su složena pitanja, međutim u ugovorima nekad mogu biti sadržani uslovi ko bi trebalo šta da napiše. Vi nećete nikada staviti šta bi trebalo da napiše, ali ćete imati u nekim ugovorima situaciju da će se, pre nego što se piše nešto loše o onome ko ga je poručio, to mora usaglasiti sa davaocem. Ja sam namerno potencirao raskid ugovora zato što mi u praksi to vidimo. Ako dođe do toga da se pojavi u nekim novinama nešto što nije pozitivno, vi raskinete ugovor sa jednim od najvećih oglašivača. I vi ste doveli te novine u veoma nezavidan položaj. Znate, kada vi imate ugovor sa velikom kućom koja ima ogromnu zaradu, vama milion godišnje ne znači ništa, onda je to manje štetno i može proizvesti manje pritiska, ali kada ste vi na rubu egzistencije i uvek kalkulišete to što radite, i to dobro radite, a neko vam kaže “e sada više to nećeš raditi” – onda to ima veoma jasnu konotaciju pritiska.\nMiroslava Milenović: Tu je i fenomen pregovaračkog postupka. Najčešće se pregovara sa željenom firmom. Da apsurd bude veći, najčešće su to usluge koje sami zaposleni u jednom preduzeću ili u jednoj ustanovi mogu sami da pruže. Na primer, Ratel je plaćao 70 hiljada evra PR usluge, a da je reč o takvim uslugama koje mogu da pruže zaposleni u Ratelu. Dalje, Narodna skupština je za prenos sednica sklopila ugovor sa RTS-om. Cena toga je bila 80 miliona dinara godišnje. Zapravo, to je cifra koja se našla kao moguća da je skupština plati, a da li to prevazilazi trošak RTS-a ili je trošak manji, ne zna se. On je paušalno određen kao nešto što se našlo u budžetu i to je to.\nSvetlana Lukić: I nije važno koliko ima sednica i prenosa.\nMiroslava Milenović: Ne, godinama je ista cifra, nevezano za broj sednica, nevezano za to šta se prenosi, koliko se prenosi. I postavlja se pitanje da li je tu javni servis na gubitku ili dobitku. Pa zatim, kompanija Galenika je ugovorila aprila 2012, negde pred izbore, sa preduzećem Watchout, određene reklame na televiziji Pink i na Studiju B; na televiziji Pink negde preko 300 hiljada dinara, na Studiju B negde preko 18 miliona dinara. Firma Watchout u to vreme radi kampanju za SPS, a kadar SPS-a se nalazi u izvršnom odboru te firme. Zatim u Nišu, u zapisniku komisije nailazimo na direktno mešanje zamenika gradonačelnika, koji bukvalno diktira kako će da izgleda tok javne nabavke, koji će biti uslovi, i tako dalje, mimo bilo kakvih stručnih službi koje u tom momentu postoje. E sad, postoje i direktna ugovaranja, bez javne nabavke, i tako se najčešće ugovaraju video produkcije.\nSvetlana Lukić: Vi ste konstatovali da je u apsolutnim ciframa došlo do smanjenja troškova od 2011. do 2014. godine, ali u video produkciji je došlo do povećanja.\nMiroslava Milenović: U video produkciji i u sponzorstvima je došlo do povećanja, a u ovom oglašavanju i u nekim drugim je došlo do smanjenja. Tačno je da je 2014. najmanje sredstava potrošeno, a 2012. najviše, ali kada gledamo po kategorijama, u ministarstvima je došlo do štednje 2014, u najvišim državnim organima, isto tako u fondovima, agencijama, ali u javnim preduzećima i u preduzećima sa većinskim državnim vlasništvom nije, i tamo gde je došlo do povećanja troškova, to je u vladi Autonomne pokrajine Vojvodine. Ali ono što je interesantno u ovim modalitetima, to je da određene institucije potpisuju tipske ugovore sa gotovo svim medijima, i da onda zapravo biraju kome će šta da daju, tako da je to jedna arena u kojoj vi potpišete tipski ugovor sa svima, a onda oni koji su vam dragi, ili mili, je l’, njima dajete više.\nTo se dešava u Agenciji za privatizaciju, to se dešava u ministarstvu odbrane, ali ono što je isto interesantno reći, to je da određena preduzeća i institucije, kao što su aerodrom Nikola Tesla, Agencija za privatizaciju, ministarstvo privrede, ministarstvo kulture, gde su bili kadrovi G17 Plus i URS-a, da su 2011-12. svi plaćali mesečne usluge video produkcije od nekoliko hiljada evra, a da onda, dolaskom nove vlade i odlaskom URS-a sa političke scene, sve ove institucije odjedanput posluju baš bez tih usluga. I to je ono što je vrlo interesantno i indikativno, naročito za ove usluge video produkcija. I tu se, bez javnih nabavki, smenjuju stalno 3 povezana pravna lica, Videonet, Frame TV production i Informbiro, gotovo u svim ovim pomenutim institucijama. Ista adresa, isti telefoni; oni su vlasnički povezani.\nSvetlana Lukić: Samo jedan detalj, kad ste govorili o povezanim pravnim licima, prosto sam uočila Stratedžik marketing. Za nas je godinama ta agencija značila poverenje, ali ste vi našli da je direktor Stratedžik marketinga konkurisao na jednom konkursu kao direktor, a kao vlasnik bio konkurent.\nMiroslava Milenović: Da, to je opet ta čuvena mala nabavka, gde su 3 marketinške agencije povezane na neki način.\nMiroslav Milićević: Moram da postavim pitanje: kada jedno javno preduzeće poruči jednu video-produkciju, ko je taj ko procenjuje kvalitet te video-produkcije? Da li ćemo mi, recimo, u Kanalizaciji i vodovodu napraviti komisiju koja će proceniti da li ta video-produkcija vredi 30 hiljada evra ili 10 hiljada? To su ipak neka dela koja imaju komponentu kreativnog, autorskog dela. Trebalo bi da neko kompetentan to procenjuje. Svedoci smo svih ovih godina raznih, nekih manje uspešnih, nekih više uspešnih video produkcija o borbi protiv pušenja, protiv raka dojke, za “Očistimo Srbiju”… Da li se ikada gleda kakav impakt imaju te video produkcije na javno mnjenje, ili se samo ide na to da se napravi video produkcija, komisija u firmi kaže “to je odlično, sviđa mi se čovečuljak koji skakuće”?\nAli postavlja se pitanje kako suštinski izgleda taj ugovor. Ako u tom ugovoru stoji da se svake godine mora izdavati nova video produkcija, vi dolazite u situaciju da jedna firma sebi obezbeđuje posao za jedan duži period, a obim posla će biti sve manji jer će se na osnovu postojećeg materijala, postojećeg koncepta samo vršiti neke dogradnje i nadogradnje, a da će efekat i uticaji na javnost biti praktično isti, ili nikakvi. To bi se moglo izbeći kada bi stvarno postojala ta konkurencija o kojoj mi govorimo, i kada bi se na neki način moglo nezavisno vrednovati na šta je jedno javno preduzeće potrošilo 50 hiljada evra. Znači, sve ove usluge moraju imati kontrolu kvaliteta. Toga takođe kod nas nema.\nSvetlana Lukić: Prvo pitanje je da li uopšte postoji ta video produkcija koja je plaćena.\nMiroslava Milenović: Na osnovu ugovora koji je nama prezentovan, i na osnovu celog postupka određenog tipa javne nabavke, mi smo uputili zahtev određenim institucijama i javnim preduzećima da nam učine dostupnim dokaze da su određene usluge i ispunjene, tako da smo u nekim slučajevima dobili odgovore da ugovorom nije bilo predviđeno da se usluga dostavi, ili da je nema u arhivi, a od različitih institucija smo dobili isti CD koji se mesečno narezivao na jednom istom mestu i dostavljao na više adresa, a svaka institucija je plaćala posebnu fakturu. Navela bih nekoliko stvarno ozbiljnih primera.\nJedan je u Siepi, gde je plaćena produkcija spota o Staroj Planini, međutim, kada smo tražili ovaj CD, jednostavno nisu mogli da ga pronađu. U Agenciji za privatizaciju, preko 70 miliona dinara je plaćeno za najrazličitije usluge video-produkcije, i mesečne fakture su išle i negde oko 10 hiljada, 9-10 hiljada evra, a da samih potvrda o izvršenim uslugama nema. U javnom preduzeću Železnice Srbije, od famoznih najrazličitijih dobavljača koji su registrovani za podne i zidne obloge, izradu zlatnog nakita, adekvatne video-spotove nismo uspeli da dobijemo.\nJavno preduzeće Železnice Srbije nijedanput nije sprovelo bilo kakvu javnu nabavku, već je cepalo te svoje potrebe na mnogo ovakvih direktnih narudžbenica, i to sa preduzećima koja uopšte nisu registrovana za pružanje bilo kakvih video produkcija, niti marketinga. Zaprepašćuje odsustvo bilo kakve kontrole, a naročito jer plan poslovanja tog javnog preduzeća usvaja vlada Republike Srbije. Kako je moguće da niko nije primetio da do danas javno preduzeće Železnice Srbije ne sprovodi uopšte zakon o javnim nabavkama po pitanju oglašavanja i marketinga, a da troši poprilične milionske iznose?\nDušan Slijepčević: Mi u Srbiji imamo nekoliko fakulteta za marketing i komunikaciju. Mi smo proizveli nekoliko generacija ljudi kojima je ovo struka, a ako pogledamo ko su PR-ovi po tim preduzećima, onda ćemo videti da to nisu ti ljudi. A naravno, ako to ne uradimo, mi ćemo uvek imati i lošu ideju, loš koncept, preplaćenu situaciju i nećemo postići cilj zbog kojeg se koriste tolika javna sredstva.\nMiroslava Milenović: Interesantno je da se u ugovorima između državnih institucija i pojedinih medija baš unosi obaveza medija da izveštava afirmativno o radu te državne institucije ili tog državnog preduzeća, i to neskriveno, znači ne čitamo ovo između redova, nego baš neskriveno. Na primeru javno-komunalnog preduzeća Vodovod u Nišu i Gradska toplana u Nišu, bukvalno piše u ugovoru da se negativne informacije o preduzeću ne objavljuju pre nego što se o tome zatraži stav preduzeća.\nPitali ste kako znamo, kada čitamo neki afimativni članak o radu nekog ministarstva ili nekog ministra, da li je to plaćen tekst, ili je to novinar koji radi intervju. Ne možemo da znamo do, evo, ovog momenta kada otkrivamo određene ugovore, i kada smo određene ugovore videli, jer u tim ugovorima vrlo jasno piše šta je predmet ugovora. Na primer Rasim Ljajić, koji je u Kuriru objavljivao u formi intervjua – to su platili poreski obveznici. Isto tako i državna sekretarka u tadašnjem ministarstvu trgovine, i ministar u ministarstvu trgovine Rasim Ljajić. Sve se fakturisalo ministarstvu trgovine, a to su bili intervjui koje su davali ministar i državna sekretarka o kampanji vezano za digitalizaciju.\nMinistarka Jasna Matić, njene kolumne u Kuriru, isto tako smo platili mi, odnosno platilo je ministarstvo, a posredno budžet Republike Srbije. Takvih primera ima jako mnogo, gde kroz različite forme poslovno-tehničke saradnje, kompenzacija, ugovora o delu, javna preduzeća i ustanove, na primer, sponzorišu nagrade koje potom oni koji su bliski toj političkoj opciji i partiji dobijaju.\nJedan od primera je i Jugoimport SDPR, koji je nevladinoj organizaciji koja dodeljuje nagradu Najevropljanin, 2014. dodelila određena sredstva za dodelu nagrade Najevropljanin 2013. Tu nagradu je dobio doktor Nebojša Stefanović, ministar, dok je u upravi i u izvršnom odboru Jugoimporta SDPR-a bio kadar iste te političke partije.\nAli ima još primera, kao što je FAM iz Kruševca koji, iako je u ozbiljnim problemima i u restrukturiranju, vrši usluge reklamiranja koje u Zvezdama Granda plaća svojom robom, i to jednoj preduzetničkoj radnji, koja je ugovorila reklamiranje, a radi se o nekom autoservisu za pranje kola, i tako dalje. Tako da mnogo ima najrazličitijih usluga, a zapravo te usluge nemaju nikakve veze sa delatnošću te državne institucije ili tog javnog preduzeća. Tu mogu da napomenem Narodnu banku Srbije i 450 kg nekih čokoladica godišnje, koje su uvijene u celofan na kome je slika nekakvog papirnatog novca, ili grad Kragujevac koji je u dugovima u milijardama, ali ipak veliki novac troši da čestita Novu godinu, Božić i Uskrs u medijima.\nPa onda najrazličitije produkcije koje plaća grad Beograd privatnim producentskim kućama, iako u isto vreme plaća ogromne svote novca, odnosno subvencije, Radio-televiziji Studio B, i prosto ne možemo da se otmemo utisku da je i Studio B imao i znanja i kvaliteta i kadrova da iste te usluge pruži gradu Beogradu.\nSvetlana Lukić: Razveselite me na kraju sa onom bankom i Jagodinom.\nMiroslava Milenović: To je Srpska banka koja je u većinskom državnom vlasništvu, odnosno našem vlasništvu, koja je sponzorisala političara iz Jagodine da se slika sa svojim studentima i sugrađanima po Austriji i po Grčkoj. To smo mi platili preko Srpske banke. Srbijašume su platile koncert Ane Bekute i određene karte za Grand šou. Tu je vrlo interesantno da je sam ugovor koji je napravljen između Srbijašuma faktički bio post festum, posle održanog koncerta; pokrivali su očigledno novac koji je falio.\nSvetlana Lukić: Lepo je pevala, pa su rešili da plate.\nMiroslav Milićević: Situacija nije tu jednostavna, jer ne možete vi, kada imate borbu za egzistenciju, kada imate 700 hiljada nezaposlenih ljudi, očekivati da nestane autocenzura. Ona ne može nestati u takvim uslovima. Ona može nestati samo u uslovima gde se garantuje ljudima zaštita ako rade svoj posao kako treba. Nije problem samo u medijima. Vi imate takvu situaciju u firmama, vi imate situaciju da u nekim ustanovama je zabranjeno da iko govori o poslovanju te ustanove. Takva jedna ustanova je bio Klinički centar, gde sem rukovodstva niko nije smeo da iznosi nikakve detalje.\nDušan Sljepčević: Mediji bi morali da se izdignu do nekakve mirne objektivnosti, a kod nas je taj informativni deo uvek prigušen, na račun svađe i polemike.\nSvetlana Lukić: Da biste imali objektivnu informaciju, morate da imate pristup informacijama. Vi kao državna institucija ne možete da dobijete ove podatke. Vraćamo se stalno na istu stvar. Znači, vi ste savetodavno telo vlade, i vi morate preko Poverenika da dobijate elementarne informacije. Pa šta ću ja kao novinar, koji čak nije ni u RTS-u – postoje ovi na RTS-u i na Pinku, i mi ostali – mi onda ništa ne možemo da uradimo. Onda vi, na kraju krajeva, nagađate i dajete neka subjektivna mišljenja.\nMiroslav Milićević: Nemate mogućnost ni da proverite izvor primarne informacije. To je otvorilo širok teren da razne ustanove ubacuju svoje primarne informacije koje postaju ključne informacije, i kada se mnogo puta ponove, one postaju faktički istina. To je jako opasna praksa, jer to je mehanizam kako se mogu rušiti ljudi i konkurencija.\nSvetlana Lukić: E sada samo da kratko rezimiramo to što je Savet radio u 2015. One 24 sporne privatizacije, nekima će isteći rok, postaće zastarele, što je evidentno da se namerno radi?\nMiroslav Milićević: Ta 24 slučaja nisu rešena. Svaki put kada pitamo dokle se stiglo, dobijamo odgovor da su u toku istražne, predistražne radnje. To uvodi komponentu zastarevanja koja nas jako mnogo brine. Fakat je da mi tu više nego što smo uradili ne možemo. Savet kao Savet radi svoj posao i radi punom parom, i mi smo, kao što znate, od 2012. godine uradili još 22 nova izveštaja, tako da nije više 24, nego je 46. Ali ono što je bitno, institucije se moraju uključiti. Mi očekujemo da će biti neke koristi od otvaranja poglavlja 23. I ono što je možda interesantno da kažemo za kraj: naš izveštaj o medijima koji je bio kritikovan od mnogih je bio prihvaćen, i naše preporuke su ušle u akcioni plan tog poglavlja. Mislim da to najviše govori o tome šta Savet i kako radi.\nMi ćemo uskoro dati još 2 izveštaja. Jedan će biti veoma interesantan, o transparentnosti ugovora koje sklapa naša država. Drugi će biti o koridorima. I možda da kažemo da ćemo Ustavnom sudu uputiti inicijativu za ocenu ustavnosti smanjenja penzija.\nSvetlana Lukić: Da se vratimo na one 24 privatizacije: možete li konkretno da nam kažete u kojima preti opasnost da zastare?\nDušan Sljepčević: Većini tih predmeta preti opasnost da zastare. Ali bih želeo da skrenem pažnju na sledeće: ja sam ispred Saveta određen za učestvovanje u radu oko poglavlja 23, koje govori o korupciji. Mislim da bi tu trebalo pomenuti još odgovor šefa delegacije Evropske unije u Srbiji, od 17.04.2012. godine, koji je na pitanje novinara Politike rekao da su 24 slučaja privatizacije i korupcije jedno od pitanja za koja se očekuje da budu rešena u okviru poglavlja koje se odnosi na vladavinu prava. I ako pažljivo pročitate izveštaj Evropske komisije, ona je ocenila da je Srbija načinila određeni napredak, ali da je korupcija ostala raširena, i da je potreban snažan politički potsticaj koji će se pretočiti u održive rezultate.\nŠta oni pod tim podrazumevaju? Pa postizanje rezultata u krivičnim istragama po optužnicama i konačnim presudama za korupciju na najvišem nivou. To je prvo i osnovno što očekuju od nas. To će biti veliki problem i zato moramo ozbiljno da se time bavimo. To je jedna stvar.\nDruga stvar je da mora da se stvori sistem da sve ključne institucije imaju dovoljno kapaciteta i resurse da ispune svoje dužnosti. Šta to podrazumeva? Pa to podrazumeva da Savet za borbu protiv korupcije ima dovoljan broj članova, jer nas šestoro ne možemo izneti više od ovoga, i izlagati se ovakvim problemima kakve je imala gospođa Milenović u zadnjih mesec dana.\nTreća stvar je da oni predlažu, i zahtevaju i očekuju, da se donese hitna dopuna krivičnog zakonika u oblasti privrednog kriminala i korupcije, na čemu se manje-više i radi, ali se radi samo zato da bi se ispunila forma. Ne mogu se time baviti ljudi koji nikada u praksi nisu radili na način kakav je uveden kod nas, na primer, novim zakonom o krivičnom postupku.\nI na kraju, oni predlažu brzo donošenje novog zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, kako bi se ojačala uloga tog organa kao ključnog za delotvorniju borbu protiv korupcije. Na tom zakonu se sada iznenada vlada odjednom saglašava, a imamo unazad 5 ili 6 meseci da nije bilo nikakvih reakcija na te sastanke, nisu dolazili na sastanke, nisu učestvovali u njima, i nisu davali svoje sugestije. Dok sve ovo ne shvatimo kao država, mi ćemo stalno biti u problemu.\nSvetlana Lukić: Bio je ovo Peščanik. U emisiji su govorili Miroslav Milićević, Miroslava Milenović i Dušan Slijepčević iz Saveta za borbu protiv korupcije. Pozdravljaju vas Svetlana Vuković i Svetlana Lukić.


Free Iran! |\nIrvine Welsh, “Ecstasy” →\n22 giugno, 2009 · 10:30\n(Cliccando sull’immagine puoi accedere a http://globalvoicesonline.org/, uno dei siti che sta raccogliendo materiale audio/video sulla proteste in corso in Iran, e la lotta per la democrazia della società civile iraniana (QUI anche la versione in italiano).\nCon tag Ahmedinejad, elezioni, Iran, Khamenei


Zaista kapa dole!\nKobasice su bile pravljene prvi put pre čak 4000 ili 5000 godina. Homer je o kobasicama govorio u Odiseji, a Ciceron ih je spominjao u nekim svojim spisima.\nOvaj proizvod je nejverovatnije osmišljen sa ciljem da se meso ne pokvari, jer tada nije bilo mogućnosti čuvanja svežeg mesa na duži vremenski period. To znači da se kobasica konzumirala još za vreme Antičkog doba. Iz pouzdanog izvora se zna da su se kobasice pravile za potrebe rimskih legija te legionarima kao obrok delile unapred. Poznato je kako su kobasice iz Rima bile prodavane u nekim mestima Severne Afrike i Galije. Mnogi Rimski praznici nisu mogli proći bez konzumiranja kobasica. Kinezi su takođe znali za kobasice te su pri proizvodnji često koristili sličan princip proizvodnje kao što je to rađeno u Evropi, koristeći pri proizvodnji kozije meso i jagnjetinu. U Srednjem veku su pri proizvodnji kobasica počeli dodavati mnoge začine i biljke koje su donosili sa dalekih putovanja po istoku, poznatim putevima svile. U Vizantiji su kobasice bile često zabranjivane zbog problema trovanja hranom, a koje je tada bilo često.\nAnglo-Saxon-ska tradicija proizvodnja kobasica datira iz drugog svetskog rata, a većina kobasica je imala visoku stopu škroba i do 25%, kako bi se na taj način nadoknadio nedostatak mesa u to vreme. Iako je ova metoda poznata još od srednjeg veka (koristila se između ostalog i u Nemačkoj) koristi se i danas prilikom proizvodnje jeftine hrane. Krajem dvadesetog veka, kobasica se često smatra finom hranom, mada se zna da kobasice imaju veliki procenat masti i soli. Za proizvodnju kobasica se često koriste sitni komadi mesa koji se ne mogu koristiti za proizvodnju drugih vrsta prehrambenih proizvoda.\nPostoje dokazi da su kobasice bile veoma popularne kod starih Grka i Rimljana. Najpoznatija kobasica u drevnoj Italiji je bila kobasica pod nazivom Lucania ili modernija verzija Lucanica, naziv koja je zaživeo u različitim delovima Mediterana. Za vreme vladavine rimskog cara Nerona, kobasice su bile popularne na festavalu Lupercalia. U 10. veku za vreme vizantijskog carstva, Leo VI Mudri kažnjava proizvođače kobasica zbog trovanja hranom. Reč kobasica je izveden iz stare francuske reči “Saussiche”, od latinske reči “Salsus” koja je označavala “slano”.\nU Srbiji se prave odlične kobasice jedne se i zovu upravo tako: Srpska Kobasica. U Vojvodini su poznate Sremske kobasice, a samo ime kaže gde su napravljene. Ako volite ljute kobasice onda ih potražite u Vojvodini jer ih Slovaci i Mađari prave sigurno najljućima. Najneobićnija kobasica nam dolazi iz Pirota, a zovu je Peglana kobasica. Ova kobasica neobičnog izgleda je pljosnata i napravljena od tri vrste mesa. Karakteristična je za Pirot i okolinu.\nSlavonci i Baranjci su u Hrvatskoj tradicionalno poznati kao veliki ljubitelji i poznavaoci kobasica. Oni kao osnovne sastojke za pravljenje kobasice uglavnom koriste svinjsko meso, začine, so, beli luk i kapar koji daju specifičan ukus i sprečavaju razvoj mikroorganizama. Pri pravljenju se dodaje odabrana mlevena slatka ili ljuta paprika, a može i kombinovano.\nNemci su poznati kao veliki ljubitelji kobasica, a poznato je da su otvorili i muzej kobasica u Holzhausenu. Ideja je potekla kada je prvi put pronađen izdati račun za prodaju kobasice u Arnstadtu u gradu nedaleko Holzhausena. Francuzi, Italijani, Mađari i Poljaci se tradicionalno povezuju sa dugogodišnjom tradicijom i poznavanjem umeća pravljena kobasica.\nŠvedske kobasice pod nazivom Korv, prodaju se na ulici u malim kioscima ili kamp-prikolicama i ovo je bio jediniti tip brze hrane do 1990. godine na ulicama Švedske.\nVećinom su to brzo kuvane ili pečene kobasice na roštilju uz koje kao prilog idu senf i kečap.\nŠveđani imaju i svoju tradicionalnu kobasicu Falukorv, a naziv je dobila prema mestu proizvodnje Falunu. Ova kobasica industrijskom proizvodnjom podseća na parizer. Prinskorv je mala kobasica do 5 cm dužine, a koja se tradicionalno služi za vreme Božićnih praznika. Kod Danaca je poznata kobasica u crvenom crevu, poznata pod nazivom Pølse.\nKobasice se prema trajnosti mogu podeliti na:\n-dugotrajne-kobasice koje su sušene i dimljene, a imaju rok trajanja 120 dana\n-polutrajne-kobasice raznih naziva (tirolska, parizer, šunkarica), rok trajanja do 45 dana\n-kobasice kratkog trajanja\nNeke vrste kobasica\n-Sudžuk je kobasica proizvedena od goveđeg mesa. Kod Albanaca je za proizvodnju sudžuka po njihovom mišljenju, najvažniji sastojak luk. U sudžuku koji se pravi u BiH, za razliku od albanskog, ovaj sudžuk ima više pirinča.\n-Kranjska kobasica je poznati slovenački brend. Čuveno je jelo Kranjske klobase v kiselom zelju (Kobasice sa kiselim kupusom)\n-Bela kobasica je poznati brend u Nemačkoj\n-Debreciner kobasica je poreklom iz mađarskog grada Debrecin\nI na kraju da kažemo kako u Vojvodini postoji izreka koja kaže: “Ima dana više neg Kobasica”.


Poslao: 08 Feb 2013 22:48\nPoslao: 08 Feb 2013 23:28\nKoji je tu sistem instaliran?\nNapisano: 09 Feb 2013 10:27\nna kompu win xp a na mobu android 2.3.6\nDopuna: 09 Feb 2013 10:28\na na drugom kompu je 7 da pokusam na njemu?\nPokusaj sta ti god padne na pamet...\nPoslao: 09 Feb 2013 10:55\npokusacu mozes da mi das link za rom osto mi je 72mb ram zauzetu i umesto 362mb ja imam 290mb\nPoslao: 09 Feb 2013 11:03\n360-370 i do 400mb je normalna preostala memorija telefona koji ima 500mb ram memorije...\ntih 290 zauzetih su zauzeti otvorenim aplikacijama i procesima. To je sasvim normalno\nSada cu ti dati uputstvo kako da instaliras CM 7.2\nMozes li da udjes u Recovery? Znaci ugasis telefon, pa istovremeno zadrzis Volume Up + Power oko 2-3 sekunde...\nPoslao: 09 Feb 2013 12:54\ndrzim volume plus i dugme nakome palim mob ali nece samo se upali noramlno\nPoslao: 09 Feb 2013 13:34\nNapisano: 09 Feb 2013 12:58\nOk, napisacu ti uputstvo za flesovanje Custom Recovery-ja...\nDopuna: 09 Feb 2013 13:34\nCekaj da te pitam, da li tvoj telefon ima oznaku s5570i ili s5570. Posto ovaj sa i ima naziv Mini Plus/Pop Plus\nNapisano: 09 Feb 2013 16:14\nsamsng galaxuy mini gt-s5570i sa i\nDopuna: 18 Feb 2013 16:56\nzdravo opet ja.povezao sam telefon preko wifi sa racunarom e sa d kako da pristupim podacim sastrane stoji da sam povezan preko wirelessa sa telefonom\nPoslao: 18 Feb 2013 17:35\nCitat:zdravo opet ja.povezao sam telefon preko wifi sa racunarom e sa d kako da pristupim podacim sastrane stoji da sam povezan preko wirelessa sa telefonom\nJa ne razumem ovo pitanje. Kojim podacima sa " strane" , sa koje strane?. Pa ako si povezan preko wi-fi, naravno da će stajati da si povezan preko wirelessa. Kako si se povezao, preko nekog file managera,kako. I koji podaci sa strane?\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., Atomski čoban, bankulen, Brot, brufen, cenejac111, CrniGavran, dane007, dolinalima, Dragana Lijanić, Duško, Insan, Japidson, JOntra, Kaneda, lidija2011, Lieutenant, Logic005, magna86, MB120mm, milimoj, Mixelotti, nemkea71, nuke92, pera bager, repac, riva, rovac, royst33, sajbervulf, Sirius, Skywhaler, Sr.Stat., Srki94, Srki98, vasa.93, VJ, Vlad000, vobo, voja64, W123, wolf431, Čivi


F1Srbija | VN Mađarske - 2. trening\nVN Mađarske - 2. trening\nPosle drugog treninga u Mađarskoj sa pravom se možemo zapitati da li je prednost koju je Red Bul imao u dosadašnjem delu sezone nestala. Sudeći po rezultatima jeste. Ali posmatrajući taktičku igru timova na drugom treningu nismo sigurni da je baš tako.\nNaime, drugi deo treninga timovi su proveli na super mekanim gumama pokušavajući da simuliraju uslove trke, tj. kako se bolid koji je pun goriva ponaša sa super mekanim gumama. To saznanje će timovima omogućiti da odluče da li će sutrašnje kvalifikacije završiti na super mekanim gumama ili ne.\nZaključak je da bolidi na super mekanim gumama prave vremena i do 0.8s brža nego na mekanim gumama ali ih, posmatrajući Alonsov slučaj, veoma brzo i unište. Stoga se postavlja pitanje, da li na kvalifikacijama ići sa super mekanim gumama i u trci prvi pit stop obaviti možda i nakon osmog kruga ili svesno ići sa mekanim gumama i onda u trci profitirati. Naravno sve zavisi i od vremena u subotu i nedelju.\nPrvih pet vozača je razdvajalo nekih 0.5 sekundi, Masa je bio šesti sa nekih sekundu zaostatka za Hamiltonom. Zaostatak i nije toliko veliki ukoliko znamo da je ceo drugi trening Masa proveo testirajući različite kombinacije guma i količine goriva.\nMercedesov dvojac je zauzeo sedmu i osmu poziciju i nalazi se veoma daleko, i po vremenu i po performansama. iza prvoplasiranog.\n1 3 Luis Hamilton Meklaren-Mercedes 1:21.018 29\n2 5 Fernando Alonso Ferari 1:21.259 0.241 40\n3 4 Dženson Baton Meklaren-Mercedes 1:21.322 0.304 34\n4 2 Mark Veber Red Bul-Reno 1:21.508 0.490 35\n5 1 Sebastijan Fetel Red Bul-Reno 1:21.549 0.531 31\n6 6 Felipe Masa Ferari 1:22.099 1.081 40\n7 8 Niko Rozberg Mercedes 1:22.121 1.103 36\n8 7 Mihael Šumaher Mercedes 1:22.440 1.422 36\n9 15 Pol di Resta Fors Indija-Mercedes 1:22.835 1.817 40\n10 14 Adrijan Zutil Fors Indija-Mercedes 1:22.981 1.963 37\n11 16 Kamui Kobajaši Zauber-Ferari 1:23.030 2.012 34\n12 17 Serhio Perez Zauber-Ferari 1:23.399 2.381 37\n13 11 Rubens Barikelo Vilijams-Kosvort 1:23.679 2.661 34\n14 9 Nik Hajdfeld Lotus Reno 1:23.861 2.843 28\n15 12 Pastor Maldonado Vilijams-Kosvort 1:24.181 3.163 39\n16 19 Haime Algersuari Toro Roso-Ferari 1:24.182 3.164 26\n17 10 Vitalij Petrov Lotus Reno 1:24.546 3.528 21\n18 18 Sebastijan Buemi Toro Roso-Ferari 1:24.878 3.860 35\n19 21 Jarno Truli Tim Lotus 1:24.994 3.976 38\n20 20 Heiki Kovalainen Tim Lotus 1:25.447 4.429 39\n21 24 Timo Glok Virdžin-Kosvort 1:26.823 5.805 33\n22 25 Žerom d'Ambrozio Virdžin-Kosvort 1:27.261 6.243 28\n23 22 Danijel Ričardo HRT-Kosvort 1:27.730 6.712 31\n24 23 Vitantonio Liuci HRT-Kosvort 1:28.255 7.237 25


MALA, ALI NEVIĐENO ZDRAVA: Mandarina može da uradi NEZAMISLIVO za vaše zdravlje! Saznajte šta sve može ova moćna voćka!\nU MANRADINAMA JE ZDRAVLJE\nRedovnom konzumacijom ove jesenske supernamirnice možete smršati, ojačati imunitet, ali i sprečiti rak jetre.\n05.10.2021. - 18:33h Autor: Stil/Zivim.hr\nIstraživanja pokazuju da nosi brojne benefite za naše zdravlje, telesnu formu i izgled.\nMandarine su svojim slatko-kiselim ukusom ukusan dodatak našoj ishrani sam po sebi, ali znate li da ovaj prirodni slatkiš ima brojne dobrobiti zbog kojih ćete pohrliti na pijacuili u trgovinu. Naime, istraživanja pokazuju da mandarine nose brojne benefite za naše zdravlje, fizičku formu i izgled. Jedna mandarina osigurava otprilike trećinu dnevne potrebe osobe za vitaminom C, a sadrže i aktivne biljne spojeve koji imaju protuupalna i antioksidativna svojstva. No ovo su brojni drugi benefiti za koje morate znati.\nMandarine su bogate biljnim spojevima koji jačaju zdravlje, poput flavonoida. Oni su antioksidansi koja pomažu u obrani vašeg tela od neravnoteže slobodnih radikala, što bi inače moglo dovesti do oksidacije. Oksidacija može potaknuti starenje i nastank raka i srčanih bolesti.\nDrugi način na koji flavonoidi mogu pomoći u zaštiti od raka je supresija gena koji aktiviraju spojeve koji podstiču rak. Međutim, potrebno je više istraživanja na ljudima kako bi se utvrdilo koliko agruma trebate jesti da biste postigli ove učinke.\nOjačavaju vaš imunološki sistem\nS obzirom na visok sadržaj vitamina C, mandarine mogu ojačati vaš imunitet . Vitamin C je antioksidans koji pojačava funkciju imunoloških stanica u borbi protiv oksidativnih oštećenja. Takođe podstiče smrt štetnih mikroba te poboljšava integritet kože i tkiva. Uz to, povećana doza vitamina C može skratiti vreme zaceljivanja rana u određenim situacijama.\nMandarine foto: Shuterstock\nAgrumi, uključujući mandarine, posebno su bogati topljivim vlaknima, ona stvaraju gel u vašem probavnom traktu i uvlače vodu u vaša creva, kako bi omekšali stolicu, potencijalno olakšavajući rad probavnog trakta.\nMandarine imaju i neka netopljiva vlakna. Zapravo, imaju više ove vrste vlakana od mnogih drugih plodova. Netopljiva vlakna prolaze kroz creva, a da se ne raspadaju.\nObe vrste vlakana povezane su sa smanjenim rizikom od hroničnih bolesti, a mogu vam čak pomoći i pri mršavljenju.\nIstraživanja su otkrila da mandarine mogu smanjiti rizik od razvoja raka jetre. Naime, karotenoidi (biljni pigmenti) prisutni u mandarinama zbog visoke koncentracija vitamina A, dokazano smanjuju rizik od raka jetre. Sok od mandarine koji se daje pacijentima s hepatitisom C sprečio je razvitak raka jetre zbog visokog sadržaja beta kriptoksantina (prirodni karotenoidni pigment). Uz to, ovaj agrum sadrži visok nivo limonena koji deluje protiv raka, a takođe pomaže u sprečavanju raka dojke.\nS obzirom na to da sadrže značajan izvor vlakana, održavaju želudac punim duže vreme i smanjuju želju i potrebu za unošenjem više hrane, mandarine pomažu pri mršavljenju. Lekari su otkrili da konzumiranje mandarina pomaže u smanjenju insulina pa se njihovi šećeri ne skladište u obliku masti nego se pretvaraju u energiju.\nVeliko istraživanje povezalo je ishranubogatu agrumima sa smanjenim rizikom od bubrežnih kamenaca, kristaliziranih minerala koje telo izlučuje urinom. Nizak nivo citrata u urinu može uzrokovati stvaranje određenih vrsta bubrežnih kamenaca. Srećom, redovina konzumacija agruma, kao što su mandarine može povećati nivo citrata. Ipak, ova tvrdnja zahteva dalja istraživanja pre nego što se mogu doneti čvrsti zaključci.\nČIŠĆENJE TELA SA GROŽĐEM: Ljudi tvrde da im je OVO spaslo život, oslobodilo ih od teških bolesti!\nmandarinezašto su mandarine zdrave


20:31h UŽIVO, VIDEO! Zvezda - Barselona (45:57), Katalonci se odvojili, crveno-beli nadomak poraza!\nDIJANA TRAŽILA DA PRISLUŠKUJU VUČIĆA, ŠTITILA MAFIJAŠE: Saslušano 50 policajaca, 296\t541\nVUČIĆ SE OGLASIO O SLUČAJU MIROSLAVA ALEKSIĆA: Predsednik u Kragujevcu 58\t174\nPRIMLJEN U KLINIKU "DRAGIŠA MIŠOVIĆ"\n30.12.2020. 18:05h 30.12.2020. 19:12h\nBivši predsednik Srbije Boris Tadić primljen je danas u bolnicu “Dragiša Mišović", u lošem stanju, saznaje Kurir.\nOn se iz bolnice oglasio putem Tvitera.\nDa se ne bi širile dezinformacije,obaveštavam vas da ću zbog određenih komplikacija u oporavku od upale pluća izazvane koronom, ponovo biti u bolnici nekoliko dana. Dobro se osećam. Želim svima srećnu Novu godinu i da lepo provedete praznike. I molim vas čuvajte se!\nTadić je pre desetak dana izašao iz bolnice, gde se lečio od korona virusa.\nIzašao sam iz bolnice i dobro sam. Hvala lekarima i medicinskom osoblju iz bolnice "Dragiša Mišović", koji uz izuzetnu požrtvovanost danonoćno brinu o svim pacijentima! Budite odgovorni, jer svako potcenjivanje ove opasne bolesti može biti životno opasno. Čuvajte se.\nTada se zahvalio lekarima i medicinskom osoblju za požrtvovanost i danonoćnu brigu o pacijentima.\nMeđutim, bivši predsednik nije mirovao kako mu je preporučeno kada je pušten iz bolnice, pa se osetio malaksalo i slabo, zbog čega je ponovo primljen. Dodatni problem predstavlja činjenica da je asmatičar.\nTadić leži na odeljenju i dobija kiseoničku potporu. Stanje mu je stabilno, pa nije na intenzivnoj nezi.\nInače, Tadić je juče preko Fejsbuka izrazio solidarnost sa građanima Hrvatske posle razornog zemljotresa.\nŽELE MU SMRT! BOLESNI KOMENTARI NA DRUŠTVENIM MREŽAMA: Boris Tadić u bolnici zbog korone, tviteraši ga kunu!\nBoris TadićDragiša MišovićKBC Dragiša Mišovićbolnicakoronakorona viruskoronavirus\nUŽIVO, VIDEO! Zvezda - Barselona (45:57), Katalonci se odvojili, crveno-beli nadomak poraza! 4 6\t6\nDIJANA TRAŽILA DA PRISLUŠKUJU VUČIĆA, ŠTITILA MAFIJAŠE: Saslušano 50 policajaca, od Hrkalovićke dobijali naređenja za slušanje! 296\t541\nVUČIĆ SE OGLASIO O SLUČAJU MIROSLAVA ALEKSIĆA: Predsednik u Kragujevcu govorio o hapšenju profesora glume 58\t174


MET TALKS / IT WEBINAR – PARAMETARSKA OPTIMIZACIJA PROCESA U KONTEKSTU INDUSTRY 4.0: ULOGA EVOLUCIONIH ALGORITAMA - Univerzitet Metropolitan\nMET TALKS / IT WEBINAR – PARAMETARSKA OPTIMIZACIJA PROCESA U KONTEKSTU INDUSTRY 4.0: ULOGA EVOLUCIONIH ALGORITAMA\nU okviru projekta Univerziteta Metropolitan – „MET Talks“ održaće se novi webinar preko Zoom platforme na temu „Parametarska optimizacija procesa u kontekstu Industry 4.0: uloga evolucionih algoritama“, koji će održati prof. dr Tatjana Šibalija, profesor na Fakultetu informacionih tehnologija Univerziteta Metropolitan.\nCilj MET IT webinara je da se zainteresovanim učesnicima bliže predoči razumevanje problematike parametarske optimizacije industrijskih procesa u kontekstu četvrte industrijske revolucije (Industry 4.0), kao i uloge evolucionog računarstva u modelovanju i optimizaciji procesa. Akcenat je i na razumevanju svrhe i primene predloženog inteligentnog sistema za projektovanje robusnih procesa sa više izlaza, kao i uloge veštačkih neuronskih mreža i metaheurističkih algoritama i zaključaka u vezi rezultata primene veštačkih neuronskih mreža i različitih metaheurističkih algoritama, kao i formiranje pravaca za buduća istraživanja i primenu.\nProf. dr Tatjana Šibalija je redovni profesor Metropolitan Univerziteta u Beogradu (oblast informacioni sistemi; oblast operacioni menadžment). Domen istraživanja uključuje oblasti proizvodnog i industrijskog inženjerstva, primenjene veštačke inteligencije, meko računarstvo, projektovanje/modelovanje/optimizacija procesa, pametne fabrike i inteligentna proizvodnja, informacioni sistemi. Autor je više od 120 naučnih radova, 5 monografija (uključujući i istaknutu monografiju međunarodnog značaja) i 7 poglavlja u istaknutu monografiju međunarodnog značaja. Potpredesednik je nacionalnog tima Evropske tehnološke platforme Manufuture (EC, European Technology Platform for Future Manufacturing Technologies), registrovani savetnik Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), član rukovodstva Jedinstvenog udruženja Srbije za kvalitet (JUSK) i predsednik JUSK komiteta za šest sigma i modele unapređenja poslovnih procesa. Rukovodila je i učestvovala u nizu međunarodnih naučnih projekata i projekata za industriju.\nPozivamo vas da budete deo MET IT webinara i upoznate se sa ulogom evolucionih algoritama za parametarsku optimizaciju.\nNe propustite MET IT webinar u sredu od 18h!\nponedeljak, septembar 14, 2020|Događaji, Novosti|


Simeria Class Gura Humorului, hotel Румунија. Ograničeno trajanje ponude!\nLct. Viorel Marceanu, nr.16, 725300\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Simeria Class: Datum dolaska :\nSimeria Class - Opis\nje severozapad za grad Gura Humorului, a nalazi se u ulici Lct. Viorel Marceanu, nr.16, na samo 7 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Simeria Class je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a..\nSimeria Class tip(ovi):\nSimeria Class sadržaji i usluge\nHotel ima 14 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Ramona kreću se od 1 859 dinar - Srbija . Stil hotela Hotel Ramona je Povoljan, a pruža pun komf\nU hotelu Best Western Bucovina Club de Munte pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doruč\nU hotelu Rubin pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Teniski teren, Perionica, Besplatan parking, Televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Na 11 minuta hodom udaljenosti od c\nNalazi se u ulici str. Gheorghe Lazar, nr.12, pozicija mu je severozapad za grad Gura Humorului, a od centra je udaljen samo 12 minuta hodom.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za 530 m -\nStil hotela Best Western Bucovina-Club De Munte je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Poslovni centar. Na 12 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 4, Bucovina Avenue ,\nNa 13 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici M. Kogalniceanu Street nr. 2 sa pozicijom zapad za grad Gura Humorului, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostaje\nHotel ima 10 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Pension Elegance kreću se od 2 535 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Gura Humorului je Luksuza\nNa 18 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Victoriei Street No 26, a pozicija mu je severozapad za grad Gura Humorului. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i 1,2 km -\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Str. Wurzburg 21F, a pozicija mu je zapad za grad Gura Humorului. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Sti\nOpera Nationala Romana Iasi, Iaşi infos\nCeahlăul Stadium, Piatra Neamţ infos\nStadionul Trans-Sil, Târgu-Mureş infos\nStadionul Gloria, Bistriţa infos\nOlimpia Bălţi Stadium, Iaşi infos\nUniversitatii “Petre Andrei” din Iasi, Iaşi infos\nUniversitatea "Alexandru Ioan Cuza", Iaşi infos\nUniversitatea de Medicina si Farmacie Grigore T. Popa din Iasi, Iaşi infos\nUniversitatea de Stiinte Agricole si Medicina Veterinara din Iasi, Iaşi infos\nUniversitatea "Stefan cel Mare" Suceava, Suceava infos\nUniversitatea din Bacau, Bacău infos\nUniversitatea de Arte "George Enescu" Iasi, Iaşi infos\nUniversitatea Tehnica "Gheorghe Asachi" din Iasi, Iaşi infos\nBukovinian State Medical University, Chernivtsi infos\nChurches of Moldavia, Bucșoaia infos\nWooden Churches of Maramureş, Ocna Şugatag infos\nProverite cene i raspoloživost za Simeria Class: Datum dolaska :


Srednjoškolac Nikola Banković uspešan u powerliftingu (VIDEO) | Za media\nSrednjoškolac Nikola Banković uspešan u powerliftingu (VIDEO)\nNikola Banković nedavno je napunio 18 godina, a već ima 20-ak medalja u powerliftingu, sportu snage kojim se bavi u poslednje 4 godine. On vežba u svojoj kući u teretani koju je opremio njegov otac, ima podršku prijatelja i Tehničke škole u Zaječaru gde je od jeseni maturant na smeru tehničar drumskog saobraćaja.\nEmbedded video for Srednjoškolac Nikola Banković uspešan u powerliftingu (VIDEO)\nZaječarka - državna šampionka u benč presu (VIDEO)\nZaječarka Nadica Gojković nedavno je osvojila titulu državne šampionke u benč presu, u kategoriji do 52 kilograma. Ova...Više\nU nedelju takmičenje u pecanju na Belom Timoku kod mlekare\nU nedelju, 23. oktobra, u Zaječaru će biti održano četvrto i poslednje kolo Lige Grada Zaječara „Sima Jovanović“...Više


Online formular za prijavu na family run 2020\n1. Podaci o timu\nRegistracija svakog člana tima se vrši individualno. Svaki član ekipe prilikom prijave unosi isti naziv tima.\nIznos za platiti: 5,00 KM\nDatum i vrijeme održavanja: Subota, 18.04.2020. u 10:00 sati\nLimit za završetak utrke je 40 minuta.


“Na razgovoru” – dečja predstava | BAZAART\nPredstava preispituje koje su vrednosti ključne našoj omladini, ali nam i skreće pažnju da ih poslušamo i prihvatimo njihova rešenja, jer bi ona mogla i nama da pomognu. Teme su realizovane na duhovit i deci blizak način.\nPredstava je pripremljena tokom ove školske godine na kreativnin radionicama koje su vodile Nataša Milojević, Dubravka Subotić i Olivera Milojević uz podršku nastavnice Dušice Blagojević i zaposlenih u školi. Saradnja sa OŠ “Milan Rakić” otpočeta je 2012. godine osnivanjem generacijski mešovite dramske grupe “Mali i veliki” u okviru projekta Dramska edukacija za interkulturalno učenje IDEAL.


PROFESOR IVO KOMŠIĆ UPUTIO APEL GRAĐANIMA I POLITIČARIMA: MORA SE ČUTI NAŠ GLAS, PODRŽITE PRINCIPE ZA IZMJENE USTAVA BIH – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nObjavljeno\t 29. Novembra 2021. od strane\thaler / Nema komentara na PROFESOR IVO KOMŠIĆ UPUTIO APEL GRAĐANIMA I POLITIČARIMA: MORA SE ČUTI NAŠ GLAS, PODRŽITE PRINCIPE ZA IZMJENE USTAVA BIH\nNjegov apel prenosimo u cijelosti:\n– Poštovani građani Bosne i Hercegovine,\nDragi podrinjci, posavci, hercegovci, krajišnici\nKorstim priliku da pozovem sve one predstavnike u institucijama države Bosne i Hercegovine, prije svega u Parlamentarnoj Skupštini BiH, da konačno prestanu sa populizmima zarad neke partikularne stranačke koristi ili profita. Nije vrijeme za to jer procesi koji se odvijaju pod medijacijom EU i SAD zahtjevaju jasan i jedinstven glas, naspram onih snaga koji žele segregaciju, separaciju, entičku podjelu i konačno rasturanje Bosne i Hercegovine kao pluralne, multietničke i multikonfesionalne države, kakva je naša domovina bila kroz minula stoljeća.\nAplikaciju koju smo ponudili www.izmjeneustava.com jeste prva akcija koja poziva građane da se očituju o postojećem stanju jer nažalost od Deytona do danas građane BiH niko nije pitao kakvu državu žele. Uvjeren sam da apsolutna većina građana BiH želi svoju domovinu vidjeti u euroatlanskim integracijama. Stoga, sve domaće političke snage, kao i predstavnici međunarodne zajednice moraju čuti glas naših naroda i građana. Neprihvatljiva je postojeća aktivnost međunarodnih zvaničnika koja prihvata nepostejeću ustavnu kategoriju „predstavnika naroda“ te se susreću sa liderima nacionalnih stranaka kao da oni predstavljaju narode u BiH, a ne svoje političke organizacije. Većina građana BiH, jednostavnom analizom izbornih rezultata, jasno pokazue da nije dala nikakav legalitet niti legitimitet takvim politikama a pogotvo ne pojedincima.\nČlan Uprave Hrvatskog narodnog vijeća u BiH


Zidane kuce do 100m2 – Moderní domy s plochou střechou\nGradnja kuće po principu izgradnja kuće ključ u ruke. Predstavljamo Vam prelepu spratnu kuću Classic površine 100m, idealna za sve koji traže niskoenergetski štedljiv dom. U prizemlju se nalazi komforan dnevni boravak sa prolazom do kuhinje.\nTrpezarija je u okviru . Ukoliko Vas je neki projekat inspirisao, naši arhitekti mogu izraditi projekat kuće , prilagođen Vašem placu i našim propisima i zakonima i sprovesti Vas kroz proceduru od ideje do građevinske dozvole. Kad stignemo do stolarije ne zaboravite da drvena stolarija košta oko 2evra po kvadratu, PVC stolarija oko 1evra po komadu u proseku,.\nKad se podvuče crta, zidanje kuće može da se učini, sa strane kućnog budžeta, kao ubacivanje novca u rupu bez dna i kao proces koji će trajati zauvek – ali u . Kuće izgrađene od Thermo-Blocka su jedini objekti kojima nije potrebna dodatna termoizolacija! Thermo-Block je jedini proizvod na tržištu Srbije koji u svega 25cm debljine ispunjava novi zakon o energetskoj efikasnosti u zgradarstvu. Thermo-Block sistem je pogodan za izgradnju i višestambenih objekata, spratnosti do 4 . Cena je 1evra po toni, što je ukupno 8evra.\nKrov – potrebno je oko 1m² krovnog pokrivača. YTONG kuće “Ključ u ruke”. Vam se zahvalimo na poverenju koje ste nam ukazali za izgradnju Ytong porodičnih kuća.\nKako bi Vam još više olakšali da dođete do Vašeg porodičnog doma, kompletna usluga izgradnje kuće je po sistemu Ključ u ruke.\nIzeberite Vašu idealnu kuću, a ostalo . Gradite kuću – pogledajte našu ponudu tipskih niskoenergetskih ili pasivnih kuća. Jednostavna dvokatnica imala bi volumen oko 8do 9m zato bi se cijena kuće kretala oko 200. Cijena vanjskog uređenja uključuje 4muređenja terena i 1mpopločavanja granitnim i betonskim tlakavcima. PDV- om za sivu fazu za tržište Srbije).\nPDV-om za sivu fazu za tržište Srbije). Cene montaznih kuca u katalogu su osnovne cene sive faze, a precizne i konacne cene se preracunavaju nakon usaglasavanja svih detalja. U katalogu su sadrzane montazne kuce , vikendice, poslovni, proizvodni i drugi namenski objekti. Svi tipovi kuca mogu biti realizovani od projekta preko temelja do kljuca u ruke ili . Najveće povećanje cijene po bruto povšini odnosi se na podrum i tip krovišta ( ravno, jednostrano, dvostrano ili četverostrano, razvedeno na više razina, s kućicama). Ukratko, gradnja kuće može koštati od 100-tinjak eura po kvadratu za niski rohbau do 6eura po kvadratu za objekt spreman na useljenje . Konkretno, niskoenergetska montažna kuća ima oko veću neto korisnu površinu od zidane kuće istih karakteristika.\nTo znači da kod bruto površine od 1m(bruto površina je ona koju plaćate), odabirom montažne kuće dobijate celu jednu sobu više nego kod gradnje klasične zidane kuće istih karakteristika. U video galeriji su iskustva vlasnika Domprojekt niskoenergetskih kuća , gradnja niskoenergetske montažne kuće , te polumontažne zidane kuće. Kroz video priloge upoznajte se sa sistemima montažne gradnje, te s iskustvima kupaca naših kuća.\nKvaliteta izvedbe, brzina gradnje, certificirani materijali, zadovoljni kupci su . Niskoenergetske Domprojekt kuće – prizemnice s potkrovljem su neto površine od 119m² do 290m². Arhitektonski su oblikovane kao kuće s dvostrešnim ili višestrešnim krovom, a u kućama je predviđen jedan stan ili dva stana kao kod kuće Đanina ili kod kuće Ida, koja ima dvije stambene jedinice s zasebnim ulazima.\nMnogo je prednosti koje montažne kuće imaju u odnosu na zidane kuće i to konačno počinju da uviđaju i ljudi na ovom podneblju. Mi vam nudimo šest različitih tipova montažnih kuća sa površinom od 1do 1kvadratnih metara. Reč je o modernim domovima koji podjednako mogu da se uklope u urbanu gradsku . Montažne kuće jeftinije su oko odsto u odnosu na kuće od blokova, a njihova cena se kreće od 1do 4evra po kvadratnom metru.\nGotovi projekti, MODEL B-2. Tako kompletnu kuću od oko kvadrata možete kupiti za oko 18. Većina domaćih firmi kuću će isporučiti na vaš plac za dana, a montažni radovi se . Ova prizemna kuća namenjena četvoročlanoj porodici rezultat je projekta koji s razlogom novi naziv Dom po meri. Kuća se nalazi na pravougaonoj osnovi sa isturenim delom u kojem su smešteni dnevni boravak i kuhinja.\nPogodna je za uske parcele, naročito za one sa ulazom sa juga.


1 Prohladna ali prijatna novogodišnja noć. Doček na Gradskom trgu i u Karađorđevoj ulici sa grupom „Kal”, posle ponoći uz mnogo više ritma i raspoloženja sa trubačima Mije Bondžulića i mladi bend „Soul tač”. Bilo je i skromnog vatrometa, ne samo gradskog. Sve u svemu, prilično skromno i trezveno spram očekivanja u novoj godini.\n3 Snežne Divčibare pune gostiju i skijaša * Za ugrožene Valjevce ove godine u Narodnoj kuhinji povećanje sa 350 na 500 toplih obroka dnevno.\n4 Na Ubu potpisano ugovori o otkupu pet seoskih domaćinstava za izbeglice * Zeleni Valjeva apeluju na sugrađane da za badnjake ne seku velike hrastove i cerove grane, pogotovo ne čitava stabla, što očito nema naročitog odjeka. O jednu trošnu i naherenu kuću u Tešnjaru naslonjen badnjak do na vrh krova * „Krušik” obezbedio unosan posao remonta minobacačke municije članica NATO-a.\n5 U Lajkovcu vraćene crkvene knjige rođenih, venčanih i umrlih još od 1916. godine i prvi zapis iz 1898. u vezi sa Slovcem * Prema oceni Đorđa Kadijevića, likovnog kritičara nedeljnika „NIN”, među deset najboljih likovnih događaja u Srbiji 2011. izložba „Od Stančića do Stanića” u Modernoj galeriji je na trećem mestu.\n6 Živopisni Badnji dan i veče. U lepo uređenoj i osvetljenoj porti Hrama vaskrsenja Gospodnjeg osvećenje i paljenje badnjaka, raskošan vatromet i ponoćna služba vladike Milutina. Jeste u srpskoj božićnoj tradiciji, ali se ipak previše pucalo sa svih strana * Predbožićno raspoloženje pokvarila nova pljačka pošte u Gradcu a još više objava Poreske uprave Srbije po kojoj se među 50 najvećih poreskih dužnika nalaze „Valjevska pivara” sa oko 2,7 milijardi dinara (iako je na taj račun preduzeće vraćeno u državno vlasništvo) i „Krušik” sa dugom od 1,146 milijardi dinara.\n8 Lije kiša a na Divčibarama snežni pokrivač od oko pola metra * Veče za uživanje uz Božićni koncert Gudačkog kvarteta MISS sa Bahovom „Ave Marija”, Albinonijevim „Adađom”, Mocartovim „Divertimentom” i Britnovom „Običnom simfonijom” * Za zaklete rokere u holu Doma kulture koncert grupe „Invazija”.\n9 Od pet fabrika vode u našem kraju danas rade samo dve, „Voda voda” u Vrujcima i „Vujić” u Petnici, a i one „na leru” * Poslednje sedmice božićnog raspusta Tehnička škola omogućila svim školarcima besplatno kupanje u zatvorenom bazenu.\n11 Pred početak drugog polugođa počela isplata zaostalih jubilarnih nagrada prosvetnim radnicima * Za obnovu od zemljotresa na koju 13 godinu čeka 6.700 stradalih kuća ove godine samo 180 miliona dinara. Nadležni sada već otvoreno kažu da će obnovu dočekati tek 900 najugroženijih porodica * Žiri Revije „Kolubara” odlučio da priznanje Valjevac godine 2011. dodeli Vigoru Majiću, direktoru Istraživačke stanice Petnica.\n12 Na Zimskom seminaru za profesore srpskog jezika i književnosti u Beogradu lingvističkoj i novinarskoj sekciji Valjevske gimnazije uručene nagrade za uspešno negovanje maternjeg jezika, odnosno za školski list „Gimnazijalac” * Društva arhitekata i istraživača predstavili program „Reintegracija urbanog biodiverziteta kroz zelenu arhitekturu i planiranje”. Moglo se to nazvati i srpskije. U svakom slučaju, dobro je vratiti onaj, ne tako davni, zanosni pogled s visine na zelene oaze po valjevskim ulicama i prostranim baštama u zaleđu ušorenog gradskog jezgra.\n13 Ubska skupština odlučila o osnivanju preduzeća „Eko-Tamnava” za upravljanje regionalnom deponijom u Kaleniću, ali je odložila izjašnjavanje o predlogu da novi Dan opštine bude 26. januar, na koji je pre 140 godina osnovana Čitaonica ubska * Iz Fonda B92 „Bitka za bebe” Valjevsko porodilište dobilo savremeni inkubator, uz podsećanje da se niko odavde nije pridružio ovoj akciji * Osim u Lajkovcu i Mionici Srpska nova godina nije dočekana organizovano, čak ni u većini viđenijih restorana * Duž puta ka Beogradu do Iverka poskidani poklopci sa svih šahtova. Dokle ovako?\n15 Poslednjeg dana zimskog raspusta veje sneg. Do Divčibara preko Krčmara jedva prohodno. Skraćene neretke autobuske linije do sela.\n16 Na tribini o Medijskoj strategiji i predstavljanju Saveta za štampu gradskoj vlasti prigovoreno što za medije izdvaja tek 0,5 posto iz budžeta, umesto preporučenih dva posto, a da pri tom finansira čak i piratske stanice.\n17 Slovačka kompanija „Bemako” najavila za april otvaranje fabrike za proizvodnju PVC opreme u kojoj će zaposliliti 105 Valjevaca.\n18 Dani sve duži a malo i topliji * Na portalu U gradu info fotografija dana Borisa Dimitrova sa automobilima parkiranim uz Hram na ušću uz citat iz Jevanđelja po Mateji: „Ovde moj dom molitve neka se zove, a vi načiniste od njega pećinu hajdučku”.\n19 Bogojavljenska litija i osveštenje vode na Vojvodinom trgu. Na Gradcu, među 29 takmičara do časnog krsta prvi doplivao mladi košarkaš Đorđe Marković, a u Vrujcima Aleksa Grujić iz Mionice * Gradonačelnik Zoran Jakovljević na ručku sa valjevskim novinarima * U Valjevskoj gimnaziji veče o prvom srpskom ministru prosvete Dositeju Obradoviću.\n22 Valjevka Milena Radosavljević rodila trojke, dva dečaka i devojčicu, prve ovdašnje bebe začete vantelesnom oplodnjom. Porodiljama ove godine iz gradskog budžeta po 10.000 mesečno do bebinog prvog rođendana.\n23 Ozvaničeno smanjenje zaštićene vojne zone „Boričevac – Belo polje” sa 1350 na 350 kvadratnih metara, uz iseljavanje dela skladišta naoružanja, što je otklonilo opasnosti i prateće nevolje građana ovog dela šireg gradskog jezgra.\n24 Gradsko veće odobrilo poskupljenje grejanja za 7,7 odsto * Svetosavska akademija Lajkovačke biblioteke sa uglednim kulturnim i crkvenim zvanicama * Britanski savet u saradnji sa Kancelarijom za mlade u Valjevu organizuje besplatan kurs engleskog jezika za mlade koji koriste računare i internet * Valjevska premijera kontroveznog filma Miše Radivojevića „Kako su me ukrali Nemci”, snimljenog u Tešnjaru .\n26 Sneg od preksinoć neprekidno pada. Zavejana brdska sela i Divčibare. Ipak, snežni prizori su bajkoviti a deca najzad dočekala sankanje u Đinovom sokačetu * Valjevo se priključilo Programu zaštite žrtava porodičnog nasilja. Do leta biće otvorena i sigurna kuća, ali se pitam zašto nasilnike ne udalje iz porodičnog ognjišta, umesto što žrtvama gradimo sigurne kuće? * Izložba fotografija 17 polaznika Škole fotografije za valjevske osnovce.\n27 Svetosavske školske svečanosti i atletska trka u Valjevu * U Valjevu uručene prve stipendije za obrazovanje Roma - četiri studenta i 18 srednjoškolaca * Ub izdvojio 70 miliona dinara za otvaranje 350-400 novih radnih mesta.\n30 Treći dan ciče zime. Jutros temperatura minus 18 stepeni. Tokom vikenda troje stradalih od smrzavanja u Taoru i Bobovi kod Stava. Štab za odbranu od elementarnih nepogoda kritikovao neažurnost putara * U Art holu (zašto ne u Glišićevom spomen-domu u Gradcu?) održano „Berkovo poselo”, sećanje na Velibora Berka Savića, predanog baštinika valjevskog kulturno-istorijskog nasleđa. Inicijativa da mu se podigne spomen-obeležje u vidu Parka umetnosti.\nSad je baš zagustilo. Sve se klima, od ekonomije do nakaradnog sudstva, i preti da nas sve povuče u duboki kalj. Uoči izbora su čak i neki zvaničnici šiznuli. U eksploziji samoljubivosti, nadmenosti i prekosti više ne znaju šta pričaju i kome prete. Na stranu afera oko pripreme atentata u Banjaluci, ružne i tužne zavade crkvenih i gradskih vlasti na stratištu novosadske racije, divljanja domoljubivih navijača, prepolovljene kazne Tatonovim ubicama... dosta je videti obeznađene i obezdušene mladiće i devojke kako se troše i lude po tešnjarskim birtijama i bljuju po sokaku.\nJanuarski šiz | 11.02.2012 u 16:59\nТако је Љиљо, а све то је због оних који су шизнули и који су нас довели у дубоки каљ из којег ћемо се тешко извући ако се уопште извучемо мада никад не зна се с обзиром да нам то није први пут и да смо се увек али уз велику, чак невероватну, цену извлачили!\nЈован С. Илић | 11.02.2012 u 16:59


EPISKOP FOTIJE: BUDUĆNOST SAMO\nUZ POVRATAK STANOVNIŠTVA\nMoskva, 18. marta (Tanjug) – Sveštenstvo Srpske pravoslavne Crkve na području Eparhije dalmatinske u Hrvatskoj naviklo je na tešku situaciju, povremene incidente i provokacije, ali je pravi problem što se ne vraća srpsko stanovništvo – izjavio je danas Tanjugu Episkop dalmatinski Fotije.\n,,Živimo, obnavljamo naše manastire i crkve, uz određenu pomoć i države Hrvatske, posebno za objekte koji su spomenici kulture, ali sve je to nedovoljno – samo uz povratak našeg stanovništva, imamo budućnost i smisao’’, rekao je vladika Fotije, koji se sa Episkopom gornjokarlovačkim Gerasimom nalazi na pokloničkom putovanju ruskim pravoslavnim svetinjama i obilasku klirika, koji su iz dalmatinske Eparhije došli na školovanje u Rusiju.\n,,Naša Crkva, na žalost, u današnjoj situaciji teško živi’’, rekao je episkop SPC i podsetio da po popisu iz 2001. god. na prostoru dalmatinske Eparhije (koja obuhvata splitsku, šibensko-kninsku i zadarsku županiju), živi 25. 000 Srba, a pre sukoba 1991. god. bilo ih je više od 100. 000.\n,,Kada sam kao vladika dalmatinski došao 1999. god. u Šibenik, zatekao sam apokaliptičnu pustoš, vojska je prešla preko čitave teritorije Eparhije, ljudi su se iselili, a njihove kuće popaljene, pri čemu su stradale i mnoge naše crkve i manastiri’’, rekao je episkop Fotije.\nVladika je ukazao i na to, da su u centralnoj Dalmaciji, po srpskim selima većinom crkve porušene ili devastirane, te da je 1999. god. zatekao samo četiri parohijska sveštenika. Od manastira jedino je bio aktivan manastir Krka - duhovni centar pravoslavnih Srba u Hrvatskoj, u kome je kroz istoriju izškolovano blizu 700 sveštenika, među kojima i 14 episkopa.\n,,Počeli smo da radimo, obnavljamo hramove u onim selima u koje se vratilo stanovništvo. Došlo je i nešto mladih sveštenika, a najznačajnije je to što od 2001. god. ponovo radi bogoslovija Sveta Tri Jerarha u manastiru Krka. Pored većeg broja parohijskih sveštenika, sada su oživeli i manastiri Krupa i Dragović’’, izneo je episkop Fotije.\nMeđutim, u gradovima je stanje mnogo teže. U stanove iseljenih Srba na području Dalmacije, uselili su se drugi ljudi, a država još uvek nije spremna da vrati izbeglim Srbima stanarsko pravo. Sa druge strane, u sela su se vratili većinom stariji ljudi.\n,,Problem je i to što na prostorima Dalmacije nema velikog broja preduzeća koja rade, gde bi se zaposlili mlađi ljudi i obezbedili sebi i svojoj porodici egzistenciju’’, rekao je episkop Fotije.\nNa pitanje da li u budućnosti može da se očekuje neki značajniji povratak Srba u Hrvatsku, episkop SPC je rekao da je to sada ,,u domenu Promisla Božijeg’’.\nMeđutim, uz pomenute aktivnosti Crkve u duhovnoj obnovi, sigurno bi i ,,zemaljski činioci’’ kao što su humanitarne organizacije, zatim institucije države Srbije, koje se bave dijasporom, svakako mogle i trebale pomoći u obnavljanju kuća i stvaranju uslova za normalan život Srba, pa i onih koji još uvek planiraju da se vrate.\n,,Ne može se stalno bežati. Ta psihologija nije dobra. Mnoge su generacije Srba živele u Dalmaciji, kao i na našem Kosovu i Metohiji, i stvorile bescen kulturne vrednosti, svoje manastire, jezik i istoriju. Zbog toga se opstanku Srba na ovim prostorima mora pomoći’’, zaključio je vladika dalmatinski.


Categories InternetPosted on 18. April 2009 18. April 2009\nPornodemija je složenica od reči “porno-epidemija“, a zapravo je naslov epizode dokumentarne emisije “Doc Zone” kanadske televizije CBC. Pornografija danas poprima obrise epidemije zahavaljujući tome što je prerasla u veoma profitabilan biznis, a sa tipičnog videotekarskog-biznisa, nekoliko stepenica je preskočila prelaskom na Internet.\nEmisija (nešto preko 43 minute) analitično prikazuje ovu novu vrstu Web pornografije, njen istoriajt i genezu, te prikazuje pornografere od predstavnika starog kova Larryja Flynta, pa do savremenika poput multimilionera Icy Mike-a (vlasnik gomile porno sajtova, a najpoznatijji je Reality Kings), za koga povremeno radi i naš bloger Milan Strongman.\nIcy Mike (drugi s leva) pored Milana Strongmena (prvi s leva)\nNaravno, Internet je danas svima dostupan, pa tako produkcija za Web nije rezervisana samo za pomenute najbogatije. Svako može biti “zvezda” Weba, pa ćete tako u emisiji videti “obične” ljude koji inkognito vode neke od najposećenijih sex-web-cam lokacija na netu.\nTags Icy Mike, Larry Flynt, pornodemija, pornografija, Reality Kings, Strongman Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Zeldmanova knjiga besplatna za preuzimanje\nNext Next post: links for 2009-04-18\nCategories linkoviPosted on 27. February 2009\nHow-To: Taking WordPress One Step Further Adaptacija i privodjenje drugacijoj nameni WordPress tema (tags: wordpress webdesign design cms tutorial) Predictive SEO novi SEO trendovi (tags: bl...\nLeave a comment on links for 2009-02-27\nCategories linkoviPosted on 2. October 2008 30. November 2008\nLeave a comment on links for 2008-10-02


Načini na koje možete uticati na potrošačko ponašanje - Odegra\nObjavio/la: Ina Borenović Objavljeno: 7. новембра 2016. Izmenjeno: 7. новембра 2016.\nVeza između marketinga i psihologije danas je dobro poznata. Ako znamo da pri odluci da nešto kupimo poseduju psihološki faktori, da li to onda znači da poznavanjem takvih faktora možemo povećati verovatnoću prodaje? Zapravo, znači.\nEvo nekoliko saveta o tome na koji način možete unaprediti svoje marketinške kampanje.\n1. Emocije, a ne fakti\nU marketingu je već dobro poznato da su najefektivnije one kampanje koje su u stanju da se na emocionalnom nivou povežu sa ciljnom grupom. Ta psihološka, odnosno emocionalna komponenta, lako se demonstrira na sledećem primeru: zamislite da prodajete novi računar. Kupcima će prijemčivija biti priča o tome na koji način će im on poboljšati život, a ne o tome koje su njegove tačne specifikacije. Naravno, i one treba da se nađu u opisu proizvoda jer tu to važne informacije, ali to nije ono što treba staviti u sam fokus kampanje. Većini ljudi neće biti na prvi pogled jasno kako im više RAM memorije može ubrzati rad, ali će im biti jasno ako im kažete da će novi računar obavljanje svakodnevnih zadataka učiniti lakšim, zahvaljujući čemu će im ostati više vremena da se posvete sebi, porodici, hobijima i slično.\n2. Neka vaše mane rade u vašu korist\nKupci su danas skeptičniji prema marketinškim porukama više nego ikad, što nije iznenađujuće s obzirom da ne shvataju svi kreatori kampanja na isti način odgovornost koju imaju spram svojih kupaca. Zato, ako nameravate da sakrijete mane ili manjkavosti svog proizvoda, verovatno u tome nećete uspeti, a ulozi su vrtoglavo veliki (to se na prvom mestu odnosi na gubitak poverenja kod vaših kupaca, koje se jako teško gradi, a jednim pogrešnim potezom se može ugroziti). Zato, umesto da skrivate mane, neka one rade za vas. Kako? Evo jednog primera kako je to autombilski gigant Volkswagen svojevremeno učinio. Oni su napravili reklamu na kojoj se kao najistaknutija nalazila samo jedna reč – „Limun”, ispod slike famozne Bube. Kada nastavite da čitate tekst u nastavku, pročitate: „Ovom Volkswagenu nešto nedostaje. Njegova hromatska traka na pretincu za rukavice je oštećena i mora se zameniti. Najverovatnije to ne biste ni primetili, ali inspektor Kurt Kroner jeste.” Tako je ova reklama otvorila diskusiju o preokupaciji detaljima, a cela kampanja danas je udžbenički primer o tome kako se kredibilitet može sačuvati čak i u izazovnim okolnostima.\n3. Repozicionirate se u odnosu na konkurenciju\nAko su vaši proizvodi, odnosno usluge nešto što kupci već znaju i prepoznaju, može se desiti da vaše već definisane kampanje jednostavno više ne funkcionišu, odnosno nemaju istu efektivnost kakvu su imale ranije. To se dešava zato što se ono što vi nudite već pozicioniralo u svest kupaca i ne mrda se sa te pozicije. Zato je korisno istražiti koja bi to druga pozicija bila bolja za vas, a pritom možete videti i šta to radi konkurencija i kako su oni pozicionirani u svesti svojih kupaca. Na primer, ako prodajete dečju kozmetiku, umesto dosadašnje kampanje koja se poziva na prirodne sastojke, možete smisliti nešto poput „Za sve mame koje mare za zdravlje svoje dece”. Mame – koje jesu glavna ciljna grupa u ovoj situaciji, će se identifikovati sa vašom porukom. Jer, svaka mama želi da brine o zdravlju svoje dece, zar ne? I baš zato će pre izabrati vaš u odnosu na konkurentski proizvod, koja ga možda oglašava sa „Prirodna kozmetika za vaše dete”. Primećujete li razliku?\nSvi mi volimo da se osećamo važnim. I pitanje samopouzdanja je jedno prilično kompleksno pitanje ljudske psihe, ali je činjenica da ne samo da želimo da osećamo pripadnost nekoj grupi koja nam je važna, već želimo i da budemo prihvaćeni član te grupe. Primena principa ekskluzivnosti vidljiva je u svim onim marketinškim kampanjama koje ističu da njihov proizvod nije za bilo koga, odnosno da je samo za odabrane. Dobar primer je Američka mornarica, koja je godinama sprovodila kampanju sa jednim jednostavnim sloganom: „The Few. The Proud.” („Nekolicina. Ponosni.”) Drugi primer je American Express, sa svojim sloganom: „Članstvo ima svoje privilegije.” Ono što je kod ovog principa važno jeste da ispoštujete ono što ste obećali, jer prazna obećanja nisu mudar izbor pri reklamiranju.\n5. Iščekivanje, sumnja, strah\nOva tri emocionalna stanja često se koriste u kampanjama kako bi se kupci podstakli da zastanu, razmisle i promene svoje dosadašnje ponašanje. Njih ćete sresti kod kampanja za bezbednost u saobraćaju ili sličnim primerima koje za cilj imaju podizanje svesti o nekom problemu od šireg društvenog značaja. Takođe, teaseri, odnosno slike ili video materijal kojim se nudi samo letimičan uvid u novi proizvod (recimo, novi automobil) imaju za cilj da zaintrigiraju publiku i izazovu nestrpljenje da se ugleda finalan proizvod. Tako počinje građenje emocionalne veze sa proizvodom i pre nego što kupci imaju prilike da ga vide.\nOno što je veoma važno kod ovih principa jeste da se oni mogu zloupotrebiti. To se posebno odnosi na poslednji, jer je poznato da je izazivanje straha kod ljudi najlakši način da se istima manipuliše. Nemojte da radite stvari koje nisu etične, a zloupotreba ovih principa to svakako nije. Najkorektniji pristup je taj da se ne igrate emocijama svoje ciljne publike, zato što to može da vam se obije o glavu. Zato, za koji god pristup se odlučili, neka ono što obećavate bude realistično i neka obećanje bude ispunjeno jednom kad kupac kupi vaš proizvod ili uslugu. Korišćenje ovih principa se preporučuje u svrhu kreiranja što efektnije kampanje, radi privlačenja pažnje vaših kupaca, kojima ćete potom isporučiti ono što ste obećali, a ne radi njihovog obmanjivanja.\nTags: marketing, potrošačko ponašanje, psihologija marketinga\nBlog\tNjeno kraljevsko visočanstvo: Ciljna grupa – I …\nBlog\tHajde da pričamo o neuspehu


Jedinstveno takmičenje za Ph.D studente iz BiH i dijaspore, nagradni fond 19.000 KM | Portal 072info\n12/09/2020 12/09/2020 u 18:00\nFondacija budućnost u BiH, u saradnji sa Asocijacijom za napredak nauke i tehnologije, Bosanskohercegovačko-američkom akademijom nauka i umjetnosti i Bosana fondacijom, organizira jedinstveno takmičenje za Ph.D studente iz Bosne i Hercegovine.\nTakmičenje 3MT pruža studentima mogućnost istraživanja kako bi razvili svoje akademske, prezentacijske, istraživačke i komunikacijske vještine, te vještine vođenja zajednice objašnjavajući svoja istraživanja publici koja nije iz njihove oblasti djelovanja. S obzirom na to da takmičenje obuhvata istraživače i studente iz BiH, ali i iz inostranstva takmičenje će se odvijati online.\nKao Ph.D student imat ćete priliku predstaviti svoju doktorsku tezu, unaprijediti svoje komunikacijske vještine, te kroz učešće na prvom takmičenju ovakve vrste upoznati i druge istraživače širom svijeta i biti dio snažne zajednice.\nDa bi se prijavili na takmičenje, studenti trebaju da ispune sljedeće uvjete:\nPrezentacije su ograničene na tri minute i takmičari koji pređu tri minute bit će diskvalifikovani.\nDopušten je jedan statični prikaz (bez prijelaza, animacija ili “kretanja”bilo kojeg\nTokom snimanja audio mora biti kontinuirano prisutan, bez editovanja, prekidanja i slično\n“Odabir pobjedničkih prezentacija organizirat će uspješni bh. eksperati iz različitih oblasti iz cijelog svijeta”, stoji u saopćenju iz Fondacije budućnosti u BiH.


Na primeru fiktivnog broja računa 864187604 i šifre banke 785, rezultat će biti IBAN sličan ovome: CH99 7858 6418 7604 . Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.


KINA ISPROZIVALA AMERIKANCE: Pod izgovorom demokratije mešaju se u poslove drugih zemalja | Happy BSC portal\nModel demokratije koji promovišu Sjedinjene Američke Države samo je paravan i izgovor za vršenje pritiska na druge države i mešanje u njihove unutrašnje stvari, ističe se u izveštaju.\n- Sjedinjene Američke Države su dugo ignorisale strukturalne nedostatke sopstvenog demokratskog sistema i nedostatke unutrašnje demokratske prakse. Ponosni su što predstavljaju "model demokratije" i pod ovim izgovorom mešaju se u unutrašnje stvari drugih zemalja, pod zastavom demokratije pokreću ratove, izazivajući regionalne nerede i humanitarne katastrofe - navodi se u dokumentu.\nMinistarstvo primećuje da, uprkos razlikama u nivoima ekonomskog razvoja, istorije i kulture, "američka vlada nameće drugim državama sopstveni politički sistem i vrednosti, sprovodi "demokratske reforme", planira "obojene revolucije", meša se u unutrašnje poslove drugih zemalja, pa čak i svrgava režime drugih zemalja sa katastrofalnim posledicama".\nU izveštaju se ističe da se "američka demokratija pretvorila u "monetarnu politiku" u kojoj su odlučujuće finansije. Rasna diskriminacija nastavlja da postoji i napreduje, širi se diferencijacija između bogatih i siromašnih".\nMinistarstvo dodaje da Sjedinjene Američke Države za vršenje pritiska na druge zemlje aktivno koriste praksu uvođenja jednostranih sankcija, "zloupotrebavajući svoju finansijsku hegemoniju i tehnološke prednosti".\n- Nadamo se da će Sjedinjene Američke Države poboljšati sopstveni demokratski sistem i praksu i promeniti pristup u odnosima sa spoljnim svetom. To će koristiti ne samo američkom narodu, već i narodima celog sveta. Ako nijedna zemlja ne bude pokušavala da monopolizuje demokratske standarde, nameće svoj politički sistem drugima i koristi demokratiju kao sredstvo za suzbijanje drugih zemalja, svet će postati bolji - ističe Ministarstvo.\nPredsednik Kine Si Đinping je 10. septembra izjavio da bi teorijski sukob između SAD i Kine ugrozio ne samo ove zemlje, već i ceo svet.\nOn je dodao da je politika koju SAD sprovode u poslednje vremena dovela do određenih poteškoća u kinesko-američkim odnosima. Trenutna situacija ne zadovoljava ni obe zemlje, ni druge svetske sile.\nPrema rečima predsednika Kine, Vašington i Peking moraju da pokažu odgovornost i političku volju i što pre normalizuju svoje odnose.


Predsjednik Đukanović najavio zalaganje za Zakon Magnitski | PCNEN\nPredsjednik Đukanović najavio zalaganje za Zakon Magnitski\nObjavljeno: 11.06.2021, 10:34h\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović je najavio da će učestvovati u inicijativi da se i u Crnoj Gori u bliskoj budućnosti donese Zakon Magnitski.\nĐukanović je na tviteru objavio da je tu inicijativu dobio od Bila Braudera, pokretača globalne akcije za uvođenje Zakona Magnitski i da će u njoj učestvovati “sa zadovoljstvom i u skladu sa ustavnim ovlašćenjima i političkim autoritetom”.\n“Ideja i način borbe da se sačuva uspomena na gospodina Magnitskog, a naročito na vrijednosti koje je on zastupao, veoma su bliski Crnoj Gori i meni lično i mi ih u potpunosti dijelimo”, napisao je Đukanović.\nZakon se zove po ruskom advokatu i zviždaču Sergeju Magnitskom koji je otkrio velike poreske prevare u Rusiji. On je 16. novembra 2009. umro u moskovskom istražnom zatvoru, u kojem je bio skoro godinu dana. Zapadne vlade i međunarodne grupe za ljudska prava tvrde da je bio mučen i da mu je uskraćena medicinska njega.\nZakon Magnitski usvojen je u SAD 2012. Godine i prvobitno je uspostavljao lične sankcije državljanima Rusije, a njegovo dejstvo je 2016. prošireno na sve ostale države.\nU medjuvremenu je usvojen i u Kanadi, Velikoj Britaniji i još nekim državama i poreskim teritorijama.\nSankcije po Zakonu Magnitski odnose se na pojedince iz inostranstva za koje države koje ga primjenjuju smatraju da su počinile korupciju i teška kršenja ljudskih prava.


Antivirus NOD32 - pcprojekt\nCjenik Informatičke opreme\nObjavljeno u Cjenik Informatičke opreme\nNOD32 je najučinkovitija zaštita koju možete pronaći u borbi protiv današnje velike količine Interneta i e-mail prijetnji. Ona pruža sveobuhvatnu antivirusnu i antispyware zaštitu bez utjecaja na performanse računala.\nKoristeći naprednu tehnologiju ThreatSenseÂ ®, ESET NOD32 Antivirus proaktivno štiti vas od novih napada. ESET NOD32 Antivirus otkriva i onemogućuje djelovanje poznatih i nepoznatih virusa, trojanaca, crva, adwarea, spywarea, rootkita i drugih prijetnji s Interneta.\nNOD32 je također jedan od najbržih antivirusnih rješenja, tako brz da uopće nećete ni primijetiti da radi, također je i nevjerojatno jednostavan za korištenje i prilagodljiv za Vaše specifične potrebe.\nViše u ovoj kategoriji: Microsoft programi »