Kupovina staro za novo i ušteda | Info | Ekonomija\nUŠTEDA PRILIKOM KUPOVINE AUTA I DO 2.000 EVRA: Mnogi ne znaju za ovu CAKU, a može mnogo da snizi cenu 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nUŠTEDA PRILIKOM KUPOVINE AUTA I DO 2.000 EVRA: Mnogi ne znaju za ovu CAKU, a može mnogo da snizi cenu\nTrgovci smišljaju razne načine da prodaju robu kupcima.\nMnogi ne znaju da mogu solidno da zarade na "starim stvarima". Tako stari akumulator može da se "utopi" za oko 1.500 dinara, frižider za 1.000, a veš-mašina za oko 800 dinara, što snižava cenu onoga što kupujete\nOvaj vid kupovine "staro za novo", podrazumeva da novi proizvod platite uz malo ili znatno umanjenu cenu tako što donesete stari proizvod koji potom ide na reciklažu.\nNE DAJTE DA VAS PRODAVCI VARAJU: Kada reklamirate robu NE MORATE da imate fiskalni račun\nOvim potezom su muke olakšane i krajnjem kupcu, jer neki proizvodi ne smeju da se ostave kod kontejnera, a za to preti novčana, pa čak i zatvorska kazna.\nVozači lesto u zimskom periodu prodaju stare ispražnjene akumulatore za 700 do 1.500 dinara i tako sebi okalšavaju kupovinu novih. Isti je slučaj i sa automobilima, belom tehnikom, mobilnim telefonima, pa čak i odećom.\nUŠTEDA I 2.000 EVRA\nTrenutno gotovo da nema prodavca vozila koji ne praktikuje prodaju po sistemu "staro za novo", a neke auto-kuće nude čak i do 2.000 evra za stari automobil ukoliko kupite njihovo vozilo.\n"Automobile uzimaju, pa čak i demolirane, jer oni svakako moraju na reciklažu ili otpad, a time novi vlasnik automobila često ne stiže da se bavi. Ovako dobija benefit, ne razmišlja šta će sa starim autom. To jeste veoma društveno odgovorno od strane tih trgovaca koji uzimaju stare stvari, ali i sjajan marketinški trik, samo s dobrim posledicama", istakao je ekolog Dejan Zagorac i dodao da slične akcije pojedini lanci imaju i kada je u pitanju bela tehnika.\n"Za kupovinu novog frižidera možete dobiti popust od 600 do 1.000 dinara, a za staru veš-mašinu i šporet dobija se popust oko 800 dinara. Starim bojlerom za novi ostvaruje se popust od 350 dinara, a za mikrotalasnu 250 dinara. Ista stvar je i s mobilnim telefonima. Takođe, česte su akcije modnih brendova, koji daju simboličan popust od 10 odsto za kupovinu odeće njihovog brenda ukoliko donesete tri stara komada garderobe", ističe Zagorac.\nOVAKO NAS PRODAVCI VARAJU: Mnogi prikrivaju i razblažuju sastojke, evo koji su proizvodi najviše na meti\n25.11.2021. / 00:27\nDa doteram frizider da bi ustedeo 600 din neg dodju pa nek ga nose sami.\n24.11.2021. / 23:20\nJes neki popust. Rastavim frizider ili masinu vise cu dobiti na odpadu\nOno sto kao "uštedim"\n24.11.2021. / 22:39\nna autu,platiću na neki drugi način. Kako god okrenes,vozicu groblje sa zapada,a drzava ce kao i do sada,biti u plusu...a mi na gubitku.


Beograd, 04. Maj 2012.\nJEREMIĆ I MARGALJO O PUTU SRBIJE KA EU, KOSOVU I EKONOMIJI\nMADRID, 4. maja (Tanjug) - Ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić razgovarao je u Madridu sa španskim kolegom Hoseom Manuelom Garsija - Margaljom o evropskim integracijama Srbije, Kosovu i Metohiji i produbljivanju ekonomske saradnje dve zemlje.\nOvo je bio prvi susret dvojice ministara, otkako je šef španske diplomatije pocetkom godine, sa formiranjem nove vlade, stupio na dužnost.\nKako je u izjavi za Tanjug rekao ministar Jeremić, upravo uzimajući u obzir tu činjenicu, bilo je potrebno obezbediti kontinuitet španske politike prema Srbiji.\n"Španija je jedan od naših najvažnijih evropskih partnera, zemlja koja snažno podržava proces proširenja EU na Balkan i bilo je važno sada sa novom vladom razgovarati o svim pitanjima i ostvariti kontinuitet politike Španije prema pitanjima važnim za naš region", rekao je šef srpske diplomatije.\nKako je istakao, "nema nikavog spora da je Španija neko ko se zalaže za što brži i što dalji napredak na evropskom putu za sve zemlje Zapadnog Balkana".\nJeremić i Margaljo su razgovarali i o daljim koracima Srbije ka EU, ukljucujuci dobijanje datuma za pocetak pregovora o clanstvu, a šef srpske diplomatije je rekao da se i u tom smislu može očekivati podrška zvanicnog Madrida.\n"Španija ima jednu specificnu poziciju kada je rec o našoj evropskoj budućnosti zbog regionalne politike koju zastupa, zbog principa međunarodnog prava na koji gleda na isti način kao i Srbija i zato je bilo izuzetno važno razgovarati sa novom vladom i obezbediti da u tom smislu postoji pun kontinuitet politike Španije", rekao je Jeremić.\n"Španski stav o Kosovu je od izuzetno velike važnosti za Srbiju. Razgovarali smo o trenutnoj situaciji tamo. Drago mi je što nema promene u stavu Španije", rekao je Jeremić.\nŠpanija je jedna od pet država clanica EU koja nije priznala jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova.\nŠef srpske diplomatije naveo je i da je u razgovorima znacajna pažnja bila posvecena i ekonomskoj saradnji.\n"Jedna od najvažnijih tema za obe zemlje je ekonomija i to kako bismo zajedničkim naporima mogli da postignemo više u bilateralnoj trgovini kao i u investicijama", zakljucio je Jeremić.\nJeremić je upoznao španskog kolegu i sa kandidaturom Srbije za funkciju predsedavajućeg Generalnom skupštinom Ujedinjenih nacija.\nJeremić je u Madridu razgovarao i sa urugvajskim šefom diplomatije Luisom Almagrom.\nSrpski ministar ce tokom dana posetiti i Real Institut Elkano gde ce govoriti o putu Srbije ka EU.\nJEREMIĆ: SRBIJA I AZERBEJDZAN RAME UZ RAME\nNOVI SAD, 3. maja 2012. (Beta) Ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić izjavio je u Novom Sadu da Srbija i Azerbejdzan danas stoje rame uz rame u solidarnosti i borbi za očuvanje suvereniteta i teritorijalne celovitosti dve zemlje.\n"Danas je Azerbejdzan jedan od najznačajnijih investitora u našoj zemlji, i nadam se da će u budućnosti biti još više ekonomskih, kulturnih i drugih zajedničkih aktivnosti, u duhu partnerstva i bratstva naših naroda", rekao je Jeremić na obeležavanju završetka izgradnje Crkve Svete Petke u Petrovaradinu.\nIzgradnju Crkve pomogle su finansijski azerbejdzanske vlasti.\nAmbasador Azerbejdzana u Srbiji Elgar Hasanov rekao je da je ovo veoma značajan datum u istoriji srpsko-azerbejdzanskih odnosa i primer zblizavanja naroda putem religiozne tradicije.\nDelegacije Azerbejdzana, Srbije, Vlade Vojvodine i Novog Sada polozile su cveće pred bistom azerbejdzanskog kompozitora Uzeira Hadzibejlija na Sunčanom keju u Novom Sadu.\nCLANOVI GRUPE EVOPSKE UJEDINJENE LEVICE EVROPSKOG PARLAMENTA U SKUPŠTINI REPUBLIKE SRBIJE\nBEOGRAD, 3. maja 2012. (Beta) Predsednica Skupštine Srbije Slavica Djukic Dejanovic, koja zamenjuje predsednika Republike, primila je danas Lotara Biskija, Miroslava Ransdorfa i Tomasa Reka iz Grupe Evropske Ujedinjene levice Evropskog parlamenta koji su je obavestili o radu i aktivnostima koje imaju u okviru EP. U saopštenju kabineta predsednice parlamenta navodi se da su gosti istakli da su veoma kriticni prema odredjenim institucijama Evropske unije i naglasili da je njihov boravak u Srbiji povodom predstojecih izbora u svojstvu posmatraca, kao i da ocekuju da ce izbori na svim nivoima biti obavljeni u mirnoj i radnoj atmosferi uz puno poštovanjedemokratske procedure. Djukic Dejanovic je izrazila zadovoljstvo što se u dijalogu sa OEBSom došlo do obostrano prihvatljivih rešenja za sprovodjenje glasanja na Kosovu i Metohiji. Predsednica je upoznala sagovornike sa rezultatima rada ovog saziva parlamenta i istakla intenzivan rad na usvajanju zakona sa evropske agende i onih koji regulišu razne oblasti rada i života gradjana Srbije.


Pravna napomena - Hidraulični cilindri i njihovi sastavni delovi - MAPRO d.o.o. / Хидраулични цилиндри и њихови саставни делови - Мапро доо\n20 godina uhodanog kretanja\tIzrađujemo po meri\nPočetna stranica\tPravna napomena\nPredmet ove napomene je Internet prezentacija na adresi http://www.mapro.si. Celokupan sadržaj ove Internet prezentacije je vlasništvo preduzeća Mapro d.o.o. i informativne je prirode.\nMapro d.o.o. ne odgovara za upotrebu Internet prezentacije http://www.mapro.si i za eventualnu štetu koja može nastati usled upotrebe Internet sadržaja koji se tamo nalaze. Preduzeće Mapro d.o.o. nastojaće da obezbedi tačnost informacija. Mapro d.o.o. može u bilo kom trenutku izvršiti izmenu svih sadržaja, bez obaveze obaveštavanja korisnika, i ne odgovara za posledice promena nastalih usled toga.\nOgraničena prava upotrebe sadržaja\nKorisnici mogu raspolagati sadržajima na Internet adresi http://www.mapro.si za ličnu upotrebu, pri čemu ne smeju biti kršena autorska prava. Autori sadržaja nisu odgovorni za eventualne štetne posledice upotrebe. Bilo kakva druga upotreba ili distribucija ovih Internet sadržaja ili njihovog dela nije dozvoljena.\nPonudilac je obavezan da štiti Vaše lične podatke. Koristimo nekoliko bezbednosnih tehnologija i procedura koji pomažu u zaštiti Vaših ličnih podataka od neovlašćenog pristupa, upotrebe ili otkrivanja podataka. Lične podatke koje unesete pohranjujemo na računarskim serverima ograničenog pristupa, koji se nalaze u objektima pod nadzorom.\nSvim podacima prikupljenim na prezentaciji http://www.mapro.si preduzeće će raspolagati u skladu sa važećim zakonodavstvom.\nCopyright Mapro d.o.o. zadržava sva prava. Preduzeće Mapro d.o.o. je vlasnik ove elektronske poruke, zajedno sa eventualnim prilozima (u daljem tekstu: dokument). Dokument predstavlja poslovnu tajnu poverljive prirode i namenjen je samo navedenom primaocu/primaocima. Ukoliko ste ovaj dokument primili greškom, molimo Vas da o tome odmah obavestite pošiljaoca i vratite mu dokument, i isti uništite. Zabranjeno je bilo kakvo neovlašćeno korišćenje, otkrivanje, objavljivanje, kopiranje ili širenje ovog dokumenta, nekog njegovog dela ili sadržaja. Mapro d.o.o. takođe ne snosi odgovornost za izmenjen, preuređen ili falsifikovan dokument. Elektronska poruka sa svim prilozima skenirana je pomoću antivirusnog programa.


Presek nedelje 22.04.-25.04.2019. Gea Agronet (SRB) – PoljoMagazin\nU skraćenoj nedelji pred praznike bez većih promena na tržištu. Većina izvoznika na barže se nije uklapala u ponuđene cene što je dovelo blažeg pada cene. Kupci su najčešće bili krajnji potrošači.\nNa tržištu pšenice bez većih oscilacija, a trgovalo se na približnom nivou kao i predhodne nedelje. I dalje se najviše tražila pšenica mlinskog kvaliteta za koju je Sistem beležio realizaciju 21.80-22.30 din/kg+PDV, dok su se, prema informacijama sa terena, za kvalitetnu pšenicu postizale i više cene.\nDuži vremenski period soja zrno je bez promena. Ponuda zadovoljavajuća, a potražnja ograničena uglavnom domaćom potrošnjom rezultira malom količinskom realizacijom i stagnacijom cene. Treba spomenuti i da je najveći domaći prerađivač soje (Victiroa oil a.d.) u toku nedelje spustio otkupnu cenu soje.\nNa tržištu suncokretove sačme ove nedelje nisu zabeležene značajnije promene: ponuda za sada zadovoljava tražnju, a cena se nije menjala u odnosu na prethodnu nedelju. Sistem je beležio realizaciju za zrenjaninsku suncokretovu sačmu po 24.50 din/kg +PDV, dok se prema informacijama sa terena i dalje trguje u rasponu od 24.50-24.80din/kg +PDV.\nTražnja sojine sačme je i dalje oskudna što uslovljava dalji pad cene. Prema informacijama sa terena trgovano je i niže od 42.00 din/kg+PDV.\nIz fabrike „Dunavka“ Veliko Gradište najavljena je obustava proizvodnje u toku praznika zbog remonta.\nDrugu nedelju za redom beležimo malu ponudu operativnih količina i porast cene pšeničnog stočnog brašna. Mnogi mlinovi su najavili obustavu proizvodnje u toku predstojećih praznika tako da se ni u narednom periodu ne očekuje bolja ponuda.\nProlećna nabavka mineralnog đubriva je završena. Na tržištu mineralnih đubriva nema značajnijih dešavanja, osim što je primetno da ponuđači koriguju cene na niže za AN-Kutina i AN-Mađarski 25/1, zatim kod SAN-Pančevo 25/1 i Urea-Rusija 25/1 pakovana u Srbiji. Od NPK formulacija blagu tendenciju pada ima NPK 16x16x16-Rusija 25/1 i NPK 15x15x15-Rusija 25/1. Cene za ostale formulacije stagniraju. Sistem ove nedelje nije zabeležio trgovanje.\nTokom ove nedelje beležimo samo blagi porast cena tovljenika. Cene prasadi za klanje su i dalje u konstantnom porastu koji se može očekivati do Đurđevdana.\nCene krupne stoke i dalje na istom nivou, tako se simental bikovi plaćaju do 2.1Eur sa PDV-om, dok je cena holštajn bikova oko 1.85Eur sa PDV-om.\nFoto: Pixabay (PhotoMIX-Company)


Obeležen Svetski dan zdravlja u OŠ „Vuk Karadžić“ u Stepojevcu - GEM info1\nObeležen Svetski dan zdravlja u OŠ „Vuk Karadžić“ u Stepojevcu\nSvetski Dan zdravlja obeležen je nizom aktivnosti u Osnovnoj školi “Vuk Stefanović Karadžić” u Stepojevcu. Predmetni nastavnici su deo svojih uvodnih časova prilagodili prezentovanju zdravih navika i stilova života dok su zaposleni Doma zdravlja “Dr Đorđe Kovačević” održali predavanje o značaju preventivnih pregleda učenicima sedmog i osmog razreda.\nGodišnjim planom rada Osnovne škole “Vuk Stefanović Karadžić” u Stepojevcu predviđeno je da se obeležavaju svi oni datumi i događaji koji mogu da podignu svest učenika o određenoj temi. Tim povodom, obeležen je Svetski dan zdravlja nizom aktivnosti i predavanjem zaposlenih u lazarevačkom domu zdravlja koji su učenicima sedmog i osmog razreda održali predavanje o značaju preventivnih pregleda i zdravim navikama i stilovima života.\nPoseban doprinos obeležavanju Svetskog dana zdravlja doprineo je i đački parlament OŠ “Vuk Stefanović Karadžić” pod vođstvom nastavnice Danijele Petković, koji su svojim vršnjacima održali zanimljivo predavanje na temu zdravog života.\nJelena Tadić, iz centra za prevenciju Doma zdravlja “Dr Đorđe Kovačević”, održala je osnovcima predavanje na temu “Naša planeta, naše zdravlje – očistimo vazduh, vodu i hranu”.\nU saradnji sa Beogradskom asocijacijom za sport, nedavno je organizovan projekat u kome škola već četvrtu godinu učestvuje a pod nazivom “Mini, mini sport”, što je bio svojevrsni uvod u obeležavanje Svetskog dana zdravlja.


IZA ZIDA BOLI - sjena duše - Blog.hr - komentari na post\n"Umjetnost življenja sastoji se od promjene lišća, bez gubitka korijena." - Edvania Paes\n(iz ove knjige:\nOduvijek su me interesirale duhovne pjesme, duhovnost, ali sam nekako uvijek pisala ljubavnu poeziju, dok nije počelo pisanje knjige „Sjena duše“. U toj knjizi se preplitala ljubavna i refleksivna tematika, da bi se u zadnjim knjigama nekako sve kristaliziralo i počela sam pisati relfleksivnu (duhovnu) poeziju, ali opet s elementima mistike, duhovnosti i svega onog što nas navodi na dublje promišljanje, na osjećaj pripadnosti mistici vjere.\nI zato sam odlučila u ovoj zbirci, uz nove napisane duhovne pjesme, skupiti najljepše pjesme iz do sada izdanih knjiga i objediniti ih zajedno, jer nikad nisam izdala knjigu čiste duhovne poezije, a ovdje se uz nove pjesme nalaze i druge pjesme duhovne tematike izdane u do sad izdanim mojim knjigama.\nOva zbirka čini period zapisivanja mojih razmišljanja o duhovnim temama, bolima, zaboravu sebe i ponovnom pronalasku. To su teme koje su me oduvijek zaokupljale i time sam potvrđivala sebi ono što sam oduvijek znala u duši: anđeli su oko nas, duša im svaki puta zadrhti kad se zabrinu za nas. Naslov ove knjige je „Tajna bijelih snova“, nešto što me zaokuplja od 17.2.1992. pa nadalje, poezija je „obojena“ mistikom i snovima pa neka poezija priča umjesto mene.)\n13.11.2019. (11:42) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNe vide ni slobodu misli koja je najveća ljepota života...\n13.11.2019. (12:16) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@Lucid - tako je, sloboda misli ono što čovjeka čini boljom osobom, ali da te misli nisu noževi i ubojiti križevi licemjernih "vjernika i vjernica", već nešto lijepo, nešto pozitivno, jer je ionako previše toga otežavajućeg koje ljudi podnose pa da se još moraju boriti i sa takvim negativnim osobama koje se prikazuju onakvima kakve uopće nisu\nne možemo promijeniti druge, možemo promijeniti samo sebe u odnosu na druge - to redovito činim i to je sasvim lagano ....\n13.11.2019. (12:18) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nSlažem se i ne mijenjati sebe zbog drugih, ps pogledaj moj odgovor na mom blogu napisao sam nešto o nepozvanom gostu :)\n13.11.2019. (12:26) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@Lucid - ljudi nisu onakvi kakvima se prikazuju, već su onakvi kako žele da ih mi vidimo\n13.11.2019. (12:33) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nnažalost tako je..\n13.11.2019. (12:35) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@Lucid - tako je, ponavljam: ljudi nisu onakvi kakvima se prikazuju, već su onakvi kako žele da ih mi vidimo, ljudi rijetko kad komentiraju post, već blogera ... ma, može i tako, zašto ne? međutim, kad to krene u onom drugom lošem smjeru, kad se neki brinu samo o tome tko je što napisao kako je napisao pa da zašto nema ovog, zašto nema onog, što se događa, što je ovaj mislio komentarom, što je onaj mislio komentarom, Isuse, pa to je naporno do neba!!\n13.11.2019. (12:36) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nLedena je ta hladnoća\n13.11.2019. (13:10) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nDraga moja kamoško brrrrrrrrrrr ledeno je s ledenim ljudima. Njihova duša je ledena, njihove misli su ledene a umjesto srca imaju led koji se nikad ne rastapa.\nLP šaljem kamoško.\n13.11.2019. (13:55) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nDa se ne bi okamenila ako bi se okrenila?\n13.11.2019. (14:21) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nIza lica boli\nU pogledu iza gole životne hridi\nledana praznina na licu se vidi\ntu vlada hladnoća iza zida boli\nsuha pustinja što život ne voli\nKod uzniku osame, ledena lica,\nprolazi mu život kao tužna priča\ntu kameni očaj vlada sve do kraja\nkameno mu srce nema zavičaja!\nGdje nema susreta životne ljepote,\nnama osmjeha, duhovne dobrote,\nsamo su mu drugi na jeziku krivi,\nsve bi bolje bilo, da su oni živi!\n13.11.2019. (15:08) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@Morski - o, da ... i te kako ...\n@teuta - kamoško, tako je ... pisala sam o takvim ljudima koje sam srela u životu i koji su kraj mene prošli kao led koji je nekad plovio Savom, a gledala sam kao dijete te gromade leda kad su nestajale u daljinama\n13.11.2019. (15:09) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@Sjene iz djevojčicinih snova - e, to je Lotova žena napravila pa se pretvorila u stup soli :)\n13.11.2019. (15:10) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@EuM - dragi prijatelju, hvala ti za prelijepi eho, a baš iz tvojih stihova i izbija led koji opisuje takve ljude\n13.11.2019. (15:11) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nSADA DOPUSTI DA IDU OKO TEBE SAMO ONI S TOPLIM I DOBRIM SRCEM, PREPOZNAT ĆEŠ IH...\n13.11.2019. (16:24) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@teuta - o, da ... i te kako, draga moja kamoško :) tvoje toplo srce je tu :) a evo, 3 srca iz Rijeke su se svila oko mene i sad upravo slažemo našu zajedničku zbirku poezije :)\n13.11.2019. (16:40) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nTako treba kamoško. Znaš ti, ipak si ti stručnjakinja. Eto, sad ću sačuvati dvije krempite za tvog Dragog, ali i Lucidu ću dati jednu hehehee...\n13.11.2019. (17:02) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\ndraga moja @teuta - ma, nisam nikakva stručnjakinja, stručnjak je Nenad Grbac sa portala www.digitalne-knjige.com :) ja samo pripremam za tisak i za digitalnu objavu :)\nDavor kaže (može li 3), a @Lucid, naravno, onoliko koliko spremiš :)\n13.11.2019. (17:10) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nJa sam i dalje pri svom mišljenju...stručnjakinja jesi i prava osoba jesi, tako da znaš.\nNema prigovora hehehehe...\n13.11.2019. (18:07) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nVjerujem da spomenuti stručnjak je jako kvalitetna osoba ali bome jesi to i ti.\n13.11.2019. (18:08) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNećeš me razuvijeriti, ne, neeeeeeee...\n13.11.2019. (18:09) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@teuta - :) hvala ti :)\n13.11.2019. (18:11) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nnismo li svi mi nekad ledeni?\nnekad treba ispitati razlog zašto čovjek ne vidi ljepotu.\nljepota je utkana u našu prirodu.\nonda se dogodi život. a život je okrutan.\n13.11.2019. (18:43) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n@athropa - da, nekad smo ledeni na led i više se nikada i nikako ne okrećem :)\n13.11.2019. (19:00) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


EPS: Za zaštitu kvaliteta vazduha predviđeno 650 miliona evra! | Happy BSC portal\nUgovor o izgradnji EPS i konzorcijum koji predvodi kompanija Mitsubishi Hitachi Power Systems potpisali su 8. 9. 2017. godine. U konzorcijumu izvođača radova su i ITOCHU korporacija iz Japana i MPP Jedinstvo iz Sevojna.


Banditi u potrazi za mamom - InTeen\nNikola | 31/10/2018\nPosle Kids Festa film Banditi u potrazi za mamom prikazivaće se u domaćim bioskopima.\nDok tragaju za mamom koja ih je napustila, Kristijan, Edi, Emran i Sunita ulaze u svet ulice, gde nalaze slobodu. Postaju deo ulične džeparoške bande oko koje se za prevlast bore Buca i Emanuel Baljea.\nUloge: Kristijan Garip, Edin Arifi, Sunita Garip, Emran Garip\n← Prethodni članak Preuzeo titulu Seleni Gomez\nSledeći članak → Zaspanka za vojnike


30 najplaćenijih svetskih muzičara - Koncerti u Americi Kanadi Evropi\n30 najplaćenijih svetskih muzičara November 5, 2015 by admin Deset najboljih svetskIh muzičara zaradilo je prošle godine 1,4 milijarde dolara. Ovaj iznos je neoporezovan, a skoro polovina iznosa pripada Dr. Dre. Za formiranje liste, u obzir su uzeti prihodi od turneja, snimljene muzike, izdavaštva, robnog prometa, i drugih poduhvata.Takse za menadžment, agente i advokate nisu odbijene. Zarade su izračunate za period jun 2013. do juna 2014, a na osnovu podataka iz Pollstar, RIAA i Nielsen, i na osnovu intervjua sa menadžerima, pravnicima, direktorima i samim muzičarima.\nTop lista 30 najplaćenijih svetskih muzičara:\n1. Dr Dre: $ 620 miliona\nAndre Romelle Young rođen 18. februara 1965 godine , poznat po svom umetničkom imenu Dr Dre, je američki producent, reper i preduzetnik. Dre je odneo kući $ 620 miliona dolara pre oporezivanja, što ga svrstava na 1 mesto na svetu zarada muzičara u 2014.godini. Ovaj iznos je nejveća pojedinačna zarada ikad isplaćena nekom muzičaru.\nDre je do sada bio suvlasnik i umetnik Death Rov Records, koja je nadgledala karijere i izdala albume mnogim reperima, uključujući Snoop Dogg, Eminem, Kszibit, 50 Cent, The Game, i Kendrick Lamar. Zaslužan je i imao je ključnu ulogu u popularizaciji Vest Coast G-Funk, stila u rep muzici.\nDre je započeo svoju karijeru kao član Vorld Class Vreckin ‘Cru a kasnije je stekao popularnost sa uticajnimm gangstar grupama N.W.A with Eazy-E, Ice Cube, MC Ren, and DJ Yella, koje su popularizovale upotrebu određenih pesama u rep muzici sa detaljima nasilja uličnog života. Njegov solo debi 1992 godine The Chronic,u izdanju Death Row Records-a dovela ga je da je postao jedan od najprodavanijih američkih umetnika. 1993. godine osvojio je nagradu Gremi za singl “Let Me Ride”. Iste godine je Snoop Dogg za istu izdavačku kuću objavio Death Rov četvorostruki platinasti debi Doggistile.\n1996.godine napustio je Death Rov Records i osnovao svoj brend Aftermath Entertainment. Izdao je album kompilaciju pod nazivom Dr Dre Presents The Aftermath 1996. godine, i objavio solo album pod nazivom 2001 u 1999. 2000-ih godina fokusirao se na saradnju sa drugim umetnicima, a povremeno je doprinosio pesmama svojim vokalom. Eminem i 50 Cent su sa Dre potpisali ugovor za njegovu izdavačku kuću 1998. i 2002. godini respektivno, dok je producirao na njihovim albumima. Osvojio je šest Grammy nagrada, uključujući i nagradu za producenta godine. Takođe je imao značajne glumačke uloge u filmovima , Set It Off, The Wash and Training Day.\nRolling Stone rangirao je Dr. Dre na 56 mesto na njihovoj listi “100 najvećih umetnika svih vremena”.\n2.Beyoncé: $115 million\nNajunosnija godina za damu B je došla zahvaljujući Mrs. Carter Show svetskoj turneji, iznenadnom albumu i podršci Pepsi i H & M.\nBeyoncé Giselle Knowles, rođena 4.septembra1981. je američka pevačica, tekstopisac, glumica, rođena i odrasla u Hjustonu, u Teksasu. Nastupala je na raznim pevačkim i plesnim takmičenjima još kao dete, da bi postala slavna u kasnim 1990-im kao pevačica R&B girl-group Destiny’s Child. Menadžer grupe bio je njen otac Mathew Knowles. Grupa je postala jedna od najprodavanijih ženskih grupa na svetu svih vremena. Posle duže pauze Beyoncé izdaje 2003 godine solo debi album Dangerously in Love. Prodala je 11 miliona primeraka, zaradla pet Gremi nagrada i našla se na Billboard Hot 100 sa singlovima “Crazy in Love” i “Baby Boy”.\nČesto je opisuju kao “moderna feministkinja”. Teme njenih pesama su ljubav, veze, i monogamija, kao i ženska seksualnost. Njene dinamične i koreografske nastupe na sceni kritika je pohvalno ocenila, proglasivši je za jednu od najboljih zabavljača u savremenoj popularnoj muzici. Tokom karijere koja traje 18 godina, prodala je više od 118 miliona ploča, kao solista, a još 60 miliona sa sa grupom Destiny’s Child, što je čini jednom od najprodavanijih muzičkih umetnika svih vremena. Osvojila je 17 Grammy nagrada i najviše puta je nominovana žena u istoriji takmičenja.\nSnimak Industry Association of America je prepoznat kao Top Certified umetnik u Americi tokom decenija 2000-ih. U 2009. godini, Billboard je imenovao u Top Radio Songs Artist decenije , u Top Female Artist 2000 i Artist of the Millennium u 2011. godini 2014 godine rangirana je na vrhu Forbes ‘ Celebrity 100 i postala je najplaćeniji crni muzičar u istoriji. Time je uvrstio među 100 najuticajnijih ljudi na svetu u 2013. i 2014.\n3.The Eagles: $100 million\nU toku turneje History Of The Eagles, Eagles im je pomogao da zarade više nego prošle godine Lady Gaga, Kanye West i Miley Cyrus- zajedno.\nThe Eagles je američki rok bend koji su osnovali Glenn Frey, Don Henley, Bernie Leadon, and Randy Meisner. u Los Anđelesu 1971.godine.\nSa pet singlova broj jedan, šest Grammy nagrada, pet American Music Avards, i šest broj jedan albuma, The Eagles su bili jedni od najuspešnijih muzičara 1970. godine. Prema Recording Industri Association of America, dva njihova albuma, Their Greatest Hits (1971-1975) i Hotel California su rangirani među 20 najprodavanijih albuma u Sjedinjenim Američkim Državama krajem 20. veka Hotel Kalifornija je rangiran je na 37. mestu na Rolling Stone listi ” 500 najboljih albuma svih vremena” a bend je rangiran na 75. mestu 2004 na listi magazine” 100 najvećih umetnika svih vremena”. The Eagles su jedan od najprodavanijih svetskih bendova svih vremena, pošto su prodali više od 150 miliona ploča -100 miliona samo u SAD-uključujući 42 miliona primeraka svojih najvećih hitova (1971-1975) i 32 miliona primeraka Hotel California . Oni su peti najprodavaniji muzički akt i najprodavaniji američki bend u istoriji Amerike. Ni jedan američki bend nije prodao više ploča nego Eagles tokom 1970-ih.\n4.Bon Jovi: $82 million\nJon Bon Jovi je američki rock bend iz Sayreville, New Jersey, osnovan 1983. godine. Grupu čine Jon Bon Jovi pevač, pijanista i klavijaturista Dejvid Brajan, i bubnjar Tico Torres. Postava benda je uglavnom ostala statična tokom svoje istorije, osim otpuštenog basiste Alec John Such, koga je nezvanično zamenio Hugh McDonald 1994g. i odlaska dugogodišnjeg gitariste i ko-tekstopisca Richie Sambora 2013-te.\nŠiroko globalno priznanje Bon Jovi postiže svojim trećim albumom, Slippery When Wet. 1986-te. Četvrti album benda, New Jersey je podjednako uspešan u 1988. Nakon turneja i snimanja non-stop tokom kasnih 1980-ih, bend je napravio pauzu posle New Jersey turneje 1990. godine, a za to vreme Bon Jovi i Richie Sambora su izdali uspešno solo albume. Godine 1992, bend se vratio sa albumom Keep the Faith.\nNjihov singl 2000 ” “It’s My Life”, koji je izašao posle duge pauze , uspešno je predstavio bend mlađoj publici. Jon Bon Jovi su poznati po korišćenju različitih stilova u svojoj muzici, koja je uključena u njihov album 2007 Lost Highvai. 12. marta 2013., Jon Bon Jovi izdao je svoj 13. studijski album, What About Now.\n5.Bruce Springsteen: $81 million\nU još jednoj turneji izvoru bogatstva, “The Boss” je opravdao svoje ime, zaradivši više od 4 miliona dolara za noć sa E Street Band-om.\nBruce Frederick Joseph Springsteen poznat po nadimku “the Boss” rođen 23. septembra 1949. je američki pevač i tekstopisac, najpoznatiji po radu sa svojim E Street Band-om. “The Boos” je nadaleko poznat po svom brendu, poetskim pesmama američke radničke klase, ponekad i političkih osećanja usmerenih na rodni New Jersey, i svojim dugim i energičnim scenskim nastupima, na koncertima od 1970. do današnjih dana koji traju i više od tri sata.\n6.Justin Bieber: $80 milliona\nViše problema, više novca: uprkos ponašanju dostojnom prezira, Bieberova poslednja turneja mu je pomogla da najviše zaradi u svojoj karijeri.\nKanadski pevač i tekstopisac, Justin Drev Bieber rodjen je 1. marta 1994. Trenutni Bieberov menadžer , Scooter Braun prvo ga je otkrio kroz njegova videa na You tube 2007. godine. Braun je bio impresioniran videima, kontaktirao je Bieberovu majku Pattie izrazivši želju da radi sa njim. Sedam dana nakon toga, Justin je upoznao muzičara Ushera i otpevao mu jednu pesmu. Usher mu je sredio audiciju za diskografsku kuću Island Def Jam Music Group. 2008 godine , potpisao je ugovor s izdavačkom kućom Island Records. Sa svojom majkom preselio se u Atlantu gde je nastavio karijeru.\n7.One Direction: $ 75 miliona\nZarada dečačkog benda porasla je do novih visina zahvaljujući unosnim živim nastupima, Pepsi reklamama i albumu broj 1-Midnight Memories.\n“One Direction” je danas najpopularniji boy bend na svetu.\nČlanovi ove britanske pop grupe iz Londona su : Niall Horan, Zayn Malik, Liam Payne, Harry Styles i Louis Tomlinson.\nPosle osvajanja trećeg mesta u muzičkom takmičenju X factor potpisali su ugovor sa izdavačkom kućom Syco Records u vlasništvu Simon Covell.\nDebi album benda pod nazivom Up All Night je postao najbrže prodavani album na top listi albuma u Velikoj Britaniji tokom 2011-te, a njihova prva debitantska turneja, po Engleskoj rasprodata je za 12 minuta.\nNa video muzičkom takmičenju MTV septembra 2012. godine dodeljena im je nagrada publike za najbolji pop video, kao i nagrada za najbolje mlade umetnike. Bili su prva engleska grupa koja se po prvi put našla na prvom mestu u Sjedinjenim Američkim Državama sa debitantskim albumom.\nIzdali su 4 albuma. 2011- Up All Night, 2012-Take Me Home,2013- Midnight Memories i 2014- Four koji je izbio na vrh liste u većini velikih tržišta, i generisao hit singlove uključujući “What Makes You Beautiful”, “Live While We’re Young”, “Story of My Life” and “Steal My Girl”.\n8.Paul McCartnei: $ 71 miliona\nNajstariji član u prvih deset najplaćenijih svetskih muzičara, 72-godišnji McCartnei prošao je svoj put širom sveta i zaradio više od 3,5 miliona dolara po gradu.\nSir James Paul McCartney rođen 18. juna 1942 je engleski pevač, multi-instrumentalista i kompozitor. Sa John Lennonom, George Harrisonom, i Ringo Starrom, stekao je svetsku slavu kao član Bitlsa, jednog od najpopularnijih i najuticajnijih sastava u istoriji rok muzike. Njegovo komponovanje pesama i partnerstvo sa Lennonom je jedno od najslavnijih 20. veka. Nakon raspada grupe , započeo je solo karijeru, a kasnije formirao grupu Vings sa svojom prvom suprugom, Lindom, i Denni Laine.\n9. Calvin Harris: $ 66 miliona\nBivši stockboi je top-paid na svetu DJ postigao šest figura noćne takse i milione više proizvode hitove za Rihanna i drugima.\nAdam Richard Wiles rođen 17. januara 1984. poznatiji po svom umetničkom imenu Calvin Harris, je škotski pevač, tekstopisac, producent i DJ. Popularni škotski DJ i producent zabeležio je veliki uspeh s dva solo hit-singla “Bounce” i “Feel So Close” koji su se našli na drugom mestu službenoga britanskog charta, dok je njegova saradnja sa Rihannom u hit-pesmi “We Found Love” pokorila lestvice širom zemaljske kugle.\nPo mišljenju magazina Music Week, Calvin Harris je najuspešniji je autor na svetu u 2011. godini.\n10.Tobi Keith: 65 miliona $\nToby Keith Covel rođen 8.Jula 1961, poznatiji kao Tobi Keith, kontautor je američke kantri muzike, producent i glumac. Svoj prvi od četri studijska albuma objavio je 1993. pod nazivom Toby Keith,da bi zatim usledili 1994. – Boomtown, 1996. – Blue Moon i 1997.- Dream Walkini, i Greatest Hits kompilaciju za Mercuri Records pre odlaska iz ove diskografske kuće 1988 godine. Svi albumi su bili zlatni.Izdao je nekoliko singlova, uključujući i njegov debi sing “Should’ve Been a Cowboy”, koji je bio na vrhu lestvice u zemlji a bio je najviše slušana pesma od 1990-ih. Prema Broadcast Music Incorporated pesma je imala tri miliona izvođenja od njenog izdanja.\nIzdao je I sledeće albume : How Do You Like Me Now (1999),Pull My Chain (2001),Unleashed (2002),Shock’n Y’all (2003),Honkytonk University (2005),White Trash with Money (2006),Big Dog Daddy (2007),That Don’t Make Me a Bad Guy (2008),American Ride (2009),Bullets in the Gun (2010),Clancy’s Tavern (2011),Hope on the Rocks (2012),Drinks After Work (2013),35 MPH Town (2015).\n11.Tailor Svift: $ 64 miliona\nIako nije ušla u prvih deset, Svift je postigla najveći godišnji uspeh u toku ukupne njene karijere.\nAmerička pevačica i tekstopisac, Taylor Alison Swift rođena je 13. decembra 1989.godine. Odrasla je u Viomissing, Pennsilvania. Sa 14 godina preselila se u Nashville, Tennessee kako bi nastavila karijeru u kantri muzici. Tejlorina muzika sadrži elemente popa, pop roka, roka i kantri popa. Sebe smatra kantri pevačicom.\n2006-te. godine izdala je svoj debitanski singl “Tim McGraw”, nakon čega objavljuje svoj prvi studijski album Taylor Swift. Zatim slede albumi Fearless (2008.), Speak Now (2010.) I Red (2012.).\nNa 54-oj dodeli Grammy nagrade, 2012. godine njena pesma “Mean” osvojila je nagradu za najbolju country pesmu i za najbolje country solo izvođenje.\nDvanesto mesto dele tri muzičara sa zaradom od 60 miliona dolara.\n12.Diddi: $ 60 miliona\nSean John Combs rođen 4. novembra 1969, poznat po svojim umetničkim imenima Puff Daddi, Diddi, i P. Diddi, je američki reper, producent, glumac i preduzetnik. Combs je rođen u Harlemu a odrastao u Mount Vernon, New York. Svoj debi album, koji je overen sedam puta platinom No Vai Out izdao je 1997. Zatim slede uspešni albumi Forever (1999), The Saga Continues… (2001) i Press Play (2006). 2009. godine Combs osniva muzičku grupu Diddi – Dirti Monei i izdaje komercijalno uspešan album Last Train to Paris.\n12.Jai-Z: $ 60 miliona\nAmerički reper, producent i preduzetnik, Shawn Corey Carter rođen 4. decembra 1969, poznatiji pod umetničkim imenom Jai-Z jedan je od finansijski uspešnih hip-hop umetnika i preduzetnika u Americi. U 2014. Forbs je procenio neto vrednost Cartera na skoro 520 miliona dolara. Zbog više od 100 miliona prodatih pločasmatra se jednim od najprodavanijih svetskih umetnika svih vremena. Dobitnik je 19 Gremmy nagrada kao i brojnih muzičkih dodatnih nominacija. Rangiran je kao jedan od najvećih repera ikada. Osvojio je prvo mesto MTV u 2006. Godini. Tri njegova albuma, Reasonable Doubt (1996), The Blueprint (2001) i The Black Album (2003), smatraju se istorijskim u žanru. Sa svim albumima pojavljuje se na Rolling Stone listi m500 najboljih albuma svih vremena.\n12.Bruno Mars: $ 60 miliona\nVerovatno najupečatljiviji izvođač na prošlogodišnjem Super Bowl, Mars je zaradio preko 100 miliona dolara na svojoj Moonshine Jungle turneji.\nAmerički pevač, tekstopisac, producent, glumac, i koreograf. Peter Gene Hernandez rođen 8. oktobra 1985, poznat po svom umetničkom imenu Bruno Mars, odrastao je u Honolulu na Havajima u muzičkoj porodici. Tokom detinjstva nastupao je na raznim muzičkim nastupima u svom rodnom gradu. Završio je srednju školu i preselio se u Los Angeles gde je nastavio muzičku karijeru. Bruno Mars komponuje pesme za druge muzičare, suosnivač je produkcije The Smeezingtons.\n15.Justin Timberlake: $ 57 miliona\nJustin Randall Timberlake rođen 31. januara 1981 je američki pevač, tekstopisac i glumac. Rođen u Memphisu, Tennessee, još kao dete pojavio se na televiziji. Kasnih 90-ih, Timberlake je postao poznat kao jedan od vodećih vokala i najmlađi član boy benda NSINC, koji je kasnije postao jedan od najprodavanijih boy bendova svih vremena. Posle pauze u grupi Timberlake je objavio svoj solo studijski album Justified (2002) i FutureSek / LoveSounds (2006); Njegov prvi samostalni album Justified izdat 2002. godine prodan je širom sveta u više od 7 miliona primeraka. Osvojio je devet Grammyja i četiri Emmyja. Od 2007. do 2012. godine, Timberlake se fokusirao na svoju efikasnu glumačku karijeru, stavljajući svoju muzičku karijeru na pauzu. Glumeo je u filmovima The Social Network, Bad Teacher, i Time and Friends with Benefits. Rad na svom trećem albumu The 20/20 Experience počeo je 2012. godine da bi isti objavio 2013.\n16.Pink: $52 million\nAlecia Beth Moore rođena 8. septembra 1979 poznatiji po svom umetničkom imenu Pink je američka pevačica, tekstopisac i glumica. Bila je član ženske grupe Choice. Debi album pod nazivom Can not Take Me Home izdat 2000. bio je orijentisan ka R&B muzici, ali joj je doneo slavu i bio dobro prihvaćen kod fanova. Album je sertifikovan duplim platinastim tiražom u SAD. Krajem 2009. Billboard joj je dodelio priznanje najveće pop zvezde prethodne dekade. 2001. godine Pink je zajedno sa Kristinom Agilerom, Lil Kim i Mayom za film Mulen ruž, snimila pesmu Lady Marmalade koja je dugo bila na svetskim top-listama osvojivši MTV nagradu za najbolji video godine kao i jedan Gremmy. Prodala je više od 13 miliona ploča širom sveta i izdala tri američka top-ten singlov, “Get the Parti Started”, “Do not Let Me Get Me” i “Just Like a Pill”.\n17.Michael Buble: $ 51 miliona\nMichael Steven Bublé,rođen 9. septembra 1975, je kanadski pevač, tekstopisac i glumac, koji je takođe naturalizovani Italijan. Dobitnik je nekoliko nagrada, uključujući i četiri Gremmy nagrade i više Juno Avards. Njegov prvi album našao se u prvih deset u Kanadi i Velikoj Britaniji. Od samih početaka svoje karijere Michael Buble gradio je imidž kavaljera, finog i pristojnog momka, kojeg bi svaka mlada djevojka poželela za muža. Istinska zvezda Buble je već sa sedamnaest godina pobedio na kanadskom takmičenju za mlade talente i time otvorio vrata u muzički svet.\nBubleov album “Christmas” 2012. je prodat u više od 2,5 milona primeraka u Americi, a u svetu je prodat u fascinantnih sedam miliona primeraka.Četiri nedelje je bio na prvom mestu Billboardove liste top 200 albuma.\n18. Rihanna: $ 48 miliona\nRobyn Rihanna Fenty rođena je 20 februara 1988 godine. Poznata je pod umetničkim imenom Rihanna. Ova pevačica sa Brbadosa je i glumica i modni dizajner. Sa 16 godina, Jay Z joj je posle audicije ponudio ugovor, nakon čega se preselila u New York.\n2005, objavila je prvi album “Music of the Sun” da bi veliki bum na svetskoj sceni napravila trećim albumom pod nazivom “Good girl gone bad”izdatim 2007. godine.\nOsvojila je sedam Gremmy nagrada, 18 ” Billboard ” nagrada i dve BRIT nagrade. 2012. godine “Tajm” je uvrstio na listu najuticajnijih osoba na svetu.\n19. Rolling Stones: $ 47 miliona dolara\nIako je iza njih više od pola veka karijere, Stounsi su još uvek zapanjujuće profitabilni.\nThe Rolling Stones je engleski rok bend osnovan u Londonu daleke 1962. godine. Članovi prve postave sastava su Brian Jones, Ian Stewart, Mick Jagger, Keith Richards, Bill Wyman i Charlie Watts. Nisu se previše opterećivali težnjom da budu autentični blues stilisti i od svojih početaka do sada oprobali su se u raznim muzičkim žanrovima. Bend je prvi put predvodio Jones, ali nakon tajminga kao tekstopisca benda, Džeger i Ričards preuzeli su de facto vođstvo. Činjenica je da su Rolling Stones postavili standarde za nastupe uživo.\n20.Roger Vaters: $ 46 miliona\nIako više nije deo Pink Floyda, na njegovoj The Wall Live turneji zaradio je skoro pola milijarde dolara.\nGeorge Roger Waters rođen 6. septembra 1943 je engleski muzičar, pevač, tekstopisac, multi-instrumentalista, i kompozitor. 1965. je bio suosnivač progresivnog rok benda Pink Floyd. U grupi su još bili bubnjar Nick Mason, klavijaturista Richard Wright i gitarista, pevač i tekstopisac Sid Barrett. Waters je u početku služio kao basista i vokal grupe, ali nakon odlaska Barretta 1968, on je takođe postao njihov tekstopisac i konceptualna lider.\n21. Elton Džon: $ 45 miliona\nSir Elton Hercules John CBE rođen kao Reginald Kenneth Dwight, 25. marta 1947 je engleski pevač, tekstopisac, kompozitor, pijanista, producent, i povremeno glumac. Sarađivao je sa tekstopiscem Bernie Taupin koji je kao njegov tekstopisac partner od 1967. godine. Sarađivali su do sada na više od 30 albuma. U svojoj pet decenija dugoj karijeri Elton John je prodao više od 300 miliona ploča, što ga čini jednim od najprodavanijih muzičkih umetnika u svetu. Ima više od pedeset Top 40 hitova, uključujući sedam uzastopnih broj 1 američkih albuma, 58 Billboard Top 40 singlova, 27 Top 10, četiri br 2 i devet br 1. Od 1970 do 2000 je imao najmanje jednu pesmu na Billboard Hot 100. Njegov singl “Something About The Vai Iou Look Tonight” / “Candle In The Vind” izdat 1997. godine prodt je u preko 33 miliona primeraka širom sveta i “najprodavaniji je singl svih vremena”. Dobitnik je šest Gremmy nagrada, pet BRIT Avards – osvojio je dve nagrade za izuzetan doprinos muzici i prvi je Brits ikona u 2013. za svoj “trajan uticaj na britansku kulturu”. U 2004. godini, Rolling Stone ga je rangirao pod brojem 49 na listi 100 najuticajnijih muzičara rock and roll ere. U 2008. godini, Billboard ga je svrstao u najuspešnije solo muške izvođače.\n22.Kenni Chesnei: $ 44 miliona\nKenneth Arnold “Kenny” Chesney rođen 26. marta 1968 je američki pevač kantri muzike. Chesnei je snimio 15 albuma, od kojih su 14 postali zlatni, ili veći od RIAA. Izdao je je takođe više od 30 top ten singlova na US Billboard Hot Countri Songs charts, od kojih je 22 bilo na vrhu top lista. Chesnei je prodao preko 30 miliona albuma širom sveta.\n23. Kati Perri: $ 40 miliona\nKatheryn Elizabeth “Katy” Hudson rođena 25. oktobra 1984. poznatija po svom scenskom imenu Katy Perry, je američki pevačica i tekstopisac. Prvi album, izdala je 2001. godine. pod svojim rođenim prezimenom Hudson. Radi se o albumu sa svetovnom muzikom. Postala je svetski poznata 2008. godine sa singlom “I Kissed a Girl” koji je bio na vrhu muzičkih top lista u preko 30 zemalja. Studijski album pod nazivom One of the Boys, izdat 2008. postigao je veliki uspeh. Prodat je u preko preko 2.000.000 primeraka, I postao dva puta platinast. Treći studijski album pod imenom Prism izdat 2013. godine. prodat je u preko 3 milionana primeraka.\n24. Jennifer Lopez: $ 37 miliona Jennifer Lynn Lopez rođena 24. jula 1969, je američka glumica, pisac, modni dizajner, plesačica, producent, pevač, i tekstopisac. Ona je postala zainteresovana za karijeru u industriji zabave igrajući sporednu ulogu u filmu 1986 My Little Girl, na užas svojih roditelja, Portorikanaca koji su verovali da je to nerealna karijera. Lopez je počela karijeru kao plesačica u emisiji In Living Colo., gde je ostala sve dok nije odlučila da nastavi glumačku karijeru. 1993. godine je dobila svoju prvu glavnu ulogu u biografskom filmu Selena. Postala je prva Latinoamerička glumica koja je zaradila preko $ 1 milion dolara za ulogu u filmu Out of Sight. Oprobala se u muzičkoj industriji 1999. sa svojim debi studijskim albumom, On the 6. Njen drugi studijski album J.Lo (2001) imao je komercijalni uspeh, prodat je u osam miliona primeraka širom sveta.\n24.Jason Aldean: $37 million\nOd svog debija 2005. godine, svih pet Aldean studijskih albuma su postali platinasti, uključujući i 2012. Night Train, koji je prodat u preko 1,5 milion primeraka.\nJason Aldine Williams rođen 28. februara, 1977, poznat kao Jason Aldean, je američki pevač kantri muzike. Od 2005. godine, Jason Aldean snima za izdavačku kuću Broken Bow Records koja je objavila njegovih šest albuma i dvadeset jedan singl. Njegov album My Kinda Party izdat 2010 sertifikovan je kao trostruko-platinasti od strane Recording Industri Association of America. (RIAA). Albumi Relentless izdat 2007, Wide Open izdat 2009 i albumi Old Boots, New Dirt izdati 2014 su takođe postali platinasti. (Izvor: Vikipedija\nKanadska pevačica, tekstopisac, preduzetnik i povremeno glumica, Céline Marie Claudette Dion,rođena je 30. marta 1968. u velikoj porodici iz Charlemagne u Kuebecu. Karijeru je počela ranih 80-ih pevajući na francuskom jeziku, a na međunarodnu muzičku scenu se probila naredne decenije. Tokom 1990-ih postigla je svetsku slavu i uspeh sa nekoliko engleskih i francuskih albuma. Godine 1990. snimila je album na engleskom jeziku Unison. Napravila je trogodišnju pauzu u karijeri, da bi se posvetila negovanju supruga koji je oboleo od karcinoma. Do 2004. godine prodala je više od 175 miliona nosača zvuka. (Izvor: Vikipedija)\n26.Miley Cyrus: $36 million\nMiley Ray Cyrus, rođena kao Destiny Hope Cyrus, 23. novembra 1992. je američka pevačica, tekstopisac i glumic. Njen otac je kantri pevač Billy Ray Cyrus.Kao dete igrala je sporedne uloge u televizijskoj seriji Doc i filmu Big Fish. 2006. godine, Cyrus je postala poznata kao Teen Idol. Najpoznatija je po ulozi Miley Stewart u najgledanijoj seriji za tinejdžere Hannah Montana. Nakon potpisivanja ugovora o snimanju sa Hollivood Records 2007. godine, objavila je svoj debi studijski album Meet Miley Cyrus. Hit singl “See Iou Again” je sertifikovan kao četvorostruki-Platinum od strane Recording Industri Association of America (RIAA).. (Izvor: Vikipedija)\n28.Luke Bryan: $34 million\nThomas Luther “Luke” Bryan rođen 17. jula 1976, je američki kantri muzičar i kantautor. Luke Bryan svoju muzičku karijeru započeo je sredinom 2000-tih. Pisao je pesme za Travis Tritt i Billy Currington. Nakon potpisivanja sa Capitol Records u Nashville, Tennessee 2007. godine sa svojim rođakom, Chad Christopher Boyd, izdao je album I’ll Stay Me, koji je uključivao singlove “All My Friends Say”, “We Rode in Trucks” i “Country Man”. Objavio je pet studijskih albuma i 18 singlova.\n28. Muse: $ 34 miliona\nBritanska rok grupa, Muse, osnovana je 1994. Bend čine prijatelji iz detinjstva: Matthew Bellamy (vokal, gitara, klavir, klavijature, keitar), Christopher Wolstenholme (bas gitara, vokal, klavijature) i Dominic Howard (bubnjevi, udaraljke, sintisajzeri).\n30. Drake: $ 33 miliona\nKanadski reper i tekstopisac, Aubrey Drake Graham rođen 24. oktobra 1986.u Torontu, poznatiji kao Drake, prvo priznanje je dobio za ulogu Jimmy Brooks u televizijskoj seriji Degrassi: The Nekt Generation. Kasnije je postao poznat kao reper. 2006.je počeo da sam izbacuje svoje mixtape-ove dok nije dobio ugovor sa izdavackom kucom Lil Wayne..Drake je svoj prvi studijski album Thank me later,izdao 2010. a godinu dana kasnije drugi,pod nazivom Take care i oba su postigla veliki uspeh., Take care je osvojio nagradu Gremmy za najbolji hip-hop album.\n30. Ladi Gaga $ 33 miliona\nStefani Joanne Angelina Germanotta, rođena 28. marta 1986, poznatiji po svom scenskom imenu Ladi Gaga, je američka pevačica i tekstopisac. U početku je nastupala u pozorištu, pojavljivala se u visokim školskim predstavama, a studirala je na CAP21 njujorškom univerzitetu Tisch School of the Arts pre nego ga je napustila radi muzičke karijere. Karijeru je započela u diskotekama u Njujorku , a istovremeno je radila u izdavačkoj kući Interscope Records, pišući tekstove pesama za druge poznate izvođače. 2008. Godine objavila je prvi album pod imenom The Fame. Sam album i pet singlova sa njega prodati su u višestrukim zlatnim i platinastim tiražima širom sveta. Izdati albumi :2009. — The Fame Monster, 2011. — Born This Way, 2013. — Artpop,2014. — Cheek to Cheek, 2015. — Pain Of Fame


Potpisan ugovor za izgradnju primarnog kolektora u okviru sistema za prečišćavanje otpadnih voda\nPočinje realizacija - projekta vijeka!\n- U pitanju je projekat vijeka za Glavni grad, projekat uzgradnje sistema za prečišćavanje otpadnih voda, procijenjene vrijednosti preko 50 miliona eura. Sa ovim projektom Podgorica dobija osnovne pretpostavke za razvoj u narednih pedeset godina. Danas smo pristupili svečanom potpisivanju ugovora sa kompanijom Bemax i na taj način ozvaničili početak fizičke realizacije, a ono što je prethodilo trajalo je godinama unazad, zaključno sa mjesecom februarom prošle godine, kada smo u Frankfurtu imali priliku da potpišemo predugovor kojim su definisani dalji pravci djelovanja Glavnog grada, finansijske obaveze Vlade Crne Gore, koja nam je partner u ovom poslu i kompanije Fichtner, koja nam pruža svu neophodnu tehničku i logističku podršku - istakao je dr Ivan Vuković, gradonačelnik Podgorice nakon što su danas direktor gradskog preduzeća "Vodovod i kanalizacija" Filip Makrid i direktor kompanije "Bemax" Veselin Kovačević potpisali potpisali ugovora za izgradnju primarnog kolektora u okviru sistema za prečišćavanje otpadnih voda.\nOn je pojasnio da danas kreće izgradnja primarnog kolektora, kao jedne od četiri komponente ovog sistema. Ukupna dužina primarnog kolektora koji će povezati postojeće i buduće postrojenje iznosi 5,5 km. Vrijednost radova koji će biti izvedeni u narednih dvanaest mjeseci je 6,6 miliona eura. Gradonačelnik je posebno naglasio da će se kolektor protezati duž ulice 8.marta na Zabjelu, preko naselja Dahna, Dajbabe, sve do lokacije u blizini Kombinata aluminijuma, đe će se nalaziti buduće postrojenje.\nGradonačelnik Vuković je na kraju izrazio veliko zadovoljstvo ističući da je važnost ovog projekta veoma velika, te da možda niko u ovom trenutku nije u dovoljnoj mjeri svjestan značaja ovog projekta.\n- Ovo je najznačajniji infrastrukturni projekat koji je ikad realizovan u našem gradu i mi smo kao gradska uprava izuzetno ponosni što smo dio ove priče i hvala svima, kako u gradskoj upravi, tako i našem preduzeću “Vodovod i kanalizacija”, kompaniji Fichtner koja je sjajan partner u ovom poslu i kompaniji Bemax za koju sam siguran da će svoj dio posla, kao i uvijek odraditi kako treba - zaključio je Vuković.\nZamjenik gradonačelnika i šef implementicione jedinice Časlv Vešović podsjetio je na faze koje su prethodile početku realizacije ovog projekta. „Zahvaljujući donaciji njemačke Vlade obezbijedili smo dvije studije koje su definisale koncept i finansijski obim za realizaciju projekta, nakon čega sa KfW bankom potpisali dva povoljna kreditna aranžmana u ukupnom iznosu od 35 miliona eura. Zapadnobalkanski investicioni okvir koji je pod patronatom Evropske unije opredijelio nam je bespovratna sredstva u iznosu od preko 10 miliona eura za realizaciju ovog važnog projekta, čime smo uspjeli da zaokružimo finansijsku konstukciju. Potom smo sproveli proceduru za odabir konsultanta za pripremu tenderske dokumentacije za sve četiri cjeline. Na ovaj način dobili smo kredibilnu njemačku kompaniju koja nam pomaže oko realizacije izgradnje sistema za prečišćavanje otpadnih voda, ali i finansijsku ponudu koja je daleko ispod projektovane vrijednosti“, istakao je Vešović.\n- Kao što vidite, uspješno smo završili i pretkvalifikacioni finalni javni poziv za odabir izvđača radova na primarom kolektoru i vjerujem da nas nekoliko sedmica dijeli od potoisivanja ugovora za izvođenje radova na izgradnji pješačkog mosta iza šoping mola Delta city. Naš cilj je da primarnom kolektorskom mrežom povežemo primarno i aktuelno kolektorsko proširenje, s obzirom da se aktuelno postrojenje nalazi na desnoj, a da će se buduće nalaziti na lijevoj obali Morače, neophodno je izgraditi pješački most u trupu kojeg će se nalaziti i primarni kolektor. Budći da smo u pretkvalifikacionoj fazi imali samo jednu kompaniju koja je ispunila sve uslove, vjerujem da ćemo u nardnih nekoliko sedmica organizovati i potpisvanje ugovora o izvođenju ovih radova - istakao je Vešović.\nOn je podsjetio da je treći segment izgradnja sekundarne mreže, a predviđena je izgradnja 18km nove kapilarne kanalizacione mreže, koja će omogućiti da se kolektivni i inddividualni objekti za stanovanje i poslovanje povežu na budući sistem za prečišćavanje otpadnih voda. „Plan nam je da to uradimo za 1.500 domaćinsatva sa naprostora Konika, Zlatice, Maslina, Poletera, Jedinstva i Zagoriča i osim toga što ćemo eleminisatri septičke jame, obezbijedićemo da se izgardi i rekonstruiše 18 km postojeće saobraćajne infratsrukture, u punom profilu. Finalni tender zaključen je 25. januara, imamo tri ponude, a na bazi vrednovanja komijsije možemo reći da je riječ o ispravnim ponudama, što znači da nas i od zaključivanja ugovora za ovu fazu dijeli svega nekoliko sedmica“, naglasio je Vešović.\n- Posljednja faza je izgardnja samog sistema za prečišćavanje otpadnih voda – juče smo otvorili ponude u pretkvalifikacionom postupku, imamo pet ponuda koje će se vjerovatno takmičiti i u finalnoj fazi i nakon toga ćemo donijeti odluku koja će komapnija sa nama graditi samo postrojenje u okviru kojeg se nalazi i nekoliko potpostojenja koja će pored filtracije otpadnih voda tretirati i kanalizacioni mulj - zaključio je zamjenik Vešović.\nDirektor kompanije Bemax Veselin Kovačević iskazao je zadovoljstvo učešćem u ovom značajnom projektu za Glavni grad i time što je upravo ova komapanija u ozbiljnoj konkurenciji uspjele da pobijedi na tenderu za izvođača radova. “Potrudićemo se da radove izvedemo kvalitetno i u roku. Rok je 360 dana, a mi ćemo se potruditi da ih zvršimo i prije zadatog roka - kazao je Kovačević.\nPotpisivanje ugovora veliki je dan za preduzeće Vodovod i kanalizacija, a cijeli projekat je svojevrsni tehnički izazov prvenstveno za izvođača radova, kazao je direktor tog gradskog preduzeća Filip Makrid. Izvođaču radova, kako je istakao, biće na stalnom raspolaganju, jer je zajednički cilj što kvalitetnija realizacija projekta.\n- Napomenuo bih da imamo glavni kolektor koji će bi dugačak oko 5.500 metara, cijevi će biti na dubini od četiri ipo do sedam ipo metara. Imamo ogroman teret na iskopu. S druge strane, cijevi koje se polažu su najbolje što smo našli na tržištu. Cijevi su prečnika od 1.000 do 1.300 mm i nadamo se da ćemo sa započetom trasom od Hemomonta, preko Zabjela i Dahne doći do finalne lokacije u Dajbabama. Sam objekat predstavlja drugu komponentu po finansijskom iskazu u kompletnom projektu. Nadamo se da ćemo vrlo brzo imati i preostale dvije komponente, a do polovine godine i najznačajniju komponentu koja se odnosi na sami objekat postrojenja za prečišćavanje. Hvala svima na podršci, a građanima Podgorice zahvalnost na strpljenju. Možemo da obećamo da ćemo dati sve od sebe da ovi projekti budu kvalitetno realizovani - zaključio je Makrid.\nPosjeta : 444


Nemojte finansirati zavisnikovo kockanje ‹ Život nije igra\nHome / Business / Nemojte finansirati zavisnikovo kockanje\nNemojte finansirati zavisnikovo kockanje\nNemojte raditi da biste plaćali kockanje vašeg sina ili muža. U stanju ste da pozajmljujete novac od prijatelja, da podižete kredite, da refinansirate kredite, prodajete nekretnine i tako se zarobljavate godinama i grcate vraćajući kockarske dugove. Da li ste se pitali koji je smisao takvih vaših postupaka? Šta ćete vi dobiti time i da li na taj način pomažete zavisniku od kockanja?\nVi samo na taj način finansirate bolest, ulažete u bolest koja će stići i onog čiju bolest plaćate, a i vas i celu porodicu, umesto da ste potražili stručan savet i pomoć psihologa. Iako vam se u prvi mah čini da radite dobru stvar, na duže staze vi u stvari činite medveđu uslugu zavisniku, a i sebi, koja će vam se kao bumerang vratiti višestruko loše.\nŠta ćete vi članovi porodice dobiti time, a šta izgubiti? Prvenstveno ćete izgubiti svoj mir, a dobiti brigu, nemir, nesanicu, glavobolju, visok krvni pritisak, otuđenje od prijatelja, a o novčanim gubicima da i ne govorim. Nikad nećete biti mirni ni sigurni da li je sad posle obećanja zavisnik prestao sa kockanjem zauvek ili će nastaviti da se kocka. Jer ste toliko puta prolazili kroz identične situacije i uvek iznova verovali u zavisnikova obećanja da se kockanje više neće ponoviti, da je ovo sad poslednji put. I tako opet pristanete da vratite kockarski dug, a to radite godinama. Jeste li nešto naučili iz svih tih ponovljenih situacija i svih tih godina mučenja? Kad mislite da stanete sa podržavanjem kockanja? Da li kad sve rasprodate što imate? Tad zavisnik od kockanja neće više imati šta da prokocka.\nŠta će zavisnik od kockanja dobiti, a šta izgubiti vašim finansiranjem njegovog kockanja? Zavisnik će dobiti produbljivanje problema koji će uticati na sve aspekte njegovog života, na njegovo lično funkcionisanje, na njegovo učenje, posao, na obaveze u porodici, na odnose s prijateljima, a ni vas članove porodice neće zaobići njegova razdražljivost i netrpeljivost. Njegova ličnost će se transformisati u ličnost zavisnika. Sve više ćete se žaliti na njegovu neodgovornost, bezosećajnost, nesavesnost, egocentričnost, nepouzdanost, laži i manipulacije, nećete moći da ga prepoznate, a bio je dobro dete, delovaće vam kao druga osoba, nekad i kao podvojena ličnost.\nŠta je rešenje? Rešenje je da ne čekate skrštenih ruku da problem nestane ili prođe sam od sebe, da ne sedite bespomoćni, sami ga ne možete rešiti jer nemate dovoljno znanja ni veština ni iskustva u oblasti bolesti zavisnosti. Samo svi zajedno možemo učestvovati u rešavanju nastalog poremećaja zavisnosti jer kocka uzme celog čoveka. Kockanje je bolest zavisnosti, a ne bezobrazluk.


Zelene beretke: Iza prijetnji Sefera Halilovića ne stoji bošnjački narod | Sarajevograd.INFO - Informativno zabavni portal\nHome \_ Slider \_ Zelene beretke: Iza prijetnji Sefera Halilovića ne stoji bošnjački narod\nNa pitanje novinara da li u BiH, i na jednoj i na drugoj strani, ima dovoljno ljudi spremnih da ratuju, Halilović je odgovorio sa “Da, apsolutno”.\n– I zato ja apelujem da se dobro razmisli. Jer Milošević je umro, JNA ne postoji, ne postoji hiljade tenkova, hiljade transportera… Ne može Srbija pomoći RS. Nećemo dopustiti da nam neko pola države odcjepi – kazao je Halilović, piše Patria.\nThis post has been seen 7306 times.\nnedim | Slider, Vijesti | 22. Septembra 2016. 20:29


Assadove snage nastavile bombardiranje: Ubijeno najmanje šestoro civila u Idlibu – Sandžak PRESS\nAssadove snage nastavile bombardiranje: Ubijeno najmanje šestoro civila u Idlibu\nNajmanje šestoro civila je ubijeno, a 39 je ranjeno u novim napadima koje snage odane režimu sirijskog predsjednika Bashara al-Assada od sinoć izvode na naseljena mjesta u sjeverozapadnoj provinciji Idlib, javlja Anadolu Agency (AA).\nRežimske snage i njima savezničke ruske snage od sinoć izvode napade na sela u distriktu Khan Shaykhun u provinciji Idlibu i distriktima Latamne i Kafr Zeita u provinciji Hama koje zajedno čine deeskalacijsku zonu na sjeveroistoku Sirije.\nLokalna civilna zaštita Bijele beretke saopćila je da je, prema prvim informacijama, u napadima ubijeno najmanje šetoro, a ranjeno 39 civila. Meta napada bila je i pijaca u jednom selu kod Khan Shaykhouna.\nSpasilačke ekipe pretražuju ruševine i strahuju da bi bilans stradalih mogao rasti.\nIdlib je najveća enklava pod kontrolom opozicije u Siriji, a opozicione snage iz Idliba saopćile su da su sinoćnje napade u Idlibu i susjednoj Hami izveli ruski bombarderi iz zračne baze Khimeimim u Latakiji.\nUz posredstvo Turske i Rusije u Sočiju je u septembru prošle godine postignut dogovor o primirju u Idlibu i uspostavi deeskalacijske zone za civile.\nShodno dogovoru, opozicione snage su u oktobru povukle teško naoružanje iz regije, a snage odane Assadovom režimu nisu obustavile artiljerijske i zračne napade u toj regiji.\nIz Civilne zaštite (Bijele beretke) u Siriji saopćeno je da je u režimskim napadima tokom proteklog maja u Idlibu ubijen najmanje 231 civil, uključujući i 59 djece, a ranjeno 659 civila.\nOd septembra prošle godine i proglašenja primirja u toj regiji je raseljeno najmanje 553.000 ljudi.


Ruski špijuni vrbuju po Srbiji? Pojavio se snimak, Vučić naredio istragu! | Region\nRuski špijuni vrbuju po Srbiji? Pojavio se snimak, Vučić naredio istragu! | MONDOBA\n22. January, 14:48\nRuski špijuni vrbuju po Srbiji? Pojavio se snimak, Vučić naredio istragu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n20.11.2019. / 10:27\nAutori w rs Autori Blic.rs 20.11.2019. / 10:27\nRuski diplomata i pripadnik vojne obaveštajne službe snimljen je kako daje novac navodno jednom navodno visokopozicioniranom zvaničniku Srbije. Vučić naredio istragu!\n”Razgovarala sam s predsednikom Vučićem, on je dao nalog Vojno bezbednosnoj agenciji da slučaj ispita. Još nemamo sve podatke, ukoliko se ispostavi da je sve istina, onda će to biti ozbiljno pitanje i problem za nas”, kaže Ana Brnabić za “Blic”.\n"Predsednik je sazvao sastanak u svojstvu vrhovnog komandanta Vojske Srbije i obavesetiće nas o rezultatima istrage", zaključuje premijerka Brnabić.\nDanašnji "Blic" je objavio da je ruski diplomata i pripadnik vojne obaveštajne alužbe Georgij Kleban akter tog snimka na kojem se vidi kako daje novac jednom navodno visokopozicioniranom zvaničniku Srbije\nSnimak je 17. novembra objavljen na sajtu Youtube, a potvrdio ga je i ugledni istraživački novinar Hristo Grozev na svom Twitter nalogu.\nŠta je na snimku?\nNa video-snimku vidi se susret dvojice muškaraca na parkingu u Zemunu. Jednom od njih lice je blurovano kako bi mu se zaštitio identitet i za njega se tvrdi da je srpski zvaničnik "agent, oficir"; drugi je Georgij Kleban, potpukovnik ruske vojske koji je (kako je za RSE potvrđeno u ministarstvu spoljnih poslova) bio na poziciji pomoćnika izaslanika odbrane pri Ambasadi Rusije u Beogradu, ali je sa te pozicije odjavljen u junu 2019.\nSnimak počinje kadrom u kojem nepoznati muškarac, "srpski oficir", sa crvenom plastičnom kesom u ruci, odlazi do svog automobila koji se (navodi se u analizi RSE) nalazi na parkingu nedaleko od Zemunskog keja.\nNešto kasnije, snimak prikazuje susret tog muškarca i Klebana u blizini istog parkinga. Kleban u ruci nosi belu kesu. Potom dvojica aktera snimka odlaze u obližnji pab, gde su snimljeni kako piju pivo.\nZatim ih snimak prikazuje ponovo na ulici gde se vidi kako Kleban predaje "srpskom oficiru" belu kesu koju je nosio. U sledećem kadru, njih dvojica odlaze do kola „srpskog oficira“ iz kojih on vadi crvenu kesu sa nepoznatim sadržajem i predaje je Klebanu. Grle se, pozdravljaju i rastaju. Snimak potom prikazuje kadrove iz automobila "srpskog oficira" gde se vidi kako ovaj otvara kesu, iz nje izvlači flašu (čini se alkoholnog) pića, a potom i kovertu iz koje vadi svežanj novčanica koji na brzinu prebrojava.\nIdentitet utvrđen putem alatke za upoređivanje lica\nHristo Grozev, novinar portala "Bellingcat", objavio je na društvenim mrežama da je u pitanju Georgij Kleban, kao i da je njegov identitet utvrdio putem alatke za upoređivanje lica "Microsoft Azure". "Bellingcat" je, inače, renomirana mreža novinara istraživača koji se - najšire gledano - bave proverom autentičnosti fotografija i video-snimaka objavljenih na internetu.\nOn, najpre, tvrdi da adresa na kojoj Kleban prijavljen adresa na kojoj se nalazi Opšta vojna akademija, što, konstatuje, ni na koji način ne upućuje na to da je Kleban pripadnik tajne službe. Ipak, Klebanova supruga, prijavljena je na adresi doma ruske specijalne vojne jedinice "Specnaz" (skraćeno od "Spetsialnoye nazhacheniye", u prevodu “specijalne namene“), koja se dovodi u vezu upravo sa GRU.\nšpijun špijunaža Srbija Rusija\nSlijedi li ublaženje mjera za ugostiteljske objekte u Banjaluci?


Tim Srbije pozira sa trofejem namenjenom pobedniku ATP kupa u Sidneju (s leva: Nikola Milojević, Viktor Troicki, Dušan Lajović, Nenad Zimonjić, Novak Đoković, Nikola Čačić) (Foto: AP/Steve Christo)\nTeniska reprezentacija Srbije osvojila je inauguralni ATP kup, pobedom u finalu nad zvaničnim šampionima Dejvis kupa - selekcijom Španije - 2:1.\nOdlučujući poen timu koju je sa klupe vodio Nenad Zimonjić doneo je dubl Novak Đoković/Viktor Troicki,koji je bio bolji od španske kombinacije Felisijano Lopes/Pablo Karenjo Busta u dva seta - 6:3 i 6:4.\nPrethodno je Novak Đoković doneo izjednačenje pobedom nad Rafaelom Nadalom u drugom singlu - 6:2, 7:6 (4) i tako sačuvao stopostotan učinak u šest mečeva od početka takmičenja, baš kao i Španac Roberto Bautista Agut, koji je u prvom meču večeri pobedio Dušana Lajovića - 7:5, 6:1.\nU duelu 1. i 2. na svetskoj rang-listi, Đoković je dominirao u prvom setu, a onda posle izjednačenog drugog, još jednom pokazao da je majstor "taj-brejkova". Bila je to njegova deveta uzastopna pobeda nad Nadalom na tvrdoj podlozi, a tokom te serije, Španac nije osvojio nijedan od 19 odigranih setova. Poslednji put, Nadal je trijumfovao 2013. u finalu Ju Es opena.\nPre Nadala, Đoković je u ranijim mečevima ATP kupa pobeđivao 5. na svetu Rusa Danila Medvedeva, Francuza Gaela Monfisa (9. na ATP ran g-listi), Kanađanina Denisa Šapovalova (14), Čileanca Kristijana Garina (33) i Kevina Andersona (trenutno 91, ali bivši broj 5 i dvostruki grand slem finalista).\nSledeće nedelje najbolji teniser Srbije igra u Adelejdu, a zatim počinje odbranu titule u na prvom grand slem turniru sezone u Melburnu.\nPrvi ATP kup u kojem je učestvovalo 24 reprezentacije igran za nagradni fond od 15 miliona dolara. Najveći deo naradnog fonda osvojio je Đoković - 1.083.335 dolara, jedini igrač koji je dostigao sedmocifrenu nagradu. Bautista Agut osvojio je 724.350 dolara, a Nadal 620.720.\nPrvi reket Srbije osvojio je i najviše poena za ATP rang-listu, 665 od potencijalno maksimalnih 750. Bautista Agut je drugi sa 305, a Lajović treći sa 265.\nU dublu, dva igrača osvojila su maksimalnih 250 poena - Viktor Troicki i Pablo Karenjo Busta.\nSrbija na debiju osvojila Svetski kup u tenisu


UNIJA – METOD PAPOCENTRIČNOG EKUMENIZMA – Svetosavlje\nNASLOVNA » BIBLIOTEKA, Pravoslavna crkva i rimokatolicizam » UNIJA – METOD PAPOCENTRIČNOG EKUMENIZMA\nUNIJA – METOD PAPOCENTRIČNOG EKUMENIZMA\niguman manastira Grigorijat na Svetoj Gori\nNedavno je papa rimski označio za episkopa i apostolskog egzarha za malobrojne atinske unijate, unijatskog klirika, gospodina Dimitrija Salahasa, rukopoloženog 24. maja 2008. za karkavijskog episkopa, profesora rimskog instituta istočnih istraživanja i člana Mešovite bogoslovske komisije za dijalog između Pravoslavnih i rimokatolika. Za atinsku unijatsku opštinu taj događaj, očigledno i sudeći po izgovorenoj besedi gospodina Salahasa na dan njegovog rukopolaganja, i saopštenja, objavljenog na njihovom internet sajtu ima veoma važno značenje. Ali za Pravoslavne, ta činjenica može biti okarakterisana kao žalosna i izazivajuća, jer ponovo vraća u život problem Unije, još jednom otkriva namere Vatikana u odnosu prema Pravoslavlju i pokazuje, koliko je za Pravoslavlje opasna perspektiva takozvanih bogoslovskih dijaloga. To dovoljno ubedljivo pokazuju sledeće činjenice.\n1. Eklisiologija unijatskih opština identična je eklisiologiji na kojoj se utvrđivala Unija iz XVI veka.\nTo potvrđuju reči episkopa Dimitrija Salahasa, koje je izgovorio na svom rukopoloženju.\nU početku on govori: „Naša zajednica sastavlja mali deo Katoličanskih Crkava na Istoku“. I to je – istina: sve unijatske zajednice izašle su iz nedara Pravoslavnih Istočnih Crkava i postale „katoličanskim“, jer su prihvatile papski primat i papske dogmate. Oni sebe nazivaju „Katoličanskim Crkvama na Istoku“, jer veruju, da ih je opštenje sa papom učinilo „katoličanskim“, potpunim crkvama, garantujući im katoličanskost, dok u isto vreme druge Istočne Crkve, koje nemaju opštenje sa papom (Pravoslavne Crkve, antihalkidonske, monofizitske i nestorijanske crkve, koje se nisu prisajedinile Uniji) nisu „katoličanske“. One su, kako o njima govori Drugi vatikanski koncil, „pojedinačne ili pomesne Crkve, među kojima prvo mesto zauzimaju Patrijaršijske Crkve“ (Ukaz o ekumenizmu, 14).\nDalje u besedi na rukopolaganju nalazimo sledeće: „Mi stremimo ka jedinstvu, a ne Uniji. Drugi vatikanski koncil nam govori da su važeće pravne norme Katoličanskih Crkava na Istoku bile ustanovljene „do vremena“ tj. do onog trenutka kada Katolička i Pravoslavna Crkva uspostave potpuno opštenje jedna sa drugom (Odluka o Istočnim Crkvama, br. 30) po obrascu drevne nepodeljene Crkve prvih hiljadu godina“. Onda mi možemo postaviti pitanje: čime se razlikuje „stremljenje ka jedinstvu“ od stremljenja ka Uniji? Zar nije stremljenje ka Uniji sa eklisiološke tačke gledišta potpuno identično stremljenju ka jedinstvu (pseudo-jedinstvu) tj. zar nije ono za svoj cilj imalo dostizanje crkvenog opštenja, uz uslov, međutim, priznavanja papskog autoriteta i dogmata, koji su objavljeni na saborima u Lionu, Ferari – Firenci, Tridentu i dr.? Može biti, „stremljenje ka jedinstvu“ Drugog vatikanskog koncila i papocentričnog ekumenizma pretpostavlja odbacivanje dogmata, koji su prihvaćeni od strane trinaest „vaseljenskih“ sabora papizma? I na kraju, kako će bez odbacivanja svih tuđih učenja (jeresi) bogoslovski dijalog dostići jedinstvo, ne postavši „unijatski“, jer ni do danas nisu uspeli da dobiju odbacivanje niti jedne od tih odluka?\nEpiskop Salahas uverava Pravoslavne: „Grčki katolički egzarhat (ima se u vidu unijatska zajednica Aharnon koju on vodi, prim. prev.) kategorički odbacuje i odbaciće svaku prozelitsku delatnost i dodaje: no ja ih molim (Pravoslavne, prim. red.) da nam ne otkazuju pravo na postojanje“. On uvereno i javno odbacuje odvratne metode iz prošlosti i želi da verujemo da je on iskren, kada moli da im se da pravo na postojanje kao zajednici sa slobodnim izborom. Štaviše, treba biti potpuno svestan, da mi Pravoslavni, iako nemamo ništa protiv prava svake zajednice na samoopredeljenje, ipak naglašavamo da postojanje unijatskih crkvi jeste očigledan dokaz da Unija postoji i da svako delovanje Vatikana, koje potvrđuje njihovo postojanje, jeste utvrđivanje Unije, nezavisno od toga da li se ostvaruje zakoniti prozelitizam ili ne. Unija – to je pre svega eklisiološki problem i ona nas kao takva interesuje više od svega. Sledi da, pošto Vatikan potvrđuje postojanje Unije, jačajući unijatskim crkvama pravo da postoje u njihovom sadašnjem eklisiološkom poretku, bogoslovski dijalog sa strane Vatikana može da ima u perspektivi, ne uspostavljanje jedinstva Crkve „po obrascu drevne nepodeljene Crkve prvih hiljadu godina“, već uspostavljanje Unije!\n2. Vatikan podržava Uniju\nBez obzira na to što Vatikan licemerno „osuđuje“ Uniju kao metod sjedinjenja crkava (Balamandski sporazum, čl. 1) on je potvrđuje samim tim što priznaje postojanje unijatskih zajednica (čl. 31), jačajući na svaki način njihovo prisustvo i delovanje na kanonskim teritorijama Pravoslavnih Crkava. Zato se pitamo: do kada ćemo mi, Pravoslavni, produžavati bogoslovski dijalog trpeći to čudovišno nenormalno stanje stvari? Katolici (ne smatrajući dostojnim pohvale izuzetke, kada oni, za razliku od Vatikana nisu saglasni sa Unijom) nedosledno osuđuju Uniju kao metod iz prošlosti i, u isto vreme, priznaju unijatske zajednice. Kako je moguća osuda Unije i istovremena podrška unijatskih zajednica, koje Uniju čine realnošću na sceni savremene istorije?\nRužna delatnost papske Unije u prošlosti je poznata. Podsetimo da su papisti, koristeći političku i vojnu nemoć Istočne imperije nakon teške venecijanske vladavine, postavili prvu osnovu Unije, potčinivši Pravoslavne Grke odlukama papskog Lionskog sabora (1274) za vreme imperatora Mihaila Paleologa i patrijarha Jovana Veka. Kao druga osnova, poslužio je i tiranski zahtev pape Evgenija IV da se istočni hrišćani, koji su se našli u teškom položaju, u potpunosti potčine Feraro-Florentinskom saboru (1439). Sem toga, od vremena sabora u Brestu (1596) jezuiti su sličnim podmuklim metodima učinili da Unija bude veliko iskušenje za Pravoslavnu Istočnu Crkvu. Unija je patrijarha Kirila Lukarisa koštala života, dovela do zbacivanja mnogih patrijaraha, otkidanja iz nedara Crkve velikih zajednica u Ukrajini, Transilvaniji, Dalmaciji, Antiohiji i izazvala žestoke progone Pravoslavnih u tim i drugim oblastima, koje su kontrolisali Turci.\nU tom istorijskom periodu unijatska propaganda, organizovana od strane papa, razvija se u dve etape: u početku kao delatnost ogranka papske kurije Propaganda Fidei (Propaganda Vere), a zatim u vidu izgradnje škola (glavno mesto među njima zauzima Kolegijum sv. Atanasija u Rimu), koje vode papski misionari sa ciljem ne samo obraćanja u Uniju pojedinaca, koliko promene čitavog pogleda na svet kod Pravoslavnih, uz pomoć latinofilskog delovanja mnogih diplomaca takvih škola.\nAli i u naše vreme Vatikan neprikriveno podržava i na svaki način jača Uniju. Od samog početka bogoslovskog dijaloga Pravoslavnih sa katolicima, unijati ulaze u sastav Mešovite bogoslovske komisije, bez obzira na snažne i neprestane proteste Trećeg svepravoslavnog savetovanja. Papa Jovan Pavle II je dao odlučujući doprinos oživljavanju Unije u Istočnoj Evropi. Balamandski sporazum (1993.), ne govoreći o ostalim njegovim ozbiljnim bogoslovskim besmislenostima, priznaje i opravdava postojanje unijatskih crkvi, pri čemu ispod sporazuma stoje potpisi nekih predstavnika Pravoslavnih Crkava.\nPapa Jovan Pavle II u svom poverljivom pismu katoličkom ko-predsedniku dijaloga, kardinalu Edvardu Kasidiju, odbacuje poziciju koju je Mešovita bogoslovska komisija donela u Baltimoru (2000.) u vezi sa unijatima, i na taj način dovodi dijalog u potpuni ćorsokak. U tom pismu on piše sledeće: „Treba (na zasedanju u Baltimoru) Pravoslavnima staviti do znanja da se Istočne katoličanske (podrazumevaju se unijatske – prim.red.) Crkve koriste kod rimske crkve sa istim priznanjem, kao i svaka druga crkva koja je sa njom u opštenju“. Time je papa izazvao pravedno smućenje i samostalno napuštanje visokopreosvećenog arhiepiskopa australijskog Stilijana. Papa Benedikt ?VI, sledeći tu politiku, blagosilja unijatsku ukrajinsku crkvu; za vreme posete Fanaru u novembru 2006. godine u njegovom najbližem okruženju je unijatski episkop; štaviše, u Efesu, pontifeks izjavljuje da „po njegovom mišljenju, najbolje sredstvo za dostizanje jedinstva u Crkvi jeste Unija“, a sada šalje novog apostolskog egzarha u Atinu!\n3. Ekumenistička trpeljivost prema Uniji je, sa tačke gledišta eklisiologije, krajnje problematična\nTobož iz razloga da se bogoslovski dijalog ne prekine, neki naši Pravoslavni predstojatelji činili su se i čine neprihvatljive ustupke. Smele i duboko pravoslavne reči konstantinopoljskih patrijaraha, u kojima su razobličavali prokletu Uniju (klasičan tekst postala je Okružna Poslanica protiv Unije blažene uspomene Patrijarha Joakima III) prestale su da se slušaju na tlu nebogoslovskog „dijaloga ljubavi“ Patrijarha Atinagore. Saborne osude i poslanice istočnih patrijaraha protiv Unije tavore u Analima crkvene istorije kao polemički dokumenti, koji, tobož, ne priliče današnjim vremenima „pomirenja“!\nI pred pravoslavnom svešću javlja se pitanje: na kojim bogoslovskim osnovama se utvrđuje ta ekumenistička trpeljivost prema Uniji? Šta se promenilo u eklisiologiji i bogoslovlju unijatskih crkava da bi njihove episkope i klirike mi sada trebalo sa radošću da primamo? Kada su unijati pokazali da su se eklisiološki promenili, bilo da su u potpunosti postali katolici, bilo da su se vratili u okrilje Pravoslavne Crkve? Na koji ih to način pravo da postoje kao odvojene zajednice oslobađa od neophodnosti da se opredele u eklisiološkom smislu? Ili pravoslavni eklesiološki kriterijumi više ne postoje?\nBez sumnje, jedino moguće objašnjenje te ekumenističke trpeljivosti prema Uniji jeste skliznuće u nekakvu, do sada nepoznatu, eklisiologiju, koja ustaje na eklisiologiju Pravoslavne Crkve i koja se saglašava sa posvetovnjačenom svešću našeg vremena.\n4. Vatikan koristi bogoslovski dijalog kao sredstvo sablažnjavanja Pravoslavnih i promene njihove crkvene svesti\nI dok Vatikan podržava Uniju, a unijati se koriste priznanjem od strane nekih predstojatelja Pravoslavnih Crkava, bogoslovski dijalog se produžuje, a razmatranje teškog problema Unije odlaže se za budućnost (Zasedanje u Beogradu, 2006). Svest Pravoslavnih se otupljuje, a problem se premešta iz oblasti eklisiologije u oblast sociologije. Kristalno čista pravoslavna eklisiologija svaki dan izdaje svoje pozicije i ustupa mesto mutnoj i sinkretizmom ispunjenoj eklisiologiji „bratskih crkava“. Ekumenistički nastrojeni pravoslavni bogoslovi su spremni da podrže novatorske poglede na bogoslovska pitanja, na koja su pre nekoliko vekova Sveti Oci već dali čvrste i nedvosmislene odgovore, koji ne ostavljaju mesta nikakvim sumnjama. Karakteristični primeri takvih pogleda, između ostalog, jesu preimenovanje jeresi „Filiokve“ u „drugačiji bogoslovski prilaz, koji ne dotiče suštinu dogmata“; nazivanje dogmatskih, moralnih i liturgijskih izvrtanja rimokatolicizma „zakonitom raznolikošću“, predstavljanje papskog primata u vlasti prvenstvom u služenju i dr.\nSem toga, mediji uporno pozivaju pobožni pravoslavni narod na „pomirenje“ i obasipaju ga idiličnim slikama „međusobnog priznavanja“, što za posledicu ima otupljivanje njegove pravoslavne svesti, koja je ranije uvek služila kao moćna prepreka na putu vlastoljubivih težnji papizma. U ime bogoslovskog dijaloga čine se, sa tačke gledišta Sveštenih Kanona nedozvoljive zajedničke molitve i bogosluženja, pa do neprihvatljivog celivanja na Pravoslavnoj Božanskoj Liturgiji i „blagosiljanja“ pravoslavne pastve od strane pape. Kao kruna kanonskih prestupa poslužilo je neočekivano evharistijsko opštenje u maju, u nedelju Samarjanke, rumunskog episkopa Banata, gospodina Nikolaja sa rumunskim unijatima. Taj događaj je izazvao veoma snažan protest rumunskih monaha u Rumuniji i na Svetoj Gori, koji su se obratili jerarhiji Rumunske Crkve, a takođe i uznemirenost svih Pravoslavnih zbog ciljeva čijem ostvarenju bi mogao doprineti ovaj skandalozni događaj.\nNa kraju, uz pomoć tekstova (ispunjenih namernim nejasnoćama i bogoslovskih sofizama) kao tekst Zasedanja u Raveni (2007) bogoslovski dijalog između Pravoslavnih i rimokatolika postepeno se kreće ka priznavanju papskog primata unijatskog tipa. U vezi sa tim karakterističan je intervju kardinala Valtera Kaspera, predsednika Papskog saveta za ostvarenje hrišćanskog jedinstva, koji se komentariše od strane francuskog časopisa „S.O.P.“: „Na Zapadu smo imali razvoj, koji se završio Drugim vatikanskim koncilom, koji je utvrdio primat vlasti i nepogrešivost pape, razvoj, koji Pravoslavni nikada nisu primali. Neophodna je diskusija, kako da protumačimo te različite razvoje, koji su proizašli na osnovu prvih hiljadu godina“. Sem toga, po rečima Kaspera, neophodno je razmisliti, kako će funkcionisati primat Rima u uslovima kada je već očigledno postojanje „dva kodeksa kanonskog prava“ unutar rimokatoličke crkve: „Jedan za latinsku crkvu, a drugi za istočne crkve koje se nalaze u punom opštenju sa Rimom“. „Saglasno sa ta dva kodeksa, primat deluje na jedan način u latinskoj crkvi, a na drugi – u istočnim crkvama. Mi ne želimo da namećemo pravoslavnima poredak koji je danas prihvaćen u latinskoj crkvi. U slučaju uspostavljanja punog opštenja mora biti pronađen neki novi tip primata za Pravoslavne Crkve“, dodao je on.“\nDostojan pažnje je, naravno, i odgovor ruskog episkopa Ilariona Alfejeva na ove izjave, kako se on navodi u komentarima tog istog časopisa: „O kakvom novom tipu je reč?“. Postavlja pitanje ruski bogoslov i iznosi stav da, pre svega, kardinal ima u vidu „tip, koji već postoji u istočnim crkvama, koje se nalaze u opštenju sa Rimom“, tj. Uniju. „Drugim rečima, nama se opet predlaže da prihvatimo nekakvo unijatsko viđenje primata rimskog episkopa“, smatra episkop Ilarion. „Ako je to korak ka razrešenju situacije, onda se veoma bojim da takvo njeno razrešavanje neće nadahnuti Pravoslavne, koji vide Uniju kao potpunu protivrečnost njihovom shvatanju eklisiologije i kao izdaju Pravoslavlja“. “ Godine 1993. u Balamandu katolici i Pravoslavni su došli do zaključka da Unija ne može biti sredstvo ujedinjenja, a sada, nakon petnaest godina, predsednik Papskog saveta za ostvarenje hrišćanskog jedinstva priziva nas na prihvatanje unijatskog viđenja rimskog primata“, dodao je on, zaključivši: „Nama ne treba nova Unija. Nama je neophodna strateška saradnja, koja bi isključivala svaki prozelitizam. Nama je još neophodno produženje bogoslovskog dijaloga, ali ne zato da Pravoslavni postanu unijati, već za razotkrivanja eklisioloških nesuglasica između rimokatolika i Pravoslavnih“.\nVeoma je utešno to što se pravoslavna svest protivi licemernom tumačenju primata vlasti. Prvenstvo vlasti u Katoličanskoj (Vaseljenskoj) Crkvi pripada Vaseljenskom Saboru, o čemu je zvanično govorio 1973. godine blažene uspomene patrijarh Dimitrije i što uspešno komentariše profesor Evangel Teodoru.\nHirotonija novog unijatskog episkopa u Atini sobom predstavlja još jedan snažan i žalostan ispad Vatikana protiv Pravoslavlja, upravo protiv Grčke Crkve. U poslednjim godinama primećeno udruženo delovanje unijata (posebno je značajna izjava predstojatelja Svetih Pravoslavnih Crkava) naišlo je na tipičan odgovor Vatikana – otvorenu podršku Uniji. Opet, pred nama se sa novom silom pojavljuje pitanje: koji smisao ima bogoslovski dijalog, ako Vatikan pozdravlja, blagosilja i podržava Uniju ?\nPravoslavni pastiri koji raspolažu istančanim dogmatskim i eklisiološkim kriterijumima, shvataju da se Pravoslavna Crkva podvrgava ruglu, a pravoslavna pastva izlaže opasnosti, kada se bogoslovski dijalozi održavaju pri takvim okolnostima. Pobožni Pravoslavni narod je takođe pokazao zabrinutost, kada počinje da shvata da se nakon vekovnih kontakata i skoro trideset godina sprovođenja zvaničnih dijaloga ne otvara perspektiva obraćanja rimokatolika Pravoslavnoj Veri i njihovog vraćanje u okrilje Jedne, Svete, Saborne i Apostolske Crkve, tj. Pravoslavlja, već se samo iznose uveravanja o „pravoslavnosti“ rimokatolika.\nOčigledno je da se Pravoslavni narod niukom slučaju neće složiti sa takvom perspektivom. On trpi do izvesnog vremena, da u Crkvi ne bi došlo do prevremenih raskola, ali nema nameru da prihvati saborno potvrđivanje onoga što se dešava suprotno Kanonima. Tim više, nema nameru da trpi ustupke u dogmatskim pitanjima i njihovo saborno ozakonjivanje. Nepromenljivi i čvrsti kriterijumi za pravoslavni narod jesu dogmatsko učenje Vaseljenskih Sabora i Svetih Otaca i kanonsko uređenje Pravoslavne Crkve. Svaki put kada pravoslavni hrišćani vide da se nasrće na ta dva stuba Pravoslavlja, oni se žaloste, tuguju srcem i mole Gospoda da sačuva Svoju Crkvu, da pokaže Svoje episkope čuvarima Božanskih Dogmata i Sveštenih Kanona, mole se da ne dođe trenutak, kada će se dogoditi odlučenje od crkvenog opštenja onih ljudi koji odbacuju „jednom predanu veru“, jer po rečima Istočnih Patrijaraha, Pravoslavni narod poseduje posebnu svest: „… kod nas ni Patrijarsi, ni Sabori nikada nisu mogli da donesu nešto novo, jer je kao zaštinik Vere uvek istupalo samo telo Crkve, tj. sam narod, koji je želeo da njegova religija ostane u vekove nepromenjiva i saglasna veri njegovih Otaca.“\n Da to nije tako pogledaj članak arhimandrita Georgija „O SJEDINJENJU PRAVOSLAVNE I RIMOKATOLIČKE CRKVE KOJE PRIPREMA VATIKAN“ (Γεωργίου (Καψάνη), ἀρχιμ., Καθηγουμένου Ἱερᾶς Μονῆς Ὁσίου Γρηγορίου Ἁγίου Ὄρους, Ἀνησυχία γιά τήν προετοιμαζομένη ἀπό τό Βατικανό ἕνωση Ὀρθοδόξων-Ρωμαιοκαθολικῶν / Παρακαταθήκη, Τ. 54 (2007).\n Vidi radove: «Unija juče i danas» (Ἡ οὐνία χθές καί σήμερα (συλλογικός τόμος π. Γ. Δ. Μεταλληνοῦ, Δ. Γόνη, δ. Ἡ. Φρατσέα, δ. Ε. Μοράρου καί ἐπισκόπου Βανάτου Ἀθανασίου Γιέβιτς), ἐκδ. Ἁρμός, 1991); «Istorijski pregled razloga i posledica sjedinjenja pravoslavnih Transilvanije sa katoličkom crkvom (Unija u Transilvaniji od XVIII do XXI v.) (Ἀμβροσίου ἐπισκόπου Giorgiou, Ἱστορική θεώρηση τῶν αἰτιῶν καί τῶν συνεπειῶν τῆς Ἕνωσης τῶν Ὀρθοδόξων τῆς Τρανσυλβανία μέ τή Ρωμαιοκαθολική Ἐκκλησία, ἔκδ. Πουρναρᾶ, Θεσσαλονίκη 2006); «Crkvena samosvest pravoslavnih nakon pada Carigrada do početka XX v.» (Γεωργίου (Καψάνη), ἀρχιμ., Καθηγουμένου Ἱερᾶς Μονῆς Ὁσίου Γρηγορίου Ἁγίου Ὄρους, Ἡ Ἐκκλησιαστική Αὐτοσυνειδησία τῶν Ὀρθοδόξων ἀπό τῆς Ἁλώσεως μέχρι τῶν ἀρχῶν τοῦ 20οῦ αἰῶνος. Στό συλλογικό τόμο Εἰκοσιπενταετηρικόν (ἀφιέρωμα στόν Μητροπολίτη Νεαπόλεως καί Σταυροπόλεως κ. Διονυσίου), Θεσσαλονίκη 1999); Janicka unija i politika Vatikana juče i danas (Τιμοθέου Ἰ. Τιμοθεάδη, Ἡ Οὐνία Γιαννιτσῶν καί ἡ πολιτική τοῦ Βατικανοῦ χθές καί σήμερα. Γιαννιτσά, 1992).\n Novina Καθολική, φ. 3046 (18.04.2006).\n Novina Ὀρθόδοξος Τύπος (08.12.2006).\n Novina Ἐκκλησιαστική Ἀλήθεια (31.03.1907)\n Vidi. Παπαδοπούλου–Κεραμέως, Ἀνάλεκτα Ἰεροσολυμιτικῆς Σταχυολογίας. Τ. 2, Βρυξέλλες 1963, σ. 314, 389, 395-396. Takođe Ἰ. Καρμίρη. Τά δογματικά καί συμβολικά μνημεῖα τῆς Ὀρθοδόξου Καθολικῆς Ἐκκλησίας, τ. ΙΙ, Graz–Austria 1968, σ. 821-859 [901-939] i 860-870 [940-950].\n S.O.P., t. 327 (april 2008), p. 7-9. Vidi takođe slične izjave ValteraKaspera u članku Evangelosa (Εὐαγγέλου Δ. Θεοδώρου, Πρόσφατες ἐπισημάνσεις τοῦ καρδιναλίου Walter Kasper…, cit. gore, σ. 281-289), koji svedoče da je to postojana politika Vatikana.\n To jest Pravoslavnoj. Za razliku od rimokatolika Pravoslavni u ovaj naziv uključuju ne samo vaseljenskost, već i sveobuhvatnost istinske Crkve, punoću Istine koja se u njoj sadrži, spasavajućom za svakog čoveka i na svakom mestu. – prim. prev.\n Εὐαγγέλου Δ. Θεοδώρου, Πρόσφατες ἐπισημάνσεις τοῦ καρδιναλίου Walter Kasper…, cit. gore, σ. 287-288.\n Θεωδόρου Ζήση, πρωτοπρ. Οὐνία: ἡ καταδίκη της, ἔκδ. Βρυέννιος, Θεσσαλονίκη 1993. Κωτσιόπουλου Κ., Ἡ Οὐνία στήν ἑλληνική θεολογική βιβλιογραφία, ἔκδ. Βρυέννιος 1993. U istoriju Crkve već su ušli klasični tekstovi na tu temu: „Okružna Poslanica protiv Unije“ i tri poslanice unijatima episkopa teodorupoljskog Georgija Halavdzisa, arhiepiskopoa atinskog Hrizostoma Papadopulosa. (vidi. Φύσις καί χαρακτήρ τῆς Οὐνίας, ἔκδ. Φοίνικος, Ἀθήνησι 1928).\nTekst: Οὐνία: ἡ μέθοδος τοῦ παποκεντρικοῦ οἰκουμενισμοῦ\nIzdato: T. 60, 2008\nObjavljeno: 17. septembar 2008.\nLektura: Rodoljub Lazić\nKljučne reči: Arhimandrit GEORGIJE Kapsanis