Praistorija i nauka: Naši preci su imali seks sa neandertalcima - naučnici znaju detalje - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Praistorija i nauka: Naši preci su imali seks sa neandertalcima – naučnici znaju detalje\nPraistorija i nauka: Naši preci su imali seks sa neandertalcima – naučnici znaju detalje\nBBC News na srpskom12.02.2021. 17:02\nPogledi su im se sreli preko grubog planinskog pejzaža praistorijske Rumunije.\nOn je bio neandertalac i go golcijat, ako se ne računa krzneni plašt.\nImao je dobro držanje i bledu kožu, možda malko crvenu od sunčanice.\nOko jednog od debelih mišićavih bicepsa nosio je ogrlicu od orlovih kandži.\nOna je bila rani savremeni čovek, odevena u kaput od životinjske kože sa kragnom od vučjeg krzna.\nImala je tamnu kožu, duge noge i kosa joj je bila u pletenicama.\nOn je pročistio grlo, odmerio je od glave do pete i – i apsurdno visokim, nazalnim tonom – izgovorio najbolju rečenicu za muvanje koju je znao.\nOna ga je bledo pogledala.\nSrećom po njega, nisu govorili istim jezikom. Nasmejali su se od nelagode i možemo da pretpostavimo šta se desilo posle toga.\nNaravno, moglo je da bude mnogo manje nalik uzavreloj sceni iz ljubića.\nMožda je žena bila neandertalac, a muškarac je pripadao našoj vrsti.\nMožda je njihov odnos bio neobavezan i pragmatičan, zato što u ono vreme nije bilo previše ljudi.\nSugerisano je čak i da ovakva smuvavanja nisu bila na uzajamno dobrovoljnoj bazi.\nIako nikad nećemo saznati šta se zapravo dešavalo tokom ovih susreta – ili njima sličnim – ono u šta možemo da budemo sigurni jeste da se takav par jeste smuvao.\nOko 37.000-42.000 godina kasnije, u februaru 2002. godine, dva istraživača došla su do izuzetnog otkrića u podzemnom pećinskom sistemu jugo-zapadnih Karpata, blizu rumunskog grada Anina.\nČak ni stići tamo nije bio lak zadatak.\nPrvo su morali da koračaju podzemnom rekom koja je sezala sve do njihovog grla nekih 200 metara.\nPotom je usledilo ronjenje 30 metara kroz podzemni prolaz, nakon čega je išao uspon od 300 metara do „mišje rupe“ – otvora kroz koji su ušli u prethodno nepoznatu odaju.\nUnutar Pestera cu Oase iliti „Pećine sa kostima“ pronašli su hiljade kostiju sisara.\nTokom njene duge istorije, smatra se da su je nastanjivali samo mužjaci pećinskog medveda – izumrli rođaci mrkog medveda – kojima uglavnom pripadaju.\nNa njihovoj površini ležala je jedna ljudska vilična kost, za koju je datiranje metodom radioaktivnog ugljenika pokazalo da pripada jednom od najstarijih poznatih ranih savremenih ljudi u Evropi.\nSmatra se da su ostaci stigli u pećinu prirodnim putem i da su ostali tamo netaknuti od tada.\nU ono vreme, naučnici su primetili da je, iako je vilična kost nepogrešivo savremena po izgledu, sadržala i neke neobične neandertalske crte.\nGodinama kasnije, taj utisak je potvrđen.\nKad su naučnici analizirali DNK izvučen iz ovog nalazišta iz 2015. godine, otkrili su da je jedinka bio muškarac i da je najverovatnije bio 6-9 odsto neandertalac.\nTo je najveća koncentracija ikad pronađena u ranom savremenom čoveku i oko tri puta veća od one pronađene u današnjim Evropljanima i Azijcima, čiji je genetski sastav otprilike 1-3 odsto neandertalski.\nZato što je genom sadržao velike segmente neprekinutih neandertalskih sekvenci, autori su izračunali da je vlasnik vilice najverovatnije imao neandertalskog pretka svega četiri do šest generacija ranije – što je ekvivalent pra-pra-praroditelja, pra-pra-praroditelja ili pra-pra-pra-praroditelja.\nUstanovili su da je ta veza verovatno nastala manje od 200 godina pre vremena u kom je on živeo.\nPored vilične kosti, tim je u Pećini sa kostima pronašao fragmente lobanje još jedne jedinke, koji je posedovao sličnu mešavinu svojstava.\nNaučnici još nisu uspeli da izvuku DNK iz tih ostataka, ali kao i kod vilične kosti, smatra se da su možda pripadali nekom ko je imao skorije neandertalsko poreklo.\nOd tada, dokazi o tome da seksualni odnos između ranih savremenih ljudi i neandertalaca nije bio redak slučaj samo su se gomilali.\nSkriveni u genomima današnjih populacija nalaze se znaci da se to desilo u mnogo pojedinačnih slučajeva i na široj geografskoj oblasti.\nDo današnjeg dana postoje ljudi koji nose genetski materijal najmanje dve različite populacije neandertalaca, za koje jedna analiza govori da su se ukrstili sa ljudima više puta i u Evropi i u Aziji.\nŠtaviše, neandertalska DNK može se naći u svakom ko je živ danas, među kojima su i ljudi afričkog porekla, za čije se pretke smatra da nisu direktno dolazili u kontakt s ovom grupom.\nA transfer se dešavao i obrnutim smerom.\nNaučnici su 2016. godine otkrili da neandertalci iz Altajskih planina u Sibiru dele 1-7 odsto svoje genetike sa precima savremenih ljudi, koji su živeli otprilike pre 100.000 godina.\nKljučno, iako možete da pomislite da su golicavi detalji tih drevnih veza izgubljeni u praistoriji, i danas imamo nagoveštaje kako su oni mogli da izgledaju.\nTu je sve što ste ikada želeli da znate o ovoj golicavoj epizodi u ljudskoj istoriji.\nLaura Vejrič – antropološkinja sa Državnog univerziteta u Pensilvaniji – otkrila je 2017. godine sablasni trag 48.000 godina starog mikroskopskog autostopera koji se zakačio za jedan praistorijski zub.\n„Proučavam drevne mikrobe da bih saznala više o prošlosti, a dentalni proračuni jedini su pouzdan način da rekonstruišete mikroorganizme koji su živeli u drevnim ljudima“, kaže Vejrič.\nOna je bila posebno zainteresovana za ono što su neandertalci jeli i kakve su interakcije imali sa okruženjem.\nDa bi to otkrila, sekvencirala je DNK iz plaka na zubima pronađenim u tri različite pećine.\nDva uzorka uzeta su među 13 neandertalca pronađenih u El Sidronu u severozapadnoj Španiji.\nOvaj lokalitet nedavno su obeležile intrige, kad je otkriveno da su mnogi od tih pojedinaca izgleda patili od urođenih abnormalnosti, kao što su deformisane čašice kolena i pršljenovi, i mlečnih zuba koji su se zadržali dugo posle detinjstva.\nSumnja se da se grupa sastojala od bliskih rođaka, koji su akumulirali recesivne gene posle duge istorije ukrštanja među srodnicima.\nPorodica je doživela tragičan kraj – u njihove kosti bili su urezani znaci da su bili žrtve kanibalizma.\nSmatra se da su oni među poslednjim neandertalcima koji su hodali Zemljom.\nNa veliko iznenađenje Vejričove, jedan od zuba iz El Sidrona sadržao je genetski trag mikroorganizma nalik bakteriji, Metanobrevibakter oralis, koja može da se nađe u našim ustima do današnjih dana.\nUporedivši neandertalsku verziju sa verzijom savremenih ljudi, uspela je da izračuna da su se njih dve razdvojile pre oko 120.000 godina.\nAko su neandertalci i današnji ljudi oduvek delili isti oralni sastav, očekivali biste da se to desilo mnogo, mnogo ranije – najmanje pre 450.000 godina, kad su dve podvrste pošle različitima putevima.\n„Ovo znači da su se mikroorganizmi prebacili u međuvremenu“, kaže Vejrič.\nNemoguće je znati zasigurno kako se to desilo, ali moglo bi da bude povezano sa nečim drugim što se isto desilo pre 120.000 godina.\n„Za mene je fascinantno to što je to isto tako jedan od prvih vremenskih perioda u kojima smo zabeležili ukrštanje između ljudi i neandertalaca“, kaže Vejrič.\n„Tako da je na neki način divno videti da je ovaj mikrob umešan u tu interakciju.“\nVejrič objašnjava da je jedan od mogućih puteva transfera ljubljenje.\n„Kad poljubite nekoga, oralni mikrobi se razmenjuju između vaših usta“, kaže ona.\n„Moglo se desiti jednom, a onda nekako magično raširiti, ako je grupa ljudi koja se zarazila nakon toga bila veoma uspešna.\n„Ali moglo bi biti i da se to dešavalo prilično redovno.“\nJoš jedan način za transfer vaših oralnih mikroba je putem hrane.\nA iako nema direktnih dokaza da je neandertalac pripremao večeru za ranog savremenog čoveka, romantični obrok mogao je da bude alternativni izvor M.oralisa.\nZa Vejrič, ovo otkriće uzbudljivo je i zato što sugeriše da su naše interakcije sa drugim vrstama ljudi pre mnogo vremena oblikovale zajednice mikroorganizama koje nosimo u sebi i dan-danas.\nTo postavlja jedno pitanje za Vejrič: „Da li naš mikrobiom funkcioniše pravilno zato što smo pokupili mikroorganizme od neandertalaca?“\nNa primer, dok se M.oralis obično vezuje za bolest desni kod savremenih ljudi,\nVejrič kaže da je pronađen kod mnogih praistorijskih pojedinaca koji su imali savršeno zdrave zube.\nU budućnosti, ona predviđa korišćenje ovih uvida izvučenih iz drevnog zubnog plaka da bi se rekonstruisali zdraviji oralni mikrobiomi za ljude koji žive u savremenom svetu.\nOtkriveno lice davno izgubljenog ljudskog pretka\nIma samo 12 godina, a već je otkrio dinosaurusa\nOtkriven najstariji pećinski crtež životinja\nFosil dinosaurusa prodat po rekordnoj ceni\nMuški ili ženski neandertalci\nNemoguće je zasigurno reći da li su se uglavnom neandertalke muvale sa savremenim muškarcima ili obrnuto – ali postoje neke naznake za to.\nArheolozi su 2008. godine otkrili slomljenu kost prsta i jedan jedini kutnjak u pećini Denisova u ruskim Altajskim planinama, na osnovu kojih je otkrivena jedna potpuno nova podvrsta ljudi.\nGodinama su „denisovljani“ bili poznati samo na osnovu šačice uzoraka iskopanih na ovom lokalitetu, zajedno sa njihovom DNK, iz koje su naučnici saznali da se njihovo nasleđe proteže sve do današnjih dana u genomima ljudi istočnoazijskog ili melanezijskog porekla.\nDenisovljani su mnogo bliži srodnici neandertalaca nego današnjih ljudi; dve podvrste možda su imale oblasti koje su se preklapale u Aziji stotinama hiljada godina.\nTo je postalo posebno očigledno 2018. godine, posle otkrića fragmenta kosti koja je pripadala mladoj devojci – koja je dobila nadimak Deni – sa majkom neandertalkom i ocem denisovljaninom.\nShodno tome, imalo bi smisla ako bi muški polni hromozomi neandertalaca ličili na one denisovljana.\nAli pošto su naučnici sekvencirali DNK iz tri neandertalca koji su živeli pre 38.000-53.000 godina, iznenadili su se kad su otkrili da su njihovi ipsilon hromozomi imali više toga zajedničkog s onima današnjih ljudi.\nIstraživači kažu da je ovo dokaz „neobičnog toka gena“ između neandertalaca i ranih savremenih ljudi – oni su se prilično mnogo ukrštali.\nToliko često, čak, da kako su brojevi neandertalaca opadali pred kraj njihovog postojanja, njihovi ipsilon hromozomi možda su izumrli i u potpunosti bili zamenjeni našim.\nTo sugeriše da je značajan broj naših muških ljudskih predaka imao seks sa neandertalkama.\nAli tu priči nije kraj.\nDruga istraživanja pokazuju da je skoro identična sudbina zadesila neandertalske mitohondrije – ćelijsku mašineriju koja je pomogla da se šećeri pretvaraju u upotrebljivu energiju.\nOne su se isključivo prenosile sa majki na decu, tako da kad je mitohondrija ranog savremenog čoveka pronađena u ostacima neandertalaca 2017. godine, ukazala je na to da su naši preci takođe imali seks sa muškim neandertalcima.\nOvaj put, ukrštanje se najverovatnije desilo pre 270.000 do 100.000 godina, kad su ljudi uglavnom bili ograničeni na Afriku.\nPre nekoliko godina, Vile Pimenof proučavao je seksualno prenosivi ljudski papilomavirus (HPV) kad je primetio nešto čudno.\nPapiloma virusi su sveprisutni među životinjama, uključujući medvede, delfine, kornjače, zmije i ptice – štaviše, pronađeni su u svakoj vrsti koja je proučavana da bi se pronašlo njihovo prisustvo.\nSamo među ljudima u opticaju postoji više od 100 sojeva, koji su kolektivno zaslužni za 99,7 odsto rakova grlića materice širom sveta.\nOd ovih, jedan od najsmrtonosnijih je HPV-16, koji može da ostane u telu godinama dok polako razara ćelije koje je zarazio.\nTi seksualni odnosi mora da su bili prilično uobičajeni u Evroaziji, u oblastima gde su bile prisutne obe ljudske populacije – Vile Pimenof\nAli na planeti postoji jasna podela između mesta na kojima mogu da se nađu određene varijante virusa.\nŠirom većeg dela planete, najverovatnije je da ćete naleteti na tip A, dok se u podsaharskoj Africi većina ljudi zarazi tipovima B i C.\nDa sve bude intrigantnije, obrazac precizno odgovara raspodeli neandertalske DNK širom sveta – ne samo da ljudi u podsaharskoj Africi nose neobične sojeve HPV-a, već sa sobom nose i relativno malo neandertalskog genetskog materijala.\nDa bi otkrio šta se dešava, Pimenof je iskoristio genetsku raznolikost među današnjim tipom A da izračuna da se on prvi put pojavio otprilike pre 60.000 do 120.000 hiljada godina.\nTo ga čini mnogo mlađim od drugih vrsta HPV-16 – i ključno, poklapa se sa vremenom kad su se rani savremeni ljudi stigli iz Afrike i došli u kontakt sa neandertalcima.\nIako je teško to dokazati definitivno, Pimenof veruje da su odmah počeli da razmenjuju seksualno prenosive bolesti – i da podela u varijantama HPV-16 odražava činjenicu da smo dobili tip A od njihovih predaka.\n„Testirao sam to hiljadama puta koristeći računske tehnike i rezultat je uvek bio isti – da je to najverovatniji scenario“, kaže Pimenof.\nNa osnovu načina na koji se HPV virusu širi danas, on podozreva da virus nije bio prenet na ljude jednom, već u mnogo različitih prilika.\n„Malo je verovatno da se to desilo samo jednom, zato što bi onda bilo verovatnije da se prenošenje dalje nije primilo“, kaže Pimenof.\n„Ti seksualni odnosi mora da su bili prilično uobičajeni u Evroaziji, u oblastima gde su bile prisutne obe ljudske populacije.“\nIntrigantno, ali Pimenof takođe veruje da preuzimanje tipa A od neandertalaca objašnjava zašto je on toliko kancerogen kod ljudi – zato što smo se prvi put sreli s njim relativno skorije, naš imuni sistem nije se dovoljno razvio da se oslobodi ove infekcije.\nŠtaviše, seks sa neandertalcima mogao je da nam prenese i veliki broj drugih virusa, uključujući drevnog pretka HIV-a.\nAli nemamo razloga da se ljutimo na naše davno izgubljene rođake zato što postoje dokazi da smo i mi njima podarili seksualno prenosive bolesti – uključujući herpes.\nIako možda deluje neukusno zapitati se kako su izgledali penisi i vagine neandertalaca, genitalije različitih organizama bile su predmet ogromnog korpusa naučnih istraživanja; u vreme pisanja ovog članka, pretraga za „evolucijom penisa“ na Gugl skolaru izbacio je 98.000 rezultata, dok je „evolucija vagine“ pokazala 87.000.\nIspostavlja se da životinjski polni organi mogu da otkriju iznenađujuće mnogo toga o njihovom načinu života, strategiji parenja i istoriji evolucije – tako da je postavljanje pitanja o njihovim spolovilima samo još jedan put da se oni bolje upoznaju.\nŽivotinjsko carstvo sadrži kaleidoskopski dijapazon maštovitih sastava polnih organa.\nOni podrazumevaju oktopoda argonauta i njegov crvoliki odvojivi penis, koji može sam da otpliva da se pari sa ženkama – što je praktično svojstvo za koje se smatra da se razvilo zato što su mužjaci samo 10 odsto veličine njihovih ljubavnica – kao i trostruke vagine kengura, koji ženkama omogućuju da budu stalno trudne.\nJedan od načina na koji su ljudski penisi neobični jeste to što su glatki.\nNaši najbliži živi rođaci, obične i bonobo šimpanze – sa kojima delimo oko 99 odsto naše DNK – imaju „peniske kičme“. Ove sićušne bodlje, koje se sastoje od iste supstance kao i koža i kosa (keratin), smatra se da su se razvile da bi raščistile spermu konkurentskih mužjaka ili da bi blago nažuljale žensku vaginu tako da je odvrate od novog seksa na neko vreme.\nSmatra se da je peniska kičma najkorisnija kod promiskuitetnih vrsta, kod kojih može da pomogne mužjacima da maksimizuju svoju šansu za reprodukciju\nNaučnici su 2013. godine otkrili da genetski kod za peniske kičme nedostaje u neandertalskim i denisovljevim genomima, baš kao i kod savremenih ljudi, sugerišući da je nestao kod naših zajedničkih predaka pre najmanje 800.000 godina.\nOvo je značajno, zato što se smatra da je peniska kičma najkorisnija kod promiskuitetnih vrsta, kod kojih može da pomogne mužjacima da maksimizuju šanse za reprodukciju.\nTo je dovelo da spekulacije da su – poput nas – neandertalci i denisovljani uglavnom bili monogamni.\nSpavanje sa kim stigneš\nMeđutim, postoje neki dokazi koji ukazuju na to da su neandertalci spavali naokolo sa kim su stigli više od savremenih ljudi.\nStudije fetusa pokazale su da prisustvo androgena kao što je testosteron u materici može da utiče na „razmere prstiju“ osobe kad odraste – meru dužine njenog kažiprsta i domalog prsta, koja se izračunava ako se prvi podeli sa drugim.\nU okruženju sa više testosterona, ljudi obično završe sa nižom razmerom.\nOvo važi za oba biološka pola.\nPosle ovog otkrića, pronađene su veze između razmere prstiju i privlačnosti lica, seksualne orijentacije, rizikovanja, akademskog učinka, koliko su žene saosećajne a muškarci dominantni, pa čak i veličine njihovih testisa – mada su neke studije u ovoj oblasti kontroverzne.\nTim naučnika je 2010. godine zapazio obrazac i među najbližim rođacima ljudi.\nIspostavlja se da šimpanze, gorile i orangutani – koji su obično promiskuitetniji – imaju u proseku nižu razmeru prstiju, dok rani savremeni čovek pronađen u izraelskoj pećini i današnji ljudi imaju višu razmeru (0.935 i 0.957).\nLjudi su uglavnom monogamni, tako da su istraživači sugerisali da možda postoji veza između razmere prstiju vrste i njene seksualne strategije.\nAko su u pravu, neandertalci su – koji su imali manju razmeru od ove dve grupe (0.928) – bili neznatno manje monogamni i od ranih savremenih i od današnjih ljudi.\nOdlazak u zalazak sunca\nJednom kad su se neandertalac i rani savremeni čovek spojili, verovatno su se nastanili blizu mesta gde su živeli ljudi, a svaka generacije je sledila isti obrazac.\nGenetski dokazi o neandertalcima pokazuju da su se njihova domaćinstva sastojala od srodnih muškaraca, njihovih partnera i dece.\nČini se da su žene napuštale svoje porodice kad nađu partnera.\nDrugi uvid u scenario „živeli su srećno do kraja života“ između ranih savremenih ljudi i neandertalaca potiče iz studije gena koje su ostali u današnjim Islanđanima.\nProšle godine je analiza genoma 27.566 takvih pojedinaca pokazala godišta u kojima su neandertalci obično dobijali decu: i dok su žene bile starije nego njihovi ekvivalenti među ranim savremenim ljudima, muškarci su obično bili mladi očevi.\nAko bi naš par dobio bebu, onda ju je možda – kao drugi neandertalci – majka dojila oko devet meseci i potpuno odbila od sise oko 14. meseca, što je ranije nego kod ljudi u savremenim neindustrijskim društvima.\nZnatiželja u vezi s ovim drevnim interakcijama otkriva nove informacije o tome kako su neandertalci živeli uopšte – i zašto su nestali.\nPoslednji neandertalac: Kraj puta\nČak i ako vas ne zanimaju drevni ljudi, smatra se da su ova uparivanja doprinela čitavom dijapazonu osobina koje savremeni ljudi poseduju danas, od nijanse kože, boje kose i visine, do naših navika u spavanju, raspoloženja i imunog sistema.\nNjihovo otkrivanje već dovodi do potencijalnih metoda lečenja za savremene bolesti, kao što su lekovi koji ciljaju naendertalski gen za koji se smatra da dovodi do teških slučajeva Kovida-19.\nDanas se smatra da je do izumiranja neandertalaca pre oko 40.000 godina možda delom došlo zahvaljujući našoj uzajamnoj privlačnosti, kao i faktorima kao što su iznenadne klimatske promene i ukrštanje u okviru srodnika.\nNaša najnovija teorija je da su bolesti koje nose ove dve podvrste – kao što su HPV i herpes – prvobitno formirane kao nevidljiva barijera, koja je sprečavala obe vrste da proširuju svoju teritoriju i potencijalno dođu u kontakt.\nU retkim oblastima u kojima se jesu preklopili, oni se jesu ukrštali i rani savremeni ljudi su dobili korisne gene imuniteta koji su najednom omogućili da pođu dalje.\nAli neandertalci nisu bili te sreće – modelovanje sugeriše da ako su imali veći teret bolesti od starta, možda su ostajali duže ranjivi na ove nove egzotične sojeve, bez obzira na ukrštanje – a to znači da su ostali zaglavljeni tu gde su.\nNa kraju su današnji ljudi stigli do njihove teritorije i istrebili ih.\nDruga ideja je da smo postepeno apsorbovali njihovu relativnu malu populaciju u onu ranih savremenih ljudi.\nNa kraju krajeva, oni su već uglavnom usvojili naše ipsilon hromozome i mitohondrije, a najmanje 20 odsto njihove DNK i dalje postoji u živim ljudima danas.\nMožda par koji se smuvao u praistorijskoj Rumuniji i dalje živi u nekome ko upravo čita ovaj članak.\nJedno reagovanje na “Praistorija i nauka: Naši preci su imali seks sa neandertalcima – naučnici znaju detalje”\n13. februara 2021. u 13.10\nVecu glupost nisam procito u zivotu.ta ista sotonska nauka nam je vec dosla glave\nGetty/ BBC Kriminalci koji se služe „rensomverom“ (ucenama na internetu) drže kompjuterske sisteme kao taoce gotovo svakodnevno, tražeći ogromnu isplatu od žrtava da bi vratili sve na staro. Generalni direktor Kolonijal pajplajna priznao je prošle nedelje da je njegova kompanija platila hakerima skoro 4,5 miliona dolara pošto ih je njihov napad prisilio da obustave isporuku […]


Timočanin Mladost 5:1 – Snimak utakmice (Foto & Video) – Knjaževačke vesti\nHome / 2021 / Timočanin Mladost 5:1 – Snimak utakmice (Foto & Video)\n-Nakon prošlonedeljne kiše golova od čak 12 pogodaka koji su završili u mreži protivničke ekipe Kablova iz susednog Zaječara, knjaževački Timočanin i danas je na domaćem terenu napunio gostima mrežu.\nTimočanin je danas protiv ekipe Mladosti iz Medoševca odneo pobedu od 5:1 (Poluvreme 3 : 1).Utakmica je odigrana u okviru 30 kola Prve Srpske lige Istog.\nEkipa Timočanina popela se za jedno mesto i sada je na 9 mestu na tabeli.Narednu utakmicu u okviru 31 kola Timočanin u sredu 28.04.2021 godine dočekuje ekipu Vlasine iz Vlasotinca na domaćem terenu.Inače gostujuća ekipa nalazi se na 4.mestu na tabeli.\nPočetak utamice zakazan je za 16:30 časova na gradskom stadionu u Knjaževcu.\nU nastavku teksta možete pogledati kompletan snimak utakmice sa pratećim fotografijama.\nPrevious: Knjaževac : U Ponedeljku dobrovoljna Akcija davanja krvi\nNext: Gradski derbi ubedljivo pripao košarkašima Lede


Nephrocare - Za pacijente - Lečenje\nZahvaljujući velikom medicinskom napretku u dijalizi i aparatima za dijalizu, „veštački bubreg“ pomaže stotinama hiljada ljudi sa hroničnom bubrežnom insuficijencijom da nastave da uživaju u dugim i zadovoljavajućim životima.\nZnanje o lečenju i njegovo razumevanje važan je deo za održavanje dobrog zdravlja. Osoblje za negu bolesnika daće vam predloge o tome koje aspekte svakodnevnog života možete optimizovati radi poboljšanja zdravlja. Budite otvoreni i imajte poverenja u stručnost i iskustvo osoblja koje brine o vama.\nNaš cilj je da vam pružimo samouverenost da u životu uživate u potpunosti.


1. Razmatranje Prijedloga Zakona o izmjeni Zakona o ublažavanju negativnih posljedica uzrokovanih stanjem nesreće.\n2. Razmatranje Informacije o radu Kriznog štaba Ministarstva za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbgjeglice Bosansko-poodrinjskog kantona Goražde i trenutnoj Epidemiološkoj sistuaciji vezanoj za COVID – 19 na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\nNa prijedlog ministrice Nataša Danojić, pod 4. tačkom dnevnog reda razmatrat će se podtačka 4.2.\n4.2. Odluka o davanju saglasnosti Kantonalnom sudu Goražde da izvrši sanaciju kancelarija u prostorijama Kantonalnog suda Goražde\nNa prijedlog sekretara Vlade Emira Sijerčića, razmatrat će se 2 zahtjeva.\nVlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na današnjoj 11.vanrednoj sjednici utvrdila je Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o ublažavanju negativnih posljedica uzrokovanih stanjem nesreće te ga po skraćenom postupku uputila u skupštinsku proceduru.\nRazlog za donošenje ovog zakona je namjera Vlade da jednokratno pomogne korisnike subvencije koji su u vrijeme trajanja nesreće imali otežano poslovanje i pad prihoda u odnosu na isti period prošle godine. Izmjenama se produžava rok važenja zakona sa 60 na 90 dana od dana prestanka primjene Odluke Vlade Federacije o stanju proglašenja nesreće prouzrokovane pojavom pandemije koronavirusa, a produženje se, kako je istaknuto, vrši iz razloga što je potrebno dodatno vrijeme za provjeru aplikanata, obzirom da se provjeravaju podaci i od strane komisije te Porezne uprave.\nVlada je na današnjoj sjednici razmatrala i primila k znanju dopunu Informacije o radu Kriznog štaba Ministarstva za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice Bosansko-podrinjskog kantona Goražde i trenutnoj epidemiološkoj situaciji vezanoj za COVID – 19 na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, kao i Informaciju o dosadašnjim aktivnostima Vlade u vrijeme pandemije virusa Covid 19.\nOve informacije upućene su Skupštini Bosansko-podrinjskog kantona na razmatranje i trebale bi se naći na njenom sutrašnjem zasjedanju.


Tag / Novine / Vesti online\nZapaljena dva vozila lista “Vijesti“\nDva službena vozila podgoričkog lista "Vijesti" zapaljena su rano jutros i potpuno uništena, objavljeno je na internet sajtu tog lista.\nNovinar ''Pravde'' štrajkuje glađu tražeći pravdu\nNovinar lista "Pravda" Slobodan Klisinski započeo je štrajk glađu zbog višemesečnog maltretiranja i mobinga i jer je "na temelju frizirane i ničim dokazane krivice, suočen sa zahtevom da mu se...\nStariji ljudi vole da čitaju loše vesti o mladima\nStariji ljudi vole da čitaju negativne vesti koje se triču mlađe populacije jer tako jačaju svoje samopouzdanje, pokazalo je nedavno istraživanje čiji su rezultati objavljeni u časopisu...\nNemačka krije papire za odbranu Karadžića\nNemačka vlada će morati, ukoliko na snazi ostane odluka Međunarodnog suda za ratne zločine u Hagu, da preda dokumente koje bivši vođa bosanskih Srba Radovan Karadžić smatra važnim za svoju...\nCane Subotić: Beko i Mišković hoće da zadrže i "Novosti" i tuđe pare\nUmesto da odgovaraju za sva zlodela i krađe kojima su uništili Srbiju, gazdinski dvojac Beko-Mišković, preko svojih ličnih urednika i svojih medija nastavlja da obmanjuje javnost, zamenjujući...\nCane i WAC preuzimaju tržište štampe?!\nRuski milijarder kupio ''Independent''\nMediji odredili predstavnike Saveta za štampu\nMedijske asocijacije i novinarska udruženja, osnivači Saveta za štampu, završili su imenovanje svojih predstavnika u Upravnom odboru prvog medijskog samoregulatornog tela u Srbiji.\n"Njujork tajms" uvodi pretplatu za internet izdanje\nOd sledeće godine "Njujork tajms" planira da uvede pretplatu za svoje internet izdanje, čime list pravi veliki iskorak kako bi preživeo krizno vreme i pad zarade od marketinga na vebu.


Doktor kojeg je novinarka Mina okrivila za nasilje prilikom porođaja već jednom hapšen: Optužen za nelegalni abortus! - 24sedam Doktor kojeg je novinarka Mina okrivila za nasilje prilikom porođaja već jednom hapšen: Optužen za nelegalni abortus! - 24sedam\nMožda "s razlogom" dr Krajinović ne voli novinarke\nDruštvene mreže bruje o slučaju novinarke Mine Smiljanić i njenom iskustvu u porodilištu “Narodni front”. Ona je do detalja opisala svoje navode o akušerskom nasilju, neljudskom i ponižavajućem tretmanu od strane anesteziologa dr Tomislava Krajinovića. Interesantno je da to nije prvi put da se ime ovog doktora dovodi u vezu sa skandalima, pa i sa krivičnim delima.\nDoktor Tomislav Krajinović nje hteo da odgovori na novnarska pitanja o navodima koje je porodilja iznela protiv njega.\nNakon predstavljanja novinara samo je izgovorio jedno drsko – “Doviđenja”!\nNjena ispovest je detaljna i jeziva.\n– Prva stvar koju mi je rekao, na moje dobar dan, jeste – “Ma vi novinarke se prodajete za 50 eura. Ova moja struka ne radi na vašu i još dve / Advokate jer su ološ..”, i ne mogu da se setim koga je još pomenuo… vidno sam bila u šoku. Na moje pokušaje da njegove izjave shvatim kao šalu, on je dodavao da sam debelguza, da sam nesposobna jer ne mogu sopstveno dupe da pomerim. U trenutku kada se jedna devojka pored mene porodila, a ja i dalje čekala da porođaj krene, on mi je dobacio – “Ti i dalje ništa!? Pa je l sam ti rekao da si nesposobna..?”\nMožda “s razlogom” dr Krajinović ne voli novinarke – pre 9 godina završio ni manje ni više nego na stranicama crne hronike i to zbog ilegalnog abortusa.\n– Ginekolog Dejan Pavlović (45) i anesteziolog Tomislav Krajinović (52) uhapšeni pod sumnjom da su u privatnoj klinici “Irina” pacijentkinji u 14. nedelji trudnoće obavili abortus, na koji ju je naterala porodica sada već bivšeg muža. Ginekolog Dejan Pavlović (45) i anesteziolog Tomislav Krajinović (52), lekari GAK “Narodni front” u Beogradu, uhapšeni su juče pod sumnjom da su u privatnoj klinici “Irina” pacijentkinji iz okoline Pančeva u 14. nedelji trudnoće obavili abortus i to joj naplatili 600 evra, iako je ovaj zahtev dozvoljen do 10. nedelje – deo je vesti koju je objavio portal Press.\nSporni abortus obavljen je pre tačno deset godina – aprila 2011. godine.\n– Po onome što je ona prijavila policiji, nju je porodica tadašnjeg, a sada bivšeg muža podstrekivala na abortus. Sedam dana pre nego što joj je urađena kiretaža, bila je u Domu zdravlja u Pančevu, gde joj je rečeno da se trudnoća odvija normalno – otkrili su tada za Press u beogradskoj policiji.\nDirektor GAK “Narodni front” Dušan Stanojević tada nije želeo da komentariše hapšenje lekara s obzirom na to da se krivično delo nije dogodilo u toj klinici.\n#doktor #GAK "Narodni front" #Mina Smiljanić #nasilje #porodilja #Tomislav Krajinović


Rektorski kolegijum o blokadi zgrade Rektorata: Neprimereno za akademsku zajednicu; Vučić: Policija neće intervenisati | Insajder\nStudenti udruženja Jedan od pet miliona treći dan blokiraju zgradu Rektorata Univerziteta u Beogradu, uz glavni uslov da rektorka Ivanka Popović na javnom servisu zatraži od premijerke Ane Brnabić razrešenje ministra finansija Siniše Malog dok je u toku odlučivanje o tome da li je njegova doktorska disertacija plagijat. Rektorski kolegijum saopštio je sinoć da su mišljenja da takav način izražavanja stavova nije primeren akademskoj zajednici i da je grubo zloupotrebljena otvorenost Rektorata. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da da policija neće intervenisati u slučaju blokade Rektorata.\nBlokada zgrade Rektorata počela je u petak, a studenti Udruženja "1 od 5 miliona" saopštili su juče da su preuzeli kontrolu nad celim objektom, jer im je, kako su rekli, prethodnu noć bilo ugroženo pravo na slobodu kretanja. Oni su tokom jučerašnjeg dana pokrili i kamere u zgradi Rektorata i, kako su saopštili, sada odlučuju o tome ko ulazi i izlazi iz objekta. Njih su tokom jučerašnjeg dana posećivali glumac Branislav Trifunović, akademik Dušan Teodorović i pojedini profesori.\nKolegijum Rektorata je sinoć saopštio da je tokom proslave Dana Univerziteta u Beogradu, 13. septembra u zgradu Rektorata, pored zvanica, ušao veći broj lica koja nisu bila pozvana na proslavu.\n"Nakon Svečane akademije jedna grupa lica koja je sebe deklarisala kao studenti iz Pokreta '1 od 5 miliona' ušla je sa transparentima na koktel u dvorište Rektorata. U međuvremenu se oformila i druga grupa i povremeno je dolazilo do međusobnih verbalnih sukoba i nagoveštaja fizičkog obračuna. Studentski parlament pokušao je da posreduje između dve sučeljene strane i pozvao ih da ne vrše pritisak na rad tela Univerziteta", navedeno je u saopštenju, a preneli su mediji.\nKako je dodao Kolegijum Rektorata, u kasnim popodnevnim časovima druga grupa je napustila zgradu Rektorata, dok je prva grupa ostala u objektu i prihvatila pravila kućnog reda da se zgrada zaključava od petka posle podne do ponedeljka ujutro.\n"Tokom današnjeg dana došlo je do kršenja dogovora i postavljanja novih uslova boravka u zgradi od strane lica koja borave u njoj. Bezbedonosne kamere u Rektoratu su pokrili, čime je onemogućena redovna kontrola bezbednosti zdanja, postavili su prepreke na sve ulaze u Rektorat i zahtevali da im se predaju ključevi zgrade", rečeno je u saopštenju.\nKako je dalje navedeno, Rektorski kolegijum ne odobrava neovlašćeni boravak bilo kojih lica van radnog vremena, kao i najavu onemogućavanja redovnih aktivnosti u Rektoratu.\nVučić: Zamislite da moja ćerka protestuje u jaslicama\nOn je upitao zbog čega su učesnici tog protesta ušli u Rektorat "u kratkim gaćama" ako već toliko poštuju univerzitet i kako su i dalje studenti sa 30 godina.\nOn je rekao da mu je samo bitno da Rektorat funkcioniše, a da učesnici protesta mogu da rade šta žele.\nDeo građana je nakon sinoćnjeg protesta Jedan od pet miliona otišao do zgrade Univerziteta kako bi pružio podršku studentima.


pistaći | LifePress magazin\nWed, 29 Jun 2022 16:43:40 +0000\nTorta inspirisana Grčkom, savršena je za letnje dane, ukusna i prepuna iznenađenja, sadrži kajsije i pistaće. Nekako nam se čini da to ne može biti loša kombinacija.\nPravite večeru za prijatelje, nemate ideja za desert ali znate da želite pripremiti nešto krajnje jednostavno? Slatke kocke sa pistaćima, likerom i belom čokoladom su pravo rešenje.\nKada nemate previše vremena ili ste jednostavno preumorni da pripremate neki komplikovani slatkiš napravite ove fenomenalne ružice sa pistaćima i medom.\nOvo je veoma koristan recept ukoliko volite pistaće, prah i psatu možete koristiti u pripremi raznih poslastica kojima će dati sjajan ukus i neodoljivu zelenu boju. Napravićete ih poprilično jednostavno.\nKolač sa pistaćima\nKao što smo već pisali, pistaći će biti namirnica koja će naredne godine biti u trendu i koristiće se u velikim količinama. Upravo iz tog razloga donosimo vam recept za divni kolač sa pistaćima – za prste polizati.\nZdravi keksi od pistaća i brusnica\nKeksi sa suvim brusnicama i pistaćima, to zvuči jako ukusno i jako zdravo, a pored toga potrebno vam je tek pola sata da ih pripremite u velikim količinama.\nŽelite da za praznike ili slavu poslužite neku novu ukusnu salatu? Donosimo divan predlog – nova salata sa cveklom.\nLjudska mašta je neverovatna i nema toga na svetu što čovek ne može iskoristiti i od čega ne može napraviti nešto kreativno, dokaz za to je dekorativno drvce od ljuskica pistaća.\nMnoštvo divnih voćkica i njihovih ukusa stopljenih u šarenom desertu. Veknica sa pistaćima i brusnicama obogaćena je i notom narandže.\nBaklava trokutići preliveni čokoladom. Donosimo recept za novu vrstu baklave, koja će očarati sve ljubitelje ove slastice.\nZa sve ljubitelje baklave konačno mega užitak – divna baklava torta. Očaraće vas izgledom i ukusom.\nKuskus sa pistaćima i limunom\nOsvežavajuć i potpuno drugačiji prilog od onih standardnih na koje smo navikli. Obavezno isprobajte recept za kuskus sa pistaćima i limunom.


Košarkaši i Nele Karajlić zarobljeni u separeima\nIgor Karanov | nedelja 18. septembar 2016. 10:48h\nGužva je bila tolika da glumica Lena Bogdanović nije izdržala ni dvadeset minuta, kroz klub "Cinema" uopšte nije moglo ni da se prolazi, a kamoli pleše uz živi bend, sportisti i druge javne ličnosti bili su potpuno blokirani, ali to nije umanjilo plemenitost događaja: akcije "Osmeh na dar", u kojoj studenti i poznate ličnosti zajedno prikupljaju sredstva za novogodišnje paketiće za decu na Kosovu, kao i onu u Beogradu kojoj je pomoć potrebna\nAko je za decu, ništa nije teško. To je ličnim primerom pokazao veliki broj javnih ličnosti koji se odazvao na poziv studentske humanitarne organizacije "Osmeh na dar" da dobrovoljnim prilogom i svojim crtežom, porukom i potpisom ulepša novogodišnje veče deci kojoj život nije nimalo lak. Prihod od ulaznica koje su koštale simboličnih 200 dinara upotrebljen je da bi se deci sa Kosova, kao i onoj iz Beograda kojoj je pomoć potrebna, pribave paketići za doček Nove godine. Gosti su po ostavljanju priloga dobijali na poklon belu majicu sa natpisom "Osmeh na dar".\nNa događaj je među prvima, dok još nije bila gužva, stigao glumac Aljoša Vučković, a potom i veći deo ekipe košarkaškog kluba Partizan, sa kojim je bio i njihov trener Vlada Jovanović. Nakon njih, svoj novac i crteže sa osmehom su priložili i Nele Karajlić, Marija Kilibarda, Zoran Kesić, Aleksandra Perović, Lena Bogdanović i mnoge druge ličnosti iz javnog života Srbije. Ubrzo se prostor napunio, a događaj dobio razmere neočekivane čak i za organizatore, koji su brinuli gde će sesti Slobodan Homen, Boba Živojinović i Miodrag Kostić, koji su obećali da će doći, kad su svi separei već zauzeti. Ali, ni onima koji su uspeli da sednu u separee, a to su bili košarkaši Partizana i Nele Karajlić, nije bilo lako: gužva je potpuno blokirala konobare i bezmalo ih sprečila da se uopšte pomaknu odatle dok se ljudi malo ne raziđu. Na sreću, oni nisu ni imali nameru da idu.\nŽiva muzika bila je preglasna za razgovor, gužva prevelika za ples, ali dobrog raspoloženja nije manjkalo, osim kod Lene Bogdanović kojoj gužva očigledno nije prijala, pa je po obavljenom zadatku brzo napustila klub "Cinema". Ipak, ono što je ostalo nakon žurke bio je osmeh. Jer za decu ništa nije teško.


Nikola Šuica - autor\nGodina i Lokacija rodjenja: 1960, Beograd, Srbija u SFR Jugoslaviji\nŠkolovanje: Diploma i magisterijum Odeljenja za Istoriju umetnosti Filozofskog fakulteta, Univerziteta u Beogradu; (pred dovršenjem disertacije na Univerzitetu umetnosti u Beogradu 2002); studije Arhitekture u Beogradu 1980/82.\n2002 - istoričar umetnosti, Fakultet likovnih umetnosti, Univerzitet umetnosti u Beogradu;\n2000 - urednik u saradnji Alexandria Press. Javne aktivnosti:\n2000/01 - Urednik, New Moment Magazine, SMS Saatchi & Saatchi, Ljubljana, kao Dnevnik 2001: "Iščekivanje i druge srodne misterije". Učestvovao u osnivanju redakcije časopisa Likovni zivot, Zemun 1988.\nOd 1984 pa nadalje: Tekstovi, eseji, tekstovi za katalogue solo i grupnih umetničkih izložbi. Tekstovi i intervjui , kao i prevodi s engleskog jezika štampani su u različitoj periodici, časopisima iz umetnosti i kulture, zbornicima, nedeljnicima, jednako u Beogradu, Zagrebu i Ljubljani pre 1991. Tekstovi i uredjivanje websitea. Saradnja na Radio Beogradu 2 i 3 s intervjuima, tekstovima i prikazima kao i na Radiju B92. Scenarija, saradnja i gostovanje u emisijama iz kulture Televizije Beograd. Autor monografskih studija, knjiga za izložbe, poput: Reljić - izdanje Srpske akademije nauka i umetnosti, Beograd 1996; "Spomen soba" - grupna izložba mladih umetnika iz Beograda, Barutana na Kalemegdanu, Beograd 1997; Leon Koen, Jugoslovenska galerija umetničkih dela, Beograd 2001.\n1988/91 - Saradnik i ko-"urednik u časopisu "Delo", Nolit, Beograd, u zbornicima tekstova i prevoda naslovljenim "Postmoderna Aura: I-V" u 5 tomova.\n1991 U okviru časopisa "Gradac" iz Čačka, priredio prvu obuhvatnu antologiju o delu engleskog slikara i pesnika Williama Blakea na Srpskom jeziku\nOd 1984 Javna predavanja i predstavljanja, učešće na tribinama, saradnja za programe Britanskog saveta u Beogradu, Cinema Rexa, Centra za kulturnu dekonatminaciju, itd. Samostalne i grupe izložbe, instalacije u Beogradu i Pančevu.\n2000 - Osnivački član Medjunarodnog Walter Benjamin društva .\nNagrade: Radio Beograd; Savez Jevrejskih opština Jugoslavije\nŽivi (ili mu se tako čini) u Beogradu\nautor Nikola Šuica\n5 naslova [prikazano 1-5]\nBroširani povez, Srpska akademija nauka i umetnosti, 2001, ISBN: , ćirilica\nMilena u pozorištu - lutke, kostimi, scenografija Milene Jeftić Ničeve Kostić\nTvrd povez, Clio, 1995, ISBN: , latinica\nMilena Ničeva je sa svojim lutkarskim radom počela 1969. godine u Malom pozorištu u Beogradu, kao izvođač lutaka kreatora iz Poljske, Čehoslovačke i ...\nCrveno nebo nad Evropom\nBroširani povez, Feniks libris, 2010, ISBN: 978-86-7844-098-4, latinica\nNestankom komunizma, Finansijske Svetske Sile preuzimaju vrlo brzo i organizovano vlast od državnih demokratskih organa.Na nivou simbolike crvena ...\nBroširani povez, Feniks libris, 2011, ISBN: 978-86-7844-133-2, latinica\nPesmice su pisane za drugarske večeri pariskog kluba MON-AMI u duhu jezika našeg Jugi-naroda, a u specifičnom multi-etničkom i stranačkom okruženju. ...\nDragi moj Aleksa\nTvrd povez, Feniks libris, 2012, ISBN: 978-86-7844-160-8, latinica\n"Čim je stigao na ovaj svet, Aleksa je, po prirodi stvari, odmah od mene napravio dedu!" Tako počinje ovaj dugi razgovor živog jezika, koji autor ...


Obučavaju se i za paraglajding\nGrupa mladih entuzijasta iz Prokuplja kojima je zajednička ljubav prema ekstremnim sportovima formirala je nedavno Udruženje ekstremnih sportova "Toplica", prvo takve vrste u ovom kraju. Novo udruženje okupilo je za kratko vreme pedesetak članova, koji kažu da su vreme kada su sedeli u kafićima zamenili sportom, ali i mogućnošću da nešto nauče.\nIdejni tvorac i predsednik udruženja Saša Miljković kaže da im je bila želja da se nešto u Prokuplju pokrene i da se desi nešto novo i neobično.\n- Nisam ni sanjao da će sve ovo imati ovako veliki odjek. Postali smo pravi hit u Toplici, svako kome ne manjka adrenalina želi da postane naš član. Već imamo četiri paraglajdinga, šest kartinga, u planu je izgradnja staze za auto i moto trke, hoćemo da uključimo i rekreativce. Sve ovo je primamljivo pre svega za mlađe sugrađane, koje želimo da sklonimo sa ulice i uputimo ih da višak energije usmere na bavljenje nekim od ekstremnih sportova. Mislim da se za svakog može pronaći ponešto - kaže Saša Miljković, koji je inače paraglajdičar i instruktor ovog sporta.\nDonedavno niko u Prokuplju nije ni maštao da će moći da se oproba u paraglajdingu. Sada je svima omogućena šansa, a interesovanje je veliko, pre svega kod mladih.\nPedesetak mladih okupilo se u Udruženju\n- Da bi neko mogao da se upusti u let paraglajdingom, mora da prođe kompletnu obuku, koja traje oko godinu dana. Ljudi se raspituju, žele da se oprobaju. Hoćemo da napravimo pistu i stazu kako bismo izašli u susret svima koji žele da se bave ovim sportom - kaže Miljković.\nStefan Stolić, Luka Mitić, Petar Ilić, Nemanja Milovančević, Veljko Mitrović - samo su neki od aktivnih Prokupčana koji su se posvetili ekstremnim sportovima. Zatičemo ih pored i ispod BMW-a koji se sređuje za auto drift trke u Čačku. Oni ga sređuju zajedno sa Milošem Marjanovićem iz Prokuplja, koji je automehaničar i prvi vozač na bilo kom takmičenju.\n- Automobili su odmalena moja velika ljubav i sada mi se pružila prilika da ostvarim san učešćem na prvenstvu u auto driftu - kaže Miloš. On dodaje da je san ostvario zahvaljujući pomoći drugova, pošto desetak njih dolazi svakog dana u radionicu i pomaže mu oko sređivanja automobila. Sami su izvadili standardni motor i ubacuju jači, od 3.000 kubika i 230 konjskih snaga. Pored toga, dodatno su ojačali BMW\nSami pripremaju automobil za trke u Čačku\n- Tu smo od ranog jutra. Zamenili smo vreme koje smo do sada provodili na ulici i po kafićima radionicom. Pomažemo Milošu da opremi automobil, a usput i nešto naučimo od automehaničarskog zanata - dodaje Stefan Stolić.\nMladi ekstremni sportisti bave se i dobrotvornim radom. Uređivali su korito Toplice, kao i dvorište Gimnazije, u kom voze karting. Drva koja su prikupili čisteći teren na kom treba da bude pista za paraglajding poklonili su, u saradnji sa Crvenim krstom, dvema siromašnim porodicama za ogrev.


10. Veštine za autonomni i nezavisni život – Obuka studenata sa invaliditetom\n– 10. Veštine za autonomni i nezavisni život\n10 - Veštine za autonomni i nezavisni život\nVeštine za autonomni i nezavisni život\nKorišćenje veština ima središnju ulogu u socijalizaciji. Veštine nam pomažu da pronađemo i izgradimo svoje mesto u društvu.\nSamostalni život ne znači da fizički samostalno obavljamo svakodnevne aktivnosti. Samostalni život znači da:\nsamostalno donosimo odluke o svom životu,\nbiramo način zadovoljavanja svojih potreba koje sami najbolje poznajemo,\nkontrolišemo sprovođenje svojih odluka i izbora,\nsnosimo punu odgovornost za svoje odluke i učinjeni izbor,\nimamo pravo na greške.\nSvakako da uključivanje u društvenu zajednicu od nas zahteva da posedujemo određene veštine. Te veštine stičemo kroz socijalizaciju. Takođe ih stičemo vežbanjem aktivnosti ili radnji. Sticanje određenih veština zavisi i od naše darovitosti, volje i motivacije.\nOsnovni preduslovi za samostalan i nezavisan život:\nmogućnost dobijanja relevantnih informacija,\nmogućnost razmene iskustava sa drugim osobama sa invaliditetom,\npostojanje pritupačnih stanova,\npostojanje tehničkih pomagala,\npostojanje pristupačnog arhitektonskog okruženja,\npostojanje pristupačnog transporta,\npostojanje servisa personalnih asistenata.\nMnoge osobe sa invaliditetom mogu obavljati radne zadatke na istom ili na približno istom nivou, kao i osobe koje nemaju invaliditet. Zbog toga, izvestan broj osoba sa invaliditetom zapošljava se u preduzećima u otvorenoj privredi. Međutim, mnogi gube posao, jer se nedovoljno integrišu u radnu sredinu, a ne zato što ne mogu da izvršavaju radne zadatke. U preduzećima sa zaštićenim uslovima rada sprovedena je većina treninga za razvoj socijalnih veština osoba sa invaliditetom. Upravo tu postoje odlični uslovi za sticanje odgovarajućeg socijalnog ponašanja. Program razvoja socijalnih veština je jednako važan kao program razvoja radnih veština.\nUključenost u civilno društvo i interesne grupe\nStavovi koji utiču na interakciju osoba bez invaliditeta sa osobama sa invaliditetom:\nSpremnost na interakciju s osobama s invaliditetom kao potrošačima, komšijama ili prijateljima.\nNedostatak svesti o osobama s invaliditetom.\nOprez, ili čak neprijateljstvo u odnosu na ideju njihove integracije u zajednicu.\nUpravo je poslednji, negativni, neprihvatajući stav i najčešći. EU podržava aktivno uključivanje i potpuno sudelovanje osoba s invaliditetom u društvu. Invaliditet nije stvar diskrecijskog prava već pitanje ljudskih prava. To je stav i u središtu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, čiji je EU potpisnik.\nCiljevi Evropske strategije za osobe s invaliditetom odnose se na osam prioritetnih područja:\nPristupačnost: učiniti robu i usluge pristupačnima za osobe s invaliditetom i unaprediti razvoj tržišta pomagala.\nSudelovanje: osigurati da osobe s invaliditetom jednako učestvuju u javnom životu i slobodnim aktivnostima.\nJednakost: suzbijati diskriminaciju na temelju\nZapošljavanje: znatno povećati udeo osoba s invaliditetom koje rade na otvorenom tržištu rada.\nObrazovanje i osposobljavanje: unaprediti obrazovanje i celoživotno učenje za učenike i studente s invaliditetom. Evropska komisija pokrenula je nekoliko obrazovnih inicijativa za osobe s invaliditetom.\nSocijalna zaštita: osigurati pristojne životne uslove, suzbijati siromaštvo i socijalnu isključenost.\nZdravstvena zaštita: omogućiti jednak pristup zdravstvenim uslugama i ustanovama koje pružaju te usluge.\nSpoljno delovanje: zaštititi prava osoba s invaliditetom u kontekstu proširenja EU i međunarodnih razvojnih programa.\nKako bi uključenost osoba s invaliditetom u život zajednice bila bolja treba:\ndonositi zakonske legislative i nacionalne politike po pitanju adaptacije prostora,\nraditi na zapošljavanju i obrazovanju,\nmenjati stavove i razbijati predrasude kako bi osobe s invaliditetom bile uključene u život zajednice,\nraditi s pojedincem i članovima porodice kroz različite oblike osnaživanja i podrške.\nLobiranje, zagovaranje i predstavljanje u medijima\nSvesni smo činjenice da su osobe sa invaliditetom često neadekvatno prikazane u medijima. U fokusu prikazivanja često se zanemaruje ličnost, a naglašava invaliditet. Ističe se onesposobljenje i zanemaruje sposobnost. Lobiranjem, advokaturom i predstavljanjem u medijima se žele inicirati akcije čiji je cilj standardizacija pojmova koji se koriste u medijskom izveštavanju i unapređenje komunikacije sa osobama sa invaliditetom.\nDonet je i Kodeks o načinu predstavljanja osoba sa invaliditetom u medijima. Taj kodeks nudi ispravnu terminologiju i niz praktičnih saveta koje treba koristiti prilikom intervjuisanja/izveštavanja osoba sa invaliditetom.\nLobiranje, pravna zaštita i predstavljanje u medijima su tri značajna faktora za rušenje barijera i predrasuda o osobama sa invaliditetom, ali i za njihovu što uspešniju integraciju u društvenu sredin.\nLobiranje se može vrštiti putem nevladinog sektora. Kroz partnerske odnose sa vladinim sektorom može se ukazati na brojne poteškoće kada je reč o životu i radu osoba sa invaliditetom. Tim putem moguće je i predložiti adekvatna rešenja.\nAdvokaturom, odnosno pravnim instrumentima mogu se doneti brojna zakonska rešenja i normativni akti. Ti zakoni i akti bi štitili ljudska prava osoba sa invaliditetom. Pored toga omogućili bi i druge benificije kao što su besplatno obrazovanje i (samo)zapošljavanje.\nPrikazi invaliditeta u medijima u pojedinim zemljama obično su negativni. Često su i izveštaji koji opisuju osobe s invaliditetom puni emotivnog naboja. Prikazuju ih kao ranjive, nesposobne i samo sažaljenja vredne. S druge strane, kad se osobe s invaliditetom prikazuju u pozitivnijem svetlu, ton članka ili TV emisije je preterano sentimentalan i mehanički hvalospevan. Bilo da su predstavljeni kao žrtve ili heroji, ljudi s hendikepom su time marginalizovani. Njihov identitet se temelji isključivo na hendikepu ili bolesti. U stvarnosti se pak te osobe ponašaju kao jedinstvene ličnosti. Nastoje voditi normalan život uz studiranje, zaposlenje i zasnivanje porodice.\nNajefikasniji put za razbijanje barijera i predrasuda prema osobama sa invaliditetom je:\nlobiranje putem vladinog i nevladinog sektora,\nmedijsko predstavljanje osoba sa invaliditetom na jedan drugačiji način, pre svega predstavljanje njihove ličnosti i znanja, a ne stepena invalidnosti.\nЈеdаn оd klјučnih prоblеmа sa kojim se suočavamo је visоka stоpa nеzаpоslеnоsti. Određeni zakonski normativi su doneti, ali je stopa nezaposlenosti i dalje značajno visoka. Ne postoji država u kojoj je stopa nezaposlenosti osoba sa invaliditetom manja u odnosu na procenat nezaposlenih osoba bez invaliditeta.Tоkоm pоslеdnjе dvе dеcеniје jаsnо se prеpоznаје pоtrеbа zа štо hitniјim аngаžоvаnjеm sаmе držаvе. Primenjuju se različite afirmativne mere kako bi se broj zaposlenih povećao. Takođe, tim merama osobe sa invaliditetom se nastoje štititi od svih vidova diskriminacije prilikоm trаžеnjа pоslа ili nа rаdnоm mеstu.\nMnogi poslodavci još uvek gaje predrasude i strahove u pogledu zapošljavanja osoba s invaliditetom. Brinu se da moraju ulagati u sredstva da bi stvorili uslove za rad ovim osobama. Imaju predrasudu da osobe sa invaliditetom često odlaze na bolovanje, traže zamene...a to uzrokuje veće troškove. Međutim, najbolje sredstvo u otklanjanju spomenutih stereotipa i predrasuda jeste upravo rad ovih osoba.\nNažalost, tranzicija i visoka stopa nezaposlenosti otežavaju (samo)zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Ipak, brojni su primeri iz regiona da osobe sa invaliditetom postižu odlične razultate na radnim mestima. Znanje je jedino adekvatno merilo svakog zaposlenog, a hendikep nije prepreka u obavljanju bilo kojeg posla.


Vi se nalazite ovde: Početna » Blog » Nekada je imala 127 kg: Iako se danas okreću za njom, ona i dalje proživljava pakao! (FOTO) Nekada je imala 127 kg: Iako se danas okreću za njom, ona i dalje proživljava pakao! (FOTO)\nNekada je imala 127 kg: Iako se danas okreću za njom, ona i dalje proživljava pakao! (FOTO) 4.20/5 (84.00%) 5 votes Cilj mi je da pomognem onima koji se nalaze u istoj situaciji u kojoj sam bila i ja.\nMogu da im pružim podršku jer znam koliko je meni bilo teško kroz taj period, kako psihički, tako i fizički. To je bitka sa samim sobom, rekla je Raina.\nRaina Trindade je 29-godišnjakinja koja je od malena imala problema s viškom kilograma. U jednom trenutku je imala čak 127 kilograma, a onda je odlučila da nešto preduzme po tom pitanju. Priču o tome kako je skinula čak 64 kilograma poželela je da podeli s javnosti.\n“Moja mama je pokušala sve kako bih jela manje i smršala, ali kilogrami jednostavno nisu išli dole”, prisetila se Raina.\nVoće i povrće nikako nije volela da jede. Više je volela nezdravu hranu uključujući slatkiše i grickalice kao što su čips i keks. Ali nakon što su je godinama u školi zlostavljali i maltretirali zbog izgleda, odlučila je da preduzme drastične mere, a to je značilo konzumiranje dijetetskih pilula.\nMeđutim, ni s 25 godina nije bilo nikakvih vidljivih znakova promene uprkos pilulama koje je konzumirala. Njena težina bila je van kontrole čak toliko da su je lekari upozorili na visok rizik od srčanog udara.\n“Imala sam problema s bubrezima, patila sam od kratkog daha i konstantno osećala lupanje srca. Tokom jednog lekarskog pregleda doktor me upozorio da su mi arterije gotovo začepljene”, prisetila se Raina.\nPored toga, imala je problema sa zglobovima pa su joj noge s vremena na vreme oticale dok bi hodala. U februaru 2014. lelari su joj preporučili da se podvrgne smanjenju želuca, pa je s 27 godina bila teška 63 kilograma. Kako bi izgledala još bolje, kroz šest meseci podvrgla se uklanjanju kože sa stomaka i ugradila implantate u grudi. Međutim, uprkos novom izgledu Raina se bori s mislima o debljini.\n“Želudačni bajpas nije čudotvorno rešenje. Na meni je da plastična operacija nakon što je izvedena kasnije ima smisla. Postoperativni period je poprilično težak, ali barem sam naučila kako da zdravo jedem i budem disciplinovana kad je hrana u pitanju”, objasnila je ona.\nSada želi ljudima da pokaže šta je postigla.\n“Cilj mi je da pomognem onima koji se nalaze u istoj situaciji u kojoj sam bila i ja. Mogu da im pružim podršku jer znam koliko je meni bilo teško kroz taj period, kako psihički, tako i fizički. To je bitka sa samim sobom”, zaključila je ova devojka.\nZadržavanje vode u organizmu - lek je u čajuDomaći sok od pomorandže - lekovita svojstva i receptBademovo ulje - upotreba za lice, kožu, kosu i zdravljeSamo JEDNA VEŽBA je dovoljna da imate SAVRŠEN STOMAK, pogledajte koja!Upala srednjeg uha - simptomi i lečenjeProkelj – lekovita svojstva i receptiMocarela sir - sastav i receptiKako ukloniti fleke i ožiljke sa lica od bubuljicaSona gel – upotreba i prednostiKarfiol povrće – uzgoj, lekovitost i receptiAko imate 0 krvnu grupu, ovog morate da se pazite: Sačuvaće vam život!NEDOSTATAK CINKA MOŽE BITI FATALAN PO ORGANIZAM: Ovo su simptomi za koje morate znati! Sponzorisano\tOglasi\tSponzorisano\tloading... Marketing\tPratite nas na društvenim mrežama\tTweets by @NajboljiCajevi


Održana prva internet radionica za pripremu prijedloga projekata u okviru IPA Programa prekogranične saradnje Srbija–Bosna i Hercegovina 2014-2020 – Cross-border Programme\nYou are here: Home / Vijesti / Vijesti i događaji / Održana prva internet radionica za pripremu prijedloga projekata u okviru ...\nRadionica na temu „Priprema prijedloga projekata u okviru Programa prekogranične saradnje Srbija–Bosna i Hercegovina 2014–2020“ održana je 26. aprila 2021. godine. U okviru priprema za raspisivanje predstojećeg poziva za dostavljanje prijedloga projekata radionicu su organizovali Direkcija za evropske integracije BiH i Ministarstvo za evropske integracije Republike Srbije uz pomoć Zajedničkog tehničkog sekreterijata Programa.\nRadionici je prisustvovao preko 20 predstavnika nacionalnih i lokalnih institucija, razvojnih agencija, nevladinih organizacija. Učesnicima je detaljno predstavljen Program prekogranične saradnje dvije zemlje, njegovi ciljevi, struktura i prioriteti, ključni aspekti projektnog ciklusa i razvijanja projekata ali i praktični savijeti o načinu apliciranja i pripreme matrice logičkog okvira. Svi zainteresovani imali su priliku da dobiju odgovore na pitanja i učestvuju u diskusiji.\nPriprema IPA III Programa prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina... Uspešno održana druga internet radionica na temu pripreme prijedloga proj...


ДВА ОСЛОБОДИЛАЧКА ПОКРЕТА,\nNe vredi пре 4 сата\nPoznato je da su četnici vršili odmazde za srpske žrtve. Odgovaranje zločinom na zločin pravi se još veće zlo. Međutim, ovakva uprošćena poimanja komunističke revolucije, normalno inspirisana ličnim gubitkom sa kojim svi ljudi treba da se saosećaju, prati priču o revoluciji kpj bez kritičkog gledanja na sopstveno delovanje u periodu rata. Zbog toga imamo ekstreme koji veličaju Djujića, Kalabića i Dražu kao odgovor na 'nevinost i čistotu' Tita i partizana. Meni bliski slučajevi streljanja četnika (mladih ljudi sa sela koji o ideologiji pretpostavljam nisu znali ništa) '43 od strane partizana automatski anuliraju autorovu tragediju sa istorijske tačke gledišta. Nema crnih i belih. U ratu niko nije beo samo su nijanse sive boje za diskusiju. Dosta je više sa komunističkom decom koja peru svoje pretke ili pokušavaju da vrate status u društvu koji su imali pre '91. A vala dosta je i budala koji sa kokardama i srpskim obeležjima maltretiraju obične građane koji pokušavaju da prežive danas.\nMike Kovianпре 13 сати\nMilos Petrovic: Nigde ne piše tako kako vi to predstavljate. U samom početku rata DA, tako je krenulo, a onda se (ne baš tako brzo kao što komunisti tvrde) pokreti razilaze, i više se ne pominje (bar ne u ozbiljnoj literaturi, drugu i ne čitam) bilo kakva saradnja. Ponekad se pomene "lokalni karakter" četničkog pokreta kao eufemizam za "branioce srpskih sela", a kao "organizovan pokret" jedino onda kada se želi istaći osnovni cilj njegov, a to beše borba protiv komunista. Zapadna istorija, za razliku od marksističke, ne pridaje veliki značaj pokretima u društvu i državama, nego pojedincima, ličnostima koji su oblikovali istoriju i zato se, pored zajedničke mržnje u odnosu na komuniste, ponekad stiče utisak da su nalazili razumevanja za Dražu. U suštini, unutrašnji problemi ih nisu uopšte interesovali. Za veterane o kojima pričate prvi put u svojih 68 godina čujem.\nGalileoпре 13 сати\nAko pogledamo ovaj poslednji rat, videcemo da u ratu stvari nisu crno-bele.Sto se tice saradnje saradjivao je svako sa svakim.Sa druge strane ako citamo istoriju, opet svaki narod ima svoj pogled na rat.Tako je i sa drugim sv.ratom. Na revizionizam se ovde gleda kao na nesto apriori lose. Tako i religija gleda na filozofiju.Ni jedna dogma ne trpi kriticka pitanja.Meni je najblizi stav da se radi o oslobodilackom ratu i da smo imali dva oslobodilacka pokreta. 1943. je u Holivudu izasao i film -Cetnici borci gerile sa tadasnjom zvezdom Holandskog porekla Piterom Dornom.Osim oslobodilackog karaktera rat je bio i revolucijia . Na kraju, Drazina suzdrzanost i nije cudna, kada se ima u vidu da je samo dvadeset i nesto godina pre toga Srbija izgubila pola muskog zivlja.Takodje, pogledajmo Sumarice.Draza je imao manje razloga da srlja za razliku od Tita.Njegova revolucija nije brinula o zrtvama\nMilosav Popadic пре 15 сати\n@Danilo Sikimic ''Tada su jedino cetnici stitili Srbe, ili bili jedina vojska u koju je Srbin mogao da ode bezi pred zlikovcima. (1) Nije istina. U prvoj polovini juna 1941 nije bilo ni četnika ni partizana. Oskudno naoružani ljudi su organizovali straže koje su štitile zbjegove i sela - to je bila narodna vojska. Povremeno su organizovali akcije da se dođe do pušaka i municije. Tek kad su likvidirane žandarmerijske stanice u više mjesta i stvorena veća slobodna teritorija poćela je borba za vlast i podjela na četnike i partizane. (2) Istina je da su gataćki muslimani bacili Srbe u koritsku jamu, ali veliku većinu pokolja nad Srbima činili su ustaš-Hrvati..\nDanilo Sikimicпре 14 сати\nTuzno je sto niste spremni da pogledate istini u oci. Moj pokojni deda, Danilo Sikimic po kojem sam i ja nazvan, je bio ugledni Trebinjac u to vreme. On je fotografijama ovekovecio ekshumaciju zrtava iz Pridvoracke Jame na ulazu u Trebinje. Svi ubijeni Srbi su nastradali od strane Muslimana. Evo Vam i citat iz "Moje Hercegovine": "Ексхумација усташких жртава из Придворачке јаме 06.октобра 1941. била је прва ексхумација ратних жртава у Херцеговини, а можда и шире. Поготово је необично за то ратно вријеме што је ексхумацију организовао италијански окупатор у Требињу, односно пуковник Антониo Пињатели, три мјесеца и 12 дана послије усташког злочина. Али је најнеобичније за Други свјетски рат на овим просторима било то што је ексхумацију договорио један Србин – доктор права Новица Краљевић." Tuzno, Italijani su organizovali ekshumaciju Srba ubijenih od strane ustasa-komsija Muslimana (od kojih su mnogi postali partizani 1944.) i omogucili hriscansku sahranu. Steta sto ne volite svoj narod.\nVremeplov пре 15 сати\nVidim ovde dosta komentara od onih koji brinu za srpske interese kao za lanjski sneg. Ocigledno da je u bivsoj Jugoslaviji za vreme Drugod svetskog rata paralelno vodjen i gradjanski rat, nazalost uglavnom medju Srbima. Rezultat tog gradjanskog rata je poznat, i pitanje je kako se to odrazilo na Srbiju i njene interese. To bi trebao da bude kriterijum da se ocenjuje sta je bilo ispravno a sta ne kada su u pitanju Srpski interesi. Danas vidimo da su neke zemlje koje su za vreme Drugog svetskog rata bile "neutralne" da su veoma cenjene u svetu. (........)\n* Коментари уз чланак Четнички злочини у Херцеговини\nчетвртак, 22.11.2018. у 12:23. - Радомир Јовановић, проф. у пензији, Жича. - Коментара 210.\nЗАШТО САНУ НЕ БИРА НАЈБОЉЕ?\nКсенијапре 13 сати\nВећ подужи низ година САНУ није место окупљања најбољих. Критеријуми за избор у ову најзначајнију институцију српског народа, чини се, држе ае у строгој тајности, али је очигледно да научни рад и достигнућа научника/уметника нису једини, па чак ни основни услов за избор. То што се о САНУ чује само у време избора, довољно говори о њеном раду.\nbojanaпре 18 сати\nzato sto vise nema ni dobrih, a kamoli najboljih..zato sto su diplome jeftina roba, zato sto niko vise ne haje za kvalitet, zato sto se umetnost svela na rijalitije i porno filmove, niko vise ne kupuje knjige ni za police, a kamo li da ih cita..a i malo ih je kvalitetnih..istorija se svela na poslednjih 20 godina, naucnici odlaze, na univerzitetima se ne zna ni ko pije ni ko placa.."intelektualci" su postali neaktivni, osim sto se guraju u politiku..i to neuspesno..sve u svemu, sanu vise nije ono sto je bio..nekad davno.\nBosa Sпре 21 сат\nSANU treba rasformirati i predefinisati. Sta su postigli akademici u zadnjih 5 pa onda 10 godina. Da li njihov rad moze da opravda postojanje?\njeremijaпре 19 сати\nNije ti ovo Crvena zvezda, devojko. Lati se knjige.\nНезаступљеност научника који проучавају област етнологије и антропологије довела је до гашења Етнографског одбора, основаног у 19. веку, као и едиције Српског етнографског зборника. Тајно гласање је обелоданило колико се стварно цени договор, част, научни критеријуми, остварени резултати који рангирају кандидате и вредности за које се академици јавно залажу\nОпште је познато да неки од наших најзначајнијих стваралаца, попут Милоша Црњанског, нису могли да уђу у Српску академију наука и уметности. Чини се да су такви пропусти, с обзиром на изборну процедуру и тајно гласање у којем не долази увек до изражаја понашање усклађено са објективним просуђивањем, неизбежни у животу и пракси овакве установе. Међутим, када се у одређеном временском периоду број таквих грешака увећа, онда се поставља питање адекватности њеног функционисања.\nИмамо, дакле, у виду чињеницу да се данас наши најбољи уметници, филмски редитељи, филмолози, песници, прозни писци, лингвисти, критичари и теоретичари књижевности, филозофи, социолози, антрополози, генетичари, не сматрају достојним да буду чланови наше најзначајније научне и културне установе, а с друге стране за њу се предлажу и у њу улазе они који, сагледано управо према критеријумима које је сама САНУ утврдила, мање од њих то заслужују.


Manje izdatih odobrenja za građenje u septembru | RTV SLON\n*** Nema novozaraženih korona virusom u TK, današnji su podaci Kriznog štaba kantonalnog ministarstva zdravstva. Trenutno je aktivno devet slučajeva.\n*** U TK u kućnoj izolaciji trenutno je 2016 osoba.\n*** Ured visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini (OHR) upozorio je kako je potrebno osigurati adekvatno finansiranje predstojećih Lokalnih izbora u BiH.\n*** U Bosni i Hercegovini potvrđen je 2.391 slučaj zaraze koronavirusom. Testirane su ukupno 58.694, oporavljene su 1.662 osobe, te registriran 141 smrtni slučaj.\n*** Udruženje pacijenata s alergijama, astmom i atopijskim dermatitisom pokrenulo je kampanju uklanjanja ambrozije prije njenog cvjetanja, te pozvalo sve bh. građane da "zasuču rukave i iskorijene barem jednu stabljiku ambrozije u svom okruženju".\nPočetna Vijesti Manje izdatih odobrenja za građenje u septembru\nObjavio: E. H. - 08/11/2019 15:30\nU septembru ove godine izdato je 345 оdоbrеnjа zа grаđеnjе u BiH, što je u оdnоsu nа prоsјеčаn brој izdаtih оdоbrеnjа zа grаđеnjе u prošloj gоdini manje је zа 4,7 posto, а u оdnоsu nа septembar prošle godine manje је zа 12,4 posto.\nIpak, za period januar-septembar 2019. godine u odnosu na isti period 2018. godine, broj izdatih dozvola za građenje bilježi rast od 1,3 posto, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nBrој prеdviđеnih stаnоvа zа grаdnju u septembru ove gоdinе bio je 484 i u оdnоsu nа brој prеdviđеnih stаnоvа zа grаdnju u 2018. gоdini manji је zа 20,3 posto, а u оdnоsu nа septembar 2018. gоdinе manji је zа 39,3 posto.\nNajviše odobrenih dozvola za građenje stanova je u novogradnji, ukupno 432.\nWHO: Nekoliko činjenica vezanih za COVID – 19\nZa 50% smanjeno prosjačenje na području TK\n/VIDEO/ Hrustanović: Novac za socijalno ugrožene i povratnike u TK niko neće dirati


Vrebalov iz LDP-a prešao u DS | Autonomija\nVrebalov iz LDP-a prešao u DS\n"Verujem da je DS tenutno u krizi, ali DS ima kapacitet da okupi sve demokratske opcije"\nFunkcioner Liberalno-demokratske partije (LDP) u Vojvodini Milivoje Vrebalov prešao je u Demokratsku stranku (DS), saopšteno je danas u Beogradu.\nVrebalov, koji je i potpredsednik Skupštine Vojvodine i nekadašnji gradonačelnik Novog Bečeja kazao je na konferenciji za novinare u sedištu DS-a u Beogradu da ulazi u DS jer može neuporedivo više u toj stranci da uradi na poboljšanju života građana.\n„Verujem da je DS tenutno u krizi. DS ima kapacitet da okupi sve demokratske opcije“, kazao je Vrebalov i dodao da od politike nikada ništa nije dobio i da se nikada nije krio iza lidera nego je uvek nastupao na izborima pod svojim imenom.\nPredsednik DS-a Dragan Đilas kazao je da ne očekuje da će prelazak Vrebalova u DS narušiti odnose sa LDP-om, a da sa Vrebalovom nije razgovorao o njegovoj eventualnoj funkciji u DS-u.\nĐilas je naveo da je u poslednja četiri meseca u DS ušlo mnogo više ljudi nego što je napustilo DS i istakao da je to važno i da ga čini srećnim pogotovo u vremenu teškom za DS posle izbornog poraza i hajke koju protiv te stranke vodi vlast u Srbiji.\nOn je naveo da je trend dolaska novih ljudi u DS počeo u Kruševcu kada se pre deset dana DS-u priključio Pokret za promene iz Kruševca sa više od 7.100 članova, a nastavljen u Mladenovcu dolaskom novih 300 članova.\nĐilas je među primerima političkog progona koji sprovodi vlast protiv DS-a istakao kao najbrutalniji čin protivzakonitu smenu direktora Ribarske banje Branislava Katančevića, koji se pre deset dana sa svojim Pokretom za promene iz Kruševca priključio DS-u.\nPredsednik DS-a je najavio da će od ministarke zdravlja Slavice Đukić-Dejanović tražiti poništenje rešenja o smeni Katančevića.\nNa konferenciji za novinare je rečeno da je Katančevićev pokret pobedio na prošlogodišnjim izborima u Kruševcu gde je osvojio 24 odsto glasova birača i da je bio u vladajućoj koaliciji u lokalnom parlamentu, ali da je izbačen iz vlasti posle pristupanja DS-u.\n„Postali smo žrtve političkog progona zbog prelaska u DS. Razlog za moju smenu sa mesta direktora Ribarske banje je politička nepodobnost“, rekao je Katančević na istoj konferenciji za novinare i dodao da je umesto njega za direktora postavljeno nestručno lice samo zbog politicke podobnosti.\nLiberalno-demokratska partija (LDP) ocenila je danas da sa predsednikom Demokratske stranke (DS) Draganom Đilasom nije moguće praviti alternativu sadašnjoj vasti kojoj se demokratska i građanska Srbija mora suprotstaviti umesto Đilasovih pokušaja da se dodvori naprednjacima.\n„Bili smo fer i nismo želeli da insistiramo na svim promašajima i greškama koje pravi (Đilas). Više to nećemo činiti, zato što je šteta koju pravi Srbiji blokadom pravljenja alternative ovoj vlasti namerna i prevelika“, naveo je LDP u saopštenju.\n„Način razmišljanja Đilasove Demokratske stranke najsličniji je političkim vizijama Bidže, Rake ili Gangule i sigurni smo da to nije ono što su želeli članovi i birači demokrata“, navodi LDP.\nPovodom prelaska funkcionera LDP u Vojvodini Milivoja Vrebalova u DS, što je saopšteno na konferenciji za novinare u sedištu DS u Beogradu, LDP je ocenio da se erozija Đilasove politike i organizacije ne može zaustaviti besmislenim transferima i konferencijama za novinare na kojima nema ni reči o politici.\n„Politički metodi koje je izabrao svode se na ideologiju trgovačkog putnika, koji ne razume potrebe reformskog dela političke scene i umesto toga se bavi osvetom prema LDP“, piše u saopštenju LDP.\nTa stranka je ocenila da je DS ustrojena po Đilasovom modelu postala prepreka svakom pokušaju racionalnog razgovora i naporima da se napravi jasno profilisani politički blok koji će biti alternativa postojećem režimu u Srbiji, i da se više neće baviti takvim iluzornim pokušajima.\n„Za nas politika nije pijaca i oštro ćemo se suprotstaviti politici čoveka koji nema nikakve veze sa suštinom i izvornom politikom stranke na čije je čelo sticajem okolnosti došao“, piše u saopštenju LDP.


Beogradsko dramsko pozorište danas proslavilo 74. rođendan – 24sata online\nBeogradsko dramsko pozorište danas proslavilo 74. rođendan\nBeogradsko dramsko pozorište (BDP) danas je proslavilo 74. rođendan na svečanosti na kojoj su dodeljen i nagrade umetničkim saradnicima – glumici Mirjani Karanović, reditelju Borisu Liješeviću i kompletnom ansamblu nove predstave “Ružni, prljavi, zli”, i najavljena premijera za večeras – komad “Kišne kapi na vrelom kamenju”.\n“Dobijala sam mnoge nagrade koje nose imena glumica, kako ih ja zovem ”ženske nagrade”, kao što je ”Žanka Stokić”, mada istina, imala sam i ”Dobričin prsten””, podsetila je Karanovićeva, ali je istakla da je nagrada Tatjana Lukjanova nešto posebno i čemu se stvarno nije nadala.\n“Činilo mi se da je jako je teško nama glumicama u poznijim godinama, jer dolaze toliko mlađih koje će možda da nas istisnu. Ipak, nije tako, jer srećom dobijam u poslednje vreme sve više dobrih ženskih uloga”, objasnila je nagrađena glumica.\nTagovi: BDPBeogradsko dramsko pozorišteBranka KatičJug Radivojevićnagrade Mirjana Karanovićrođendan\nRadojičić: Simboli Beograda večeras sijaju žutom bojom za decu obolelu od karcinoma


Nedjelja, 19. april 2009. god. 19:57\tM. Bećirović\tVijesti\t- Iz okoline\nU Kalesiji je održana smotra stvaralaštva za učenike osnovnih i srednjih škola općina Teočak, Kalesija, Sapna i Čelić. Pošto za ovo takmičenje postoje adekvatni uslovi jedino u Kalesiji, i Smotra se svake godine za ove općine održava upravo tamo.\nPočelo rušenje crkve na Diviču\nPonedjeljak, 23. mart 2009. god. 20:30\tM. Bećirović\tVijesti\t- Iz okoline\nU jutarnjim satima 23. marta 2009. godine radnici građevinske firme zadužene za uklanjanje crkve u Diviču, koja je sagrađena na temeljima džamije počeli su demontažu postojećeg objekta.\nLetovi iz Tuzle za Frankfurt\nPonedjeljak, 23. mart 2009. god. 20:17\tM. Bećirović\tVijesti\t- Iz okoline\nMeđunarodni aerodrom Tuzla završio je aktivnosti oko uspostave zračne linije za Frankfurt. Linija će biti uspostavljena u sklopu ljetnog reda letenja i to od\nKonkurs za nagradu Hasan Kajimija u 2009.\nUtorak, 24. februar 2009. god. 22:24\tA. Delić\tVijesti\t- Iz okoline\nOrganiacioni odbor Kajminih Dana raspisao je oglas za pojedinačne i kolektivne prijave za Nagradu „Hasan Kaimijia 2009.“, koja će biti dodjeljena u okviru manifestacije „Kaimijini dani“, koja će biti održana od 4. do 7. juna 2009. godine u Zvorniku, Kula-Gradu i drugim dijelovima Podrinja.\nRadno otvorenje Islamskog centra\nUtorak, 24. februar 2009. god. 18:53\tM. Bećirović\tVijesti\t- Iz okoline\nGradnja Islamksog centra u Zvorniku je privedena kraju. Radno otvaranje je bilo u nedjelju 22. februara 2009. godine, i to trećom redovnom skupštinom Medžlisa Islamske zajednice Zvornik. Predstavnici iz svih džemata su prisustvovali ovom radosnom činu.\nRegionalno debatno takmičenje\nKomunalne usluge i u MZ Đulići\nIzbio požar na kući Ibrahima Hamzića


POTVRĐENO PISANJE 'SLOBODNE BOSNE': Damir Mašić vjenčao fitness trenericu! | Slobodna Bosna\nPredsjednik Kantonalog odbora SDP-a Damir Mašić danas se vjenčao u Sarajevu, a nakon što se prethodno rastavio od svoje bivše supruge\nNova supruga Damira Mašića je izvjesna fitness trenerica, s kojom je bio u vezi već dulje vremena.\nPrije nekoliko mjeseci, "Slobodna Bosna" je objavila vijest da je Mašić u vezi sa fitness trenericom, koja mu je danas postala zakonita supruga, a uvrijeđeni Damir Mašić je tada tužio "Slobodnu Bosnu" i tražio finansijsku odštetu za navodno pretrpljeni bol. Osim Mašića, "Slobodnu Bosnu" su tužili još neki funkcioneri SDP-a, tražeći također finansijsku odštetu za vijest, koja je, ispostavilo se, potpuno tačna.\nDan nakon što je "Slobodna Bosna" objavila tekst pod naslovom "Seks skandal potreba SDP", Damir Mašić je uputio demantij i najavio tužbu protiv "Slobodne Bosne". U svom navodnom demantiju napisao je sljedeće:\n"Posljednjih mjeseci u svojim tekstovima koji u pravilu obiluju dezinformacijama, a koje objavljujete o meni i o SDP-u, vodite neviđenu medijsku harangu i pokušaj javnog linča. U principu na gluposti i laži ne reagujem, te do sada to nisam nikada uradio. Međutim, današnji tekst je kap koja je prelila ionako punu čašu.\nZbog svih neistina, zlonamjernih i brutalnih laži KOJE SA GNUŠANJEM ODBACUJEM I DEMANTUJEM U POTPUNOSTI, a koje ste iznijeli u današnjem tekstu 'Seks skandal potresa SDP', ovim putem vas obavještavam da ćete na nadležnom sudu konačno morati položiti račune.\nU skladu sa zakonom od vas tražim da moj demantij odmah objavite na naslovnici vašeg portala, a mi se vidimo na sudu."


85. hitna sjednica Vlade Federacije BiH\n1. Prijedlog odluke o davanju ovlaštenja punomoćniku za zastupanje Vlade Federacije Bosne i Hercegovine na Skupštini Privrednog društva UNIS „Ginex“ d.d. Goražde\n- Prijava za učešće u radu i odlučivanju na Skupštini Privrednog društva UNIS „Ginex“ d.d. Goražde\n- Punomoć za učešće u radu i odlučivanju na Skupštini Privrednog društva UNIS „Ginex“ d.d. Goražde\n- Materijali za Dnevni red Skupštine Privrednog društva UNIS „Ginex“ d.d. Goražde\n2. Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na tehnički finalizirane odgovore za dio pitanja iz Upitnika Evropske komisije\n3. Prijedlog mišljenja po zahtjevu potpredsjednice Federacije Bosne i Hercegovine, gđe. Melike Mahmutbegović, za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti člana 4. stav 5. Zakona o poreznoj upravi Federacije Bosne i Hercegovine sa Ustavom Federacije Bosne i Hercegovine\n4. Prijedlog odgovora na Prijedlog za određivanje privremene sudske mjere s mjerom osiguranja Predlagatelja Mehe Rekića, protiv Protivnika osiguranja, Federacije Bosne i Hercegovine - Vlade Federacije Bosne i Hercegovine\n5. Prijedlog odgovora na tužbu tužitelja Rekić Mehe iz Bihaća, a radi poništenja rješenja Vlade Federacije Bosne i Hercegovine V. broj: 549/2017 od 13.4.2017. godine


Press Online :: Life style :: Koliko vaš pas zapravo vode treba da popije u toku dana!?\n25. 09. 2014. - Autor: Zivotinje.rs\nDoziranje vode zavisi od nekoliko faktora – od veličine i starosti psa, hrane, aktivnosti, lekova, pa čak i vremenskih uslova.\nNormalno, leti psi imaju veće potrebe za unopenjem vode.\nUkoliko vaš pas unosi lekove, posavetujte se sa veterinarom da li je potrebno manjiti ili povećati unos vode tokom terapije.


SJ: Bezbednost novinara u Srbiji bila je ugrožena tokom protesta - NUNS\nSJ: Bezbednost novinara u Srbiji bila je ugrožena tokom protesta\nIzvor: SJ Network\nŠirom Srbije, u subotu, 27. novembra, bili su protesti povodom usvajanja Zakona o eksproprijaciji i Zakona o referendumu u Skupštini Srbije. Nažalost, ni ovoga puta novinari nisu bili bezbedni.\nReporter N1 Milan Nikić napadnut je tokom protesta na putu Kragujevac-Jagodina u selu Gornja Sabanta. Vozač renoa jagodinskih registracija napao je reportera N1 i snažno udario u kameru. Policija je odmah uklonila vozača i identifikovala ga. Nikić je slučaj prijavio Policijskoj upravi Kragujevac.\nDrugi slučaj je bio istog dana kada su policijski inspektori u civilu Policijske uprave u Vranju u kasnim popodnevnim satima upali na kućnu adresu reporterke Vranjskih vesti Milene Dimić sa nalogom da je dovedu na davanje izjave, ali ona nije mogla da izađe iz stana, jer je bila sama sa malom decom. Čim je to bilo moguće, Dimić je otišla u policijsku stanicu i dala izjavu da je bila na protestu da o tome izveštava i jasno se predstavila kao novinarka portala Vranje News.\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Željko Bodrožić rekao je da je u Srbiji sve više protesta i da novinari i dalje nisu dovoljno zaštićeni, ali i da iz nedavnih slučajeva vidimo da im čak i policija otežava posao.\nBodrožić je dodao: „Pozivamo predstavnike MUP-a da obrate više pažnje na novinare koji izveštavaju o različitim događajima, a posebno o ovakvim skupovima, koji zahtevaju da javnost bude blagovremeno i objektivno informisana, bez obzira da li će protesti su odobreni ili ne od strane predstavnika policije.”\nMreža SafeJournalists koja predstavlja više od 8.200 medijskih profesionalaca na Zapadnom Balkanu, pridružuje se svom članu, Nezavisnom udruženju novinara Srbije, u osudi ovih nedavnih slučajeva i izražavanju duboke zabrinutosti zbog toga. Zadatak novinara je da izveštavaju i informišu javnost, a policija treba da pomogne, a ne da ih hapsi i na taj način vrši dodatni pritisak.\nMreža SafeJournalists će o ovom slučaju obavestiti sve relevantne nacionalne i međunarodne zainteresovane strane.\nSkoplje – Beograd – Podgorica – Priština – Sarajevo – Zagreb, 30.11.2021\nMilan Nikić, N1, Napad, Novinari, Protesti\nManojlović napustio „političko“ suđenje, jer novinarima nije dozvoljeno snimanje\nKako je napisao na svom Tviter nalogu, suđenje je napustio zato što novinarima nije dozvoljeno da isto snimaju čime mu je „povređen član 32 Ustava\nProtesti u Londonu zbog ubistva novinarke Al Jazeere\nU Londonu se održava veliki protest protiv izraelskog aparthejda i ubistva novinarke Al Jazeere Shireen Abu Akleh te napada izraelskih snaga na učesnike sahrane.\nGordana Bjeletić: Profesionalni novinari nisu neprijatelji države\n„Povratak na N1 je meni, a vidim i ljudima u mom okruženju, nekako potpuno logična stvar. To je medij koji mi je omogućio da radim


Goran Vesić | Novosti.rs\nZAMENIK gradonačelnika Beograda Goran Vesić otkrio je danas, zajedno sa predsednikom opštine Čukarica, spomenik Matiji Banu koji je podignut u neposrednoj blizini zgrade opštine na Šumadijskom trgu.\nKAFA SA VESIĆEM: Zamenik gradonačelnika razgovara sa Darkom Habušem\nZAMENIK gradonačelnika Beograda Goran Vesić razgovara sa Darkom Habušem, direktorom Beogradskog maratona.\n12. 05. 2022. u 08:20\nZAPOČETO UKLANJANJE NAJVEĆE PALILUSKE DEPONIJE: Radnici javnih komunalnih preduzeća narednih dana očistiće 3.000 kubnih metara đubreta\nEKIPE iz četiri javna komunalna preduzeća u narednih par dana čistiće deponiju u Ulici Vuka Vrčevića ispod Pančevačkog mosta.\n"BEOGRAD 2030" PREDSTAVLJEN NEMCIMA: Delegacija u Starom dvoru\nZAMENIK gradonačelnika Beograda Goran Vesić ugostio je danas u Starom dvoru delegaciju predstavnika nemačkih fondacija i saradnika u Bundestagu i tom prilikom predstavio strategiju razvoja našeg glavnog grada „Beograd 2030”.\n04. 05. 2022. u 18:27\nVENCI NA PRINCIPOV SPOMENIK: Od smrti revolucionara prošle 104 godine\nPOLAGANJEM venaca kod spomenika Gavrilu Principu (1894-1918) u Beogradu, juče je obeležena godišnjica smrti ovog revolucionara i člana "Mlade Bosne".\n29. 04. 2022. u 06:40


Kako odabrati najbolji genetički test?\nGenetičko testiranje je vrsta medicinskog testa koji identifikuje promene na genetičkom materijalu – hromozomima i genima ili na proteinima. Rezultati genetičkog testa mogu potvrditi ili isključiti sumnju na genetičko stanje ili pomoći u određivanju šanse osobe da razvije ili prenese genski poremećaj. Genetičko testiranje može pružiti informacije o naslednom stanju.\nStručnjak za genetiku može detaljno objasniti koristi, rizike i ograničenja određenog testa. Važno je da svaka osoba koja razmišlja o genetičkom testiranju razume i odmeri ove faktore pre nego što donese odluku.\nPrenatalno testiranje se koristi za otkrivanje promena u genima ili hromozomima fetusa pre rođenja. Ova vrsta ispitivanja nudi se tokom trudnoće, ako postoji povećani rizik da će beba imati neki hromozomski ili subhromozomski poremećaj. U nekim slučajevima, prenatalno testiranje može umanjiti neizvesnost kod budućih roditelja ili im pomoći u donošenju odluka o trudnoći. Međutim, ne može da identifikuje sve moguće nasledne poremećaje i urođene nedostatke, već samo one koji su opisani datim testom.\nGenetički testovi se izvode na uzorku krvi, kose, kože, plodove vode (tečnosti koja okružuje plod tokom trudnoće) ili drugog tkiva. Uzorak se šalje u laboratoriju gde tehničari traže specifične promene u hromozomima, DNK ili proteinima, u zavisnosti od sumnje na poremećaj. Laboratorija izveštava o rezultatima ispitivanja u pisanoj formi lekaru ili genetičkom savetniku ili direktno pacijentu, ako se to zatraži.\nSamo validan test je i dobar test\nPre nego što se podvrgnete genetičkom testiranju, važno je biti siguran da je test validan i koristan. Genetički test je validan ako daje tačan rezultat. Na genetičke testove primenjuju se dve glavne mere tačnosti: analitička i klinička. Još jedna mera kvaliteta genetičkog testa je njegova korisnost ili klinička korisnost.\nAnalitička validnost odnosi se na to koliko dobro test predviđa prisustvo ili odsustvo određenog gena ili genetske promene. Drugim rečima, može li test tačno otkriti da li je određena genetska varijanta prisutna ili odsutna?\nKlinička valjanost se odnosi na to koliko je dobro genska varijanta koja se analizira povezana sa prisustvom, odsustvom ili rizikom od određene bolesti. Klinička korisnost odnosi se na to da li test može pružiti informacije o dijagnozi, lečenju ili prevenciji bolesti koje mogu biti korisne.\nFizički rizici povezani sa većinom genetičkih testova su vrlo mali, posebno za one testove koji zahtevaju samo uzorak krvi ili bukalni bris (metoda koja uzima uzorke ćelija sa unutrašnje površine obraza). Određeni postupci koji se koriste za prenatalno testiranje nose mali, ali stvaran rizik od gubitka trudnoće (pobačaja), jer zahtevaju uzorak plodove vode ili tkiva oko fetusa.\nSve laboratorije koje vrše ispitivanja u vezi sa zdravljem, uključujući genetička ispitivanja, podležu određenim regulatornim standardima koje moraju da ispunjavaju. Standardi obuhvataju način na koji se izvode testovi, kvalifikacije laboratorijskog osoblja i postupke kontrole i ispitivanja kvaliteta za svaku laboratoriju. Kontrolom kvaliteta laboratorijske prakse standardi su dizajnirani da osiguraju valjanost genetičkih testova.\nLivia je pravi izbor\nAko dobavljači genetičkih testova direktno prema potrošačima nude lako razumljive informacije o naučnoj osnovi njihovih testova, to može pomoći potrošačima da donesu utemeljenije odluke. Takođe korisno je imati genetičko savetovalište radi razgovora o bilo kojoj zabrinutosti pre nego se odlučite za genetički test.\nMedigen nudi širok izbor genetičkih testova u zavisnosti od vaših potreba i zahteva. Iz ponude izdvajamo prenatalni test Livia koji pruža mogućnost da pouzdano i potpuno bezbedno dobijete važne informacije o genetičkom zdravlju bebe. Nalaze prenatalnog testa Livia dobijate u najkraćem mogućem roku, a maksimalno do 12 dana od dana prenatalnog testiranja. A pogledajte i posebne pogodnosti koje smo pripremili za vas u Livia klubu trudnica.\nOstanite zdravi, vaš Medigen!


numerolog Archives - Страница 2 од 11 - Najbolji Astrolozi\nBik mesečni horoskop, pripremio Igor Pavluković NOVO NOVO NOVO – ASTRO PAYPAL CARD Posao Dragi Bikovi, Mars će 2. septembra praviti opoziciju sa Neptunom i uneće smetnje u vaše odnose sa saradnicima. Moguć je prekid jedne važne saradnje zbog velikih neslaganja oko zajedničkih obaveza. Čuvajte se pokušaja da vas neko uvuče u sumnjive i rizične poslove. Naročito izbegavaj...


Kim Kardashian i Kanye West ne prestaju da pune naslovne strane američke štampe. U jeku vijesti da je Kanye odlučio da se kandiduje na sljedećim predsjedničkim izborima stižu novi problemi. Naime, Kim je čitavu ideju oko kandidature veoma teško prihvatila i ne želi da doživi sudbinu Melanije Trump. Sve to utjecalo je na njihov odnos, pa je, prenose strani tabloidi, razvod već blizu.\nKanye je na svom nalogu na „Twitteru“ iznio niz optužbi na račun supruge i njene majke, kao i ostalih članova popularne porodice Kardashian. Da li je neka nova svađa u braku rijaliti-zvijezda prouzrokovala ovu javnu raspravu ili je Kim pretjerala sa konstantnim prigovaranjem u vezi sa kampanjom za sada nije poznato. Kanye je u nekoliko veoma oštrih tvitova punih bijesa poslao poruku, prvo Kris Jenner, naglasivši da joj neće uspjeti plan da ga smjesti u bolnicu.\n‒ Kris, nemoj da ti pada na pamet da se igraš sa mnom. Ta lažna smirenost ti nije dopuštena u blizini moje djece. Pokušala si da me zatvoriš u ludnicu ‒ poručio je reper u objavama, a potom se obratio supruzi, sa kojom ima četvero djece.\n‒ Znajte svi da je Kim pokušala da me smjesti u bolnicu. Ako me zatvore kao Mandelu, znate zašto se to dogodilo ‒ napisao je budući kandidat za predsjednika Sjedinjenih Američkih Država i izazvao lavinu komentara.\nIako je mnogima ovakvo javno iznošenje porodičnih problema u javnost previše, Kanye je od fanova dobio veliku podršku. Među njima i od onih koji smatraju da je ovo samo početak velikog kraja i da je razvod neminovan. Izgleda da, ukoliko su nekada i postojale, tajni u porodici Kardashian‒Jenner više ih neće biti. Kanye je spreman da sve iznese u javnost i pokaže šta je istina. Ipak, još ima onih koji smatraju da je reperu pomoć i te kako potrebna i da je neophodno da ode na liječenje.\nPrevious article Broj oboljelih od korone i dalje kritičan… U BiH ukupno 195 novozaraženih i šest smrtnih slučajeva!\nNext article Napokon dobre vijesti iz za Bosance i Hercegovce! Njemačka mijenja zakon, ovo je ključno za cijeli zapadni Balkan!\nŠOK! Kanye West otkrio mračnu tajnu koju su on i Kim krili jako dugo\nKanye West na Twitteru objavio više od 40 pravoslavnih ikona\nKim Kardashian u potpuno novom izdanju šokirala fanove\nKim ponovo zaprepastila pratioce: Šta jedu njena djeca?\nBroj oboljelih od korone i dalje kritičan… U BiH ukupno 195 novozaraženih i šest smrtnih slučajeva!


Vakcinacija korisnika i zaposlenih u gerontološkim centrima u Novom Sadu - biznis24.rs\nVakcinacija korisnika i zaposlenih u gerontološkim centrima u Novom Sadu\nKada su se korisnici i zaposleni Gerontološkog centra Novi Sad vakcinisali prvi put, sedamdesettrogodišnja Mirjana Naločić se dvoumila da li da im se priključi. A onda je odlučila da svoje ime ipak stavi na spisak, uvidevši, kako kaže, da je Fajzerova vakcina bezbedna:\nNakon prve doze vakcina, koju su pre tri nedelje primili korisnici i zaposleni, u Gerontološki centar “Novi Sad” stigla je i druga. Od 200 vakcina, 100 je namenjeno za one koji se vakcinišu prvi put, a 100 za revakcinaciju.\n“Prošli put sam se kada je bila vakcinacija ovde u domu, razmišljala da li da sačekam Sputnjik vakcinu, jer imam neke alergijske reakcije. Međutim, u međuvremenu sam se malo bolje obavestila i procenila da nije nikakav problem da primim Fajzerovu vakcinu koju ovde daju.”\n“Danas će 100 korisnika doma Liman i zaposlenih revakcinisati, a takođe i 100 novih korisnika iz doma Futog i jedan deo korisnika koji se nije izjasnio prvi put da želi da primi vakcinu, a predomislio se, pa primiće je danas” , kaže Slavica Škrbić, direktorka Gerontološkog centra i dodaje:\nDa fajzerova vakcina ne izaziva neželjene reakcije, uverile su se i osamdesetosmogodišnje Milka Mihajlović i Katica Božić, koje su se revakcinisale. Naglašavaju da im je pristanak na vakcinaciju najbolja odluka od početka koronavirusa.\n[embedded content] “Do sada se u Gerontološkom centru Novi Sad ukupno vakcinisalo 200 korisnika i zaposlenih, a u ovom objektu na Limanu 109. Od početka vakcinacije nije zabeležna nijedna nus pojava ni kod jednog od vakcinisanih.”\nbezbedna NOVI · centra · dvoumila · Fajzerova · Gerontološkog · ipak · kada · Kako · kaže · korisnici · Mirjana · nakon · Naločić · NOVI · odlučila · onda · priključi · prve · prvi · sedamdesettrogodišnja · spisak · stavi · svoje · uvidevši · vakcina · vakcinisali · zaposleni\nFič potvrdio rejting Srbije, očekuju BRZ OPORAVAK od šoka izazv ...\nPredstave za decu u Deču, Ašanji i Obrežu\n“Velika depresija” na Sterijinom pozorju (AUDIO)\nKonkurs za učešće umetnika na otvaranju NS EPK otvoren do 1. av ...\n“Epidemiološki podaci daju razlog za optimizam, protivim se zab ...