Foto: Screenshot, youtube/Energija\nMnoge generacije su 90-ih odrastale uz hitove grupe "Energija", među kojima su najveći "Snage mi ponestaje", "Sedam dana", "Suze"...\nMeđutim, malo ko danas može da se sjeti da je Ana Kokić svojevremeno, na početku svoje muzičke karijere, bila pjevačica u pomenutoj grupi. Njeno angažovanje je trajalo sve do 2003. godine, kada se upustila u saradnju sa "Blizancima".\nVeć 2006. godine je objavila svoj prvi solo album "Mojne mala" za Grand produkciju.\nVremenom je nizala hitove poput "Čujem da", "Svejedno", "Ljetnja šema", "Ako ljubav nestane", "Ljubav na papiru", "Da li je ljubav sve to"...\nTrenutno je u medijima u žiži interesovanja zbog razvoda sa nekadašnjim suprugom vaterpolistom Nikolom Rađen, sa kojim ima dvije ćerke.


Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"! | Forum Krstarice\nEvropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\n19.01.2011. u 15:24 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\ni to je ta eUropa u koji bi neki da Srbija ide?\nU rezoluciji evro-integraciji Srbije se ističe da odluka Saveta ministara EU da se učini novi korak ka prijemu Srbije u EU predstavlja "važan doprinos stabilnosti na Zapadnom Balkanu".\nEvropski poslanici su prihvatili i amandman grupe "Zelenih" u kojem se "poziva Vlada Srbije da u dijalog s Kosovom uđe bez daljeg pozivanja na nove pregovore o statusu ili podeli".\nRezolucija nije obavezujući dokument za Savet ministara EU i Evropsku komisiju koji su do sada stajali iza zajedničke rezolucije Srbije i EU donete u UN, u kojoj se samo poziva na "dijalog" bez ikakvih ograničenja.\nU toj danas usvojenoj političkoj preporuci, EP pozdravlja "spremnost Vlade Srbije da obnovi dijalog s Kosovom u okviru EU i traži da to počne bez odlaganja".\n19.01.2011. u 15:27 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\n19.01.2011. u 15:33 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nPa sta ocekivati od zlocinacke organizacije EU koja bombarduje i otima suverenim drzavama teritorije?\n19.01.2011. u 15:34 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nS obzirom da vi sami podržavate otimanje suverenih teritorija, malo je licemerno da kukate i mantrate nad Kosovom.\n19.01.2011. u 15:36 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nS obzirom da ti podrzavas agresiju nato pakta na svoju zemlju malo je ludo dati ti za pravo da ista pricas\n19.01.2011. u 15:37 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nNe podržavam. Nije lepo to što lažeš. Očekivano jeste, ali nije lepo.\n19.01.2011. u 15:38 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nNe lazem,nego podrzavas.\nA i na ovoj temi podrzavas secesiju Kosmeta tako da ti i to dodje na slicno.\n19.01.2011. u 15:40 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nJok. Vi podržavate ono u Sudanu, podržavate ono sa Južnom Abhazijom i šta sve ne. Štaviše, svako otcepljenje podržavate osim Kosova. Licimuri nijedni...\n19.01.2011. u 15:43 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nNe podrzavam ja,a i da podrzavam podrzavam u inat a inat i licimurstvo nema veze jedno sa drugim\n19.01.2011. u 15:56 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nТреба послати БоТу да растури тај парламент.Шта имају да њему они ово-оно?\n19.01.2011. u 16:04 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\n19.01.2011. u 16:39 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nСамо идиоти од носилаца власти у Србији могу ћутати и прихватати одлуке ове "европске институције".\nЈедини прави одговор јесте:\nЕвропо, не мешај се у унутрашња питања Србије!\nА они, стари европски лицемери нека млате празну сламу и дижу руке да "усвајају" некакве одлуке.\nСрбија МОРА окренуту леђа тој курвинској , фашистичкој и АНТИСРПСКОЈ ЕВРОПИ.\n19.01.2011. u 16:47 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nDa se malo podestimo "evropskog" paralamenta i "evropskog" predsednika\nmogu da donesu i zaljkucak o kolonizaciji Marsa,ako hoce, dok zemlje clanice ne prebace suverenitet na njega i politicki stanu iza isto,taj parlament je goli ******.\n19.01.2011. u 16:49 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nsobzirom da podrzavas okupaciju i rasturanje Srbije malo je licemerno da ti kao domaci izdajnik bilo sta pricas.\n19.01.2011. u 16:58 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nTihi, ili podržavaš pravo nekoga da svoj put nastavi sam - ili ne podržavaš. Nema da tamo podržavaš, a u tvom dvorištu ne podržavaš.\n19.01.2011. u 17:00 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\n19.01.2011. u 17:21 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nSta bre ti lupetas konstatno,svaki pedalj svoje parce moras da postujes hteo to ili ne a tudji uopste ne moras dok ne krocis na njihovo tlo ili pak mozes ali nenasilno.\n19.01.2011. u 17:29 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nNe možeš da si protivnik separatizma, a da ga podržavaš u skoro svim ostalim slučajeima osim u svom. Dva i dva.\n19.01.2011. u 17:31 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nХехехе... али свињоглави и Јавни сервис РТС-а ево баш сада У ВЕСТИМА ЈЕ ИЗОСТАВИО ОВАЈ ДЕО ИЗВЕШТАЈА ИЗ ЕУрупСКОГ ПАРЛАМЕНТА... па мислим, стварно све постаје дно дна... ни речи о овоме...\n19.01.2011. u 17:33 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nKo moze da zamisli Kena Tetivu , Shuntavog,Djeliconija , Dinkica Besplatnu Akciju ,Chedu Ciganina,Tomu grobara ,Acu Silikonca na chelu Srpske Vojske ???\n19.01.2011. u 17:34 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nU svom moras da si protivnik separatizma u drugim slucajevima kako ti se prohte,kapis?\n19.01.2011. u 17:35 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nPa divno. Ali ovo "svom" mogu da kažu samo ljudi sa Kosova, a ne ti, Tihi i Roki.\n19.01.2011. u 17:36 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nЗашта нолке бомбе и октобарска револуција?\nДа би Србима било боље, као што оће неки да представе?\nНо, ваљда је сад и последњој домаћици јасно,који су услови за даљња обећања.\n19.01.2011. u 17:42 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nNe razumem cemu ova frka - JA se vec 15 godina zalazem za Rusko Srpske Integracije - cak uopste i ne pratim sta ta bagra iz EU baljezga .\nSa velikim zadovoljstvom mogu da izjavim : moj projekat ima vise pristalica i izgleda na uspeh od projekta Bote & comp .\n19.01.2011. u 17:43 - Evropski parlament upozorio Srbiju da ne krsi "kosovski suverenitet"!\nEvo na RTS-u sad kazu da je SNS pozdravio ratifikaciju sporazuma i ocenio da je to pozitivna stvar , ako tako misle patriotske, intelektalne i moralne gromade Aca i Pussy zasto bi onda mi sumnjali u dobre namere EU .


ŠAF | Škola animiranog filma, Vranje | Page 6\nMolba je da ova informacija stigne do mladih i “manje mladih” koji iz raznih razloga smatraju da im je mogućnost školovanja uskraćena, naročito osobama sa invaliditetom. Ako bi mogli proslediti poruku ili postaviti link na vašem sajtu… kako god, jer je malo škola čija je diploma vredna a uslovi studiranja prilagodjeni modernom dobu. Nadam se…\nU okviru manifestacije Evropska noć muzeja – deset dana od 10 do 10, 16. maja 2015. godine, od 10 do 22 sata ŠAF Vranje je u svojim prostorijama prikazivao filmove iz svoje produkcije! U kutku Muzeja animacije Srbije-Vranje posetioci su imali priliku da se upoznaju sa eksponatima a sve u vezi sa animiranim filmom. Od 18:00…\nU subotu 25.04.2015. godine, u okviru časa šafovci su snimili animirani film u tehnici piksilacija u gradskom parku. [Show slideshow]\nRadio Beograd uzivo je realizovao program iz Vranja, 17.04.2015. godine. Gosti voditelja Aleksandra Petrovica radio emisije “Talasanje” bili su Snezana Trajkovic (direktorka JU SAF-a) sa decom (Miljana Spasic i Andrea Virag). [Show slideshow]\n— 6. aprila 2015.\nJedan dan u ŠAF-u, 04.04.2015. godine [Show slideshow]


Otvorena vrata u kompaniji BAT - VOM\nNaslovnaVestiDruštvoOtvorena vrata u kompaniji BAT\nOtvorena vrata u kompaniji BAT\npetak, 5. aprila 2019 : 13:13\nKompanija British American Tobacco (BAT) ogranizovala je tradicionalni Dan otvorenih vrata u svojoj fabrici u Vranju i na taj način omogućila najboljim studentima i mladim ljudima koji traže posao da upoznaju potencijalnog poslodavca kroz susret sa radnim okruženjem.\nTim povodom, fabriku su posetili dugogodišnji partneri te kompanije iz Filijale Nacionalne službe za zapošljavanje (NZS) u Vranju i Visoke škole primenjenih strukovnih studija.\nStudenti i mladi ljudi koji traže posao posredstvom Službe za zapošljavanje bili su u prilici da se upoznaju sa načinom rada fabrike, prisustvuju procesu proizvodnje, upoznaju kulturu internacionalnog proizvodnog okruženja, kao i da od menadžmenta kompanije BAT dobiju odgovore na sve što ih interesuje po pitanju profesionalnog razvoja i planiranja karijere.\nPrethodni tekstBojevo gađanje u Pčinjskom okrugu\nSledeći tekstBesplatni preventivni pregledi u Pčinjskom okrugu


Glas naroda: Ko je nadležan za “nepropisno parkirane” kontejnere u Banjaluci?! | Banjaluka.net\nGlas naroda: Ko je nadležan za “nepropisno parkirane” kontejnere u Banjaluci?!\nKo je nadležan za “nepropisno parkirane” kontejnere u Banjaluci?! Možda jeste retoričko ali svakako je jedno od učestalijih pitanja koje se sve više postavlja među građanima glavnog grada Republike Srpske.\nUčestalo “nepropisno parkiranje” kontejnera veliki je problem kako za pješake, tako i za bicikliste a najviše za osobe sa invaliditetom. Kako zaobići prepreku postavljenu namjenski iako bi trebalo da gradske vlasti uklanjaju prepreke koje smetaju ovoj populaciji građana glavnog grada?!\nSlike ovako postavljenih kontejnera sve češće se nalaze na društvenim mrežama i javno se diskutuje o ovom problemu.\nJedan od savjesnih građana pisao je komunalnoj policiji grada a ovako izgleda njihov odgovor kao i mejl građanina:\n“Ovom prilikom bih želio da izrazim nezadovoljstvo rješenjem komunalnog preduzeća da kontejnere za smeće postavljaju (parkiraju) gdje im padne na pamet (trotoare i sl.), a ne na za to predviđena (posebno uređena mjesta). Molim vas da sa komunalnim preduzećem nađete adekvatno rješenje da bi pješaci, invalidi u kolicima i roditelji sa dječijim kolicima mogli nesmetano da se kreću trotoarima i ostalim pješačkim zonama.”\nTu je i odgovor komunalne policije o nadležnostima:\n“Komunalna policija vrši nadzor nad javnim površinama u koje spadaju i pješačke površine i trotoari.\nKonkretnu prijavu možete proslijediti na dežurni telefon 051-306-464, a po prijemu prijave komunalna policija će preduzeti mjere iz svoje nadležnosti.”


Dani vlaške(rumunske) kulture - Božidarac 28 i 29 septembra 2019.\nDani vlaške(rumunske) kulture u Beogradu - Kulturno Prosvetni centar Božidarac 28. i 29. septembra 2019.\nU periodu od 28. do 29. septembra, prvi put je organizovano predstavljanje vlaške(rumunske) kulture iz istočne Srbije u glavnom gradu, Beogradu. Manifestacija pod nazivom "Dani kulture Rumuna / Vlaha", organizovana je u Kulturno Prosvetnom centru Božidarac od strane Kongresa Vlaha Srbije.\nU subotu, 28. septembra, u 10.00 časova, otvorena je izložba fotografija koja je obuhvatala fotografije specifičnosti tradicionalnog života i kulture Vlaha(Rumuna) u vlaškim selima istočne Srbije. Između ostalih na fotografijama su se mogle videti: Tradicionalne rumunske nošnje, crkve koje su na tom području gradili vlaški vladari iz 14. i 15. veka. Pejzaž rumunskog(vlaškog) sela, tradicionalni orkestar sa instrumentima ...\nDani vlaške kulture u Beogradu - Božidarac 28 i 29.09.2019.\nU nedelju, 29. septembra, u 13.00 sati je održana konferencija posvećena kulturi, jeziku, istoriji, ali i trenutnoj političkoj situaciji u kojoj se nalazi zajednica Rumuna / Vlaha iz istočne Srbije. Izložbenu salu Kulturno Prosvetnog centra Božidarac posetilo je preko 100 posetilaca iz Beograda.\nOd pozvanih zvaničnika bio je prisutan samo rumunski konzul iz Varšca, Dan Konstantin. Na žalost, predstavnici rumunske ambasade u Beogradu, iako pozvani, nisu bili prisutni na tom događaju, iako je sedište ambasade samo 15 minuta udaljeno od mesta na kome se događaj odvijao.\nDr Slavolub Gacović: - Rumuni iz istočne Srbije govore dako-rumunski dijalekt rumunskog jezika sa dva narečija ili pod-dijalekta, bananskim i oltenskim ... Srbija pokušava preko sa Vlaškog nacionalnog saveta, da napravi veštački takozvani "vlaški jezik" od ta dva narečija rumunskog jezika.\nNa otvaranju tribine objavljen je dokumentarni film o zajedničkoj kulturi Rumuna sa obe strane Dunava. Nakon projekcije filma, doktor istorije dr Slavolub Gavicović iz Zaječara govorio je o rumunskom jeziku i pokušaju standardizacije takozvanog "vlaškog jezika". Dr Gatović je u svom govoru izneo naučne argumente protiv standardizacije takozvanog "vlaškog jezika". Rekao je da Rumuni iz istočne Srbije govore dako-rumunski dijalekt rumunskog jezika sa dva narečija ili pod-dijalekta, bananskim i oltenskim. On smatra da danas, problem rumunskog jezika u istočnoj Srbiji nije naučne već političke prirode. Što se ne bi smelo dešavati.\nOtac Bojan Aleksandrović, protojerej Priobalne Dakije i administrativni Vikar timočki: Nakon otpuštanja sveštenika koji su držali službu na rumunskom, tokom 20-og veka, Srpska pravoslavna crkva započela je agresivnu asimilaciju Rumuna u istočnoj Srbiji.\nOn je govorio i o rumunskim crkvama koje su u istočnoj Srbiji gradili vlaški(rumunski) vladari iz 14. i 15. veka. Sve te crkve i manastiri izgrađeni su u srednjem veku tokom otomanske okupacije Srbije.\nGovorilo se o jednom manastiru, onom iz Lapušnje koji je izgradio Basarab I i koji je danas napušten i u kome je služba zabranjena na rumunskom jeziku, na njihovim improvizovanim vratima je postavljen katanac od strane srpskog sveštenika, tako da rumunski sveštenici nemaju pristup. "Ja službu držim ispred manastira na zaključanim vratima za vernike vlaške pravoslavne crkve" rekao je otac Bojan. Zatim je govorio o služenju liturgije u ovim crkvama i manastirima na rumunskom jeziku sve do kraja 19. veka.\nDragomir Dragić: - Srpska pravoslavna crkva imala je i još uvek ima najveću ulogu u asimilaciji Rumuna iistočnoj Srbiji.\nJedan od govornika na tribini bio je Dragomir Draghić iz Bora, predsednik Foruma Vlaha, koji je govorio o svim metodama koje i danas koristi Srbija u asimilaciji Rumuna istočnoj Srbiji. Njegov stav je da je Srpska pravoslavna crkva imala i još uvek ima najveću ulogu u asimilaciji Rumuna istočnoj Srbiji. Takođe je govorio o pojedinim Rumunima koji su bili poslanici u parlamentu Kraljevine Srbije u drugom polovini 19. og veka, koji su pokušavali da poboljšaju položaj Rumuna u Srbiji, oni su međutim često dobijali pretnje smrću, te su bili primoravani da odustanu od svojih zahteva.\nDušan Prvulović: - Rumunija ne čini dovoljno da podrži rumunsku(vlašku) zajednicu u istočnoj Srbiji koja je podvrgnuta agresivnoj asimilaciji od strane Srbije.\nPoslednji govor bilo je izlaganje Dušana Prvulovića, direktora Komiteta za ljudska prava u Negotinu i jednog od koordinatora Kongresa Vlaha - KVS a u Srbiji. Prvulović je govorio o trenutnoj političkoj situaciji u kojoj se nalazi zajednica Rumuna / Vlahi u istočnoj Srbiji. Dao je prikaz loše situacije u školama u istočnoj Srbiji gde se deci otežava ili onemogućava da uče rumunski jezik, nemaju pristup od mas-medijima na rumunskom, odvraćaju se od verske službe na rumunskom. Isto važi i za izgradnju rumunskih crkava u istočnoj Srbiji. Dušan Prvulović je reako da Rumunija ne čini dovoljno da podrži rumunsku(vlašku) zajednicu u istočnoj Srbiji koja je podvrgnuta agresivnoj asimilaciji od strane Srbije.\nGalerija izloženih fotografija u okviru izložbe.


Stanojeviæ: “Napad iz svih oružja“ - B92.net\nStanojeviæ: “Napad iz svih oružja“\nFudbaleri Partizana u sredu od 20.45 doèekuju makedonsku Škendiju u prvom meèu drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona.\nIzvor: B92 utorak, 12.07.2011. | 13:08 Srbija, Makedonija\n'Crno-beli' sa mnogo problema ulaze u ovaj ciklus kvalifikacija, najviše glavobolje srpskom šampionu zadaje neuigranost odbrane, ali æe moæi da raèuna na prvog napadaèa Brazilca Eduarda.\nIpak, trener Aleksandar Stanojeviæ najavljuje ofanzivnu igru protiv šampiona Makedonije koji ne bi trebalo da predstavlja visoku preponu na putu ka drugom uzastopnom uèešæu u Ligi šampiona.\nTrener 'crno-belih' Stanojeviæ pred taj duel rekao je da æe njegovi izabranici iz svih oružja napasti odbranu šampiona Makedonije.\n"Uvek su prve utakmice najvažnije i najneizvesnije, ali smo mi favoriti i sigurno æemo ih napasti iz svih oružja. Uz svo poštovanje prema protivniku mislim da smo kvalitetniji tim, imamo iskustvo igranja u Evropi, jaèe prvenstvo i na osnovu tih parametara zakljuèujem da smo u prednosti“, naglasio je Stanojeviæ.\nStanojeviæ je istakao da æe svojim igraèima savetovati da budu veoma strpljivi protiv Škendije.\n"Neæemo žuriti da povedemo u petom minutu jer se posao sigurno ne završava u Beogradu. Tražiæu da uspostavimo naš prepoznatljiv stil igre. Èak i ukoliko primimo gol nije strašno jer sam uveren da možemo da postignemo mnogo više pogodaka od njih“, rekao je Stanojeviæ.\n"Oni imaju dva veoma opasna napadaèa koji malo uèestvuju u odbrani, a posebno su nezgodni kada protivnik izgubi loptu. Moramo da budemo obazrivi u tim trenucima“, dodao je trener Partizana.\nStrateg Partizana otkrio je da veæ zna tim za meè u sredu, a u njemu bi trebalo da bude i Eduardo, pošto je sertifikat za njega stigao u Humsku. Stanojeviæ je, takoðe, pozvao navijaèe da u što veæem broju doðu da bodre 'crno-bele'.\n"Da bi što više navijaèa došlo na otvaranje sezone odluèili smo da nijedan pripremni meè ne odigramo pred otvorenim tribinama. Želim da doðu u što veæem broju, a mi æemo se potruditi da na terenu damo maksimum i pridobijemo njihove poverenje. Ako ne kvalitetom, onda bar fanatiènom borbom“, rekao je Stanojeviæ.\nPrema dogovoru klubova i Ministarstva unutrašnjih poslova dve zemlje, u oba meèa preporuèuje se nedolazak gostujuæih navijaèa. Žreb za 3. kolo kvalifikacija za Ligu šampiona održaæe se u petak.


Portonovi Kumbor Herceg Novi | Rivijera Nekretnine\nID nekretnine 1763\nTip nekretnine Stan/apartman\nLocation HERCEG NOVI, Kumbor\nPortonovi Kumbor Herceg Novi. Portonovi je nadahnjujuci rezort smjesten na ulazu u Bokokotorski zaliv. Individualne stambene jedinice i lokali dizajnirani su za potrebe najzahtjevnijih kupaca. U rezortu se nalazi prvi One & Only hotel u Evropi zajedno sa Espace Chenot Health Wellness SPA centrom.\nRezort je gradjen u tradicionalno mediteranskom stilu sa kombinacijom teksturiranog crnogorskog i venecijanskog stila. Stanovnici mogu birati izmedju znacajnog niza stanova, penthausa i vila u pojedinim zonama isprepletenim uredjenim stazama, svi sa svijetlim i elegantnim unutrašnjostima i opremljeni za moderan i udoban život sa parkingom za automobile.\nRezort sadrži dva parka, zajedno s teniskim klubom, privatnim i zajednickim bazenima za uzivanje, te brojnim vijugavim stazama ili setalištem uz obalu.\nMarina Residences se nalaze na obali mora i veoma su elegantne i savremene. Drvo i staklo su se kombinovali za elegantan izgled. Elegantni unutrašnji prostori dizajnirani su tako da odražavaju nautičko okruženje, a Sky Villas krase beskonacni bazeni i predivan pogled na marinu i zaliv.\nMarina ima 238 vezova za rezidencijalne i gostujuce jahte koje podrzavaju usluge marine, ukljucujuci duty – free fuel supply . Okruzena je bogatim sadrzajima, ukljucujuci luksuzne galerije, kafice, gelaterije, koktel barove, salone i fine restorane za rucavanje u kojima se posluzuju razne kuhinje od crnogorske do azijske, a sve imaju svoj karakter i stil.\nElegantno smjesten na gracioznom ulazu u Bokokotorski zaliv, One & OnlyPortonovi, besprijekorno je utociste sa 113 soba i 10 brendiranih vila – prvi One & Only u Evropi.\nSvojim korisnicima mnostvo usluga pruza firma za upravljanje odmaralistem Portonovi koje ukljucuju: usluge internog dizajna, snadbijevanje paketima namjestaja po mjeri, brigu o apartmanima, recepciju i 24-satno obezbjedjenje, medicinski centar, teretanu, heliodrom, vodeni taksi, podzemni parking.\n* jednosobni apartmani od 50 m2-127 m2\n* dvosobni apartmani od 129 m2 – 229 m2\n* trosobni apartmani 170 m2 – 254 m2\nPlaninska dvojna kuca Vrbanj Herceg Novi Dvosoban stan sa dvoristem Topla 1 Herceg Novi


"Napolje SAD, NATO i njihove baze" i okrvavljena grèka zastava FOTO/VIDEO - B92.net\nBeograd/Atina -- Hiljade Grka svih uzrasta su u povorci prošle ulicama Atine na godišnjicu krvavog gušenja studentske pobune protiv vojne diktature 1973. godine.\nIzvor: Beta, Sputnjik nedelja, 17.11.2019. | 19:23\nAtmosfea je, kao i uvek tog dana, bila napeta, uz jako prisustvo policije.\nTa manifestacija obièno preraste u nemire, èesto nekim aktuelnim povodom, i jer komemoraciju redovno prate nasilne grupe samozvanih anarhista.\nPovorke su danas organizovane i u drugim gradovima Grèke.\nDanašnja komemoracija prireðena je po 46. put, na godišnjicu studentske pobune u Politehnièkoj školi u Atini protiv režima pukovnika koje su instalirale i podržavale SAD (1967-1974). Kada su tenkovi upali u univerzitetski kompleks, poginulo je najmanje 24 ljudi, ali konaèan broj nije utvrðen jer je vojska odnela njihova tela.\nTokom istorijski važne posete Grèkoj 1999. godine, predsednik Bil Klinton se javno, pred novinarima i TV-kamerama, izvinio u ime vlade SAD zbog podrške vojnoj hunti u okviru amerièke taktike tokom "Hladnog rata".\nNekoliko hiljada ljudi otišlo je danas, kao i svakog 17. novembra, do Ambasade SAD u Atini koja ima godinama dograðivano, jako fortifikacijsko, a danas i dodatno policijsko obezbeðenje.\nSvakog 17. novembra krvava zastava Grèke koja se u noæi gušenja pobune studenata vijorila iznad ulaza Politehnièke škole, tradicionalno se nosi na èelu kolone.\nDemonstranti, kojih je bilo 10.000 prošle godine, redovno koriste ovu priliku da osude "amerièki imperijalizam", a poslednjih godina su osuðivali i mere štednje koje su meðunarodni kreditori, MMF i EU, nametnuli Grèkoj tokom dužnièke krize, za koju veruju da je bila izazvana spolja.\nOve godine atmosfera je posebno napeta zbog letošnjeg dolaska na vlast stranke desnice, "Nove demokratije", èiji je najavljeni prioritet bezbednost graðana, dok je u prethodno vladajuæoj veæini populistièke "Sirize" bilo i simpatija prema mladim "anarhistima" i osoba koje su bile u njihovim redovima.\nU komemorativnoj povorci, uzvikujuæi parole, danas je bio i donedavni predsednik Vlade, Aleksis Cipras.\n"Pošaljimo dobru poruku na današnji dan godišnjice", pozvao je novi gradonaèelnik Atine Kostas Bakojanis, unuk Konstandinosa Micotakisa, nekadašnjeg premijera iz redova "Nove demokratije", politièara koji je doprineo padu centristièke vlade 1965. što je bio politièki uvod diktaturu, bio i zatoèenik pukovnièke hunte, a posle njenog zbacivanja meðu onima koji su obnavljali demokratsko ureðenje u Grèkoj.\nUoèi današnje komemoracije, Skupština Grèke je u èetvrtak izglasala strože zatvorske kazne za ulièno nasilje. Za bacanje "molotovljevih koktela", èesto tokom demonstracija, kazna je do deset godina zatvora, dvstruko veæa nego ranije.\nI Cipras u povorci\nTanjug/Panayiotis Tzamaros/InTime News via AP\nNekoliko stotina studenata donelo je danas okrvavljene grèke zastave do amerièke ambasade, otpevalo grèku himnu i razišlo se. U toku su masovne demonstracije u èast seæanja na ustanak. Demonstranti nose transparente i skandiraju: "Napolje SAD, napolje NATO i njihove baze", prenosi Sputnjik.\nU povorci je bio i bivši premijer Aleksis Cipras, koji je izgubio izbore u julu, zajedno sa drugim zvaniènicima partije Siriza.\nMnogo ljudi je od petka položilo vence i karanfile ispred Nacionalnog tehnièkog univerziteta, gde su tenkovi probili kapiju i u krvi ugušili pobunu.\nManifestacije se održavaju uz jako obezbeðenje policije. U centru grèke prestonice rasporeðeno je više od 5.000 policajaca, a celog dana je centralni trg Sintagma i okolne rejone nadletao helikopter.


Emir Kusturica Free Šta mi ovo treba – PDF, DOC & Kindle eBook free\n16 June 2020 Emir Kusturica0 on Šta mi ovo treba\nTrain Ticket Kaise Book Kare My Hindi Notes ¹ Emir Kusturica Free Šta mi ovo treba – PDF, DOC & Kindle eBook free\nEmir Kusturica ☆ 0 characters\nFree read È Šta mi ovo treba ¹ PDF, DOC, TXT or eBook Summary ê PDF, DOC, TXT or eBook ☆ Emir Kusturica Emir Kusturica ☆ 0 characters OMA LIČI Nadežda se rasplakala usred emisije pa demantovala OVO Stars h h Nadežda Biljić počela je da plače na samom početku priče o Tomi Paniću Pevačica je istakla da je imala veoma težak period pa je zbog toga Toma ušao u rijaliti foto PrintscreenAmi G show Nas dvoje smo imali Šta mi ovo treba by Emir Kusturica Goodreads Šta mi ovo treba book Read reviews from world’s largest community for readers ŠTA MI OVO TREBA Emir Kusturica | Delfi knjižare | Sve ŠTA MI OVO TREBA EmireSTA TI TO TREBAU svojoj knjizi ponovo si pokusao da bacis blato na Iliju Materica covjeka kojeg koliko znam nikad nisi ni sreo Taj covjek je bio heroj u ratu a potom i u miru U ratu je ranjen vise puta a u miru je radio na teskim zadacima u sumarstvu na gradnji puteva termoelektrane Kakanj zeljezare Zenica stvaranju kombinata Krivaja Zivio je casno a svi ŠTA MI OVO TREBA – Vukotić Media ŠTA MI OVO TREBA Emir Kusturica U ovoj knjizi je sve emocije sudbine drame ličnosti ideje stavovi polemike Iz dana u dan Nadarenom inteligentnom buntovnom stvaralačkom Emiru Kusturici nijedna tema nije ni daleka ni nepoznata Svaka mu je prisna Svaka izvire iz njegovih punokrvnih damara Svakoj je podjednako posvećen i odan Sa strašću Sa ljubavlju I kada piše o Emir Kusturica Šta mi ovo treba u Subotici YouTube Emir Kusturica Šta mi ovo treba u Subotici Nikola Tumbas Loading Unsubscribe from Nikola Tumbas? Sve što mi pripada Matija Bećković Duration Sve što mi pripada Zvanični ŠTA JE OVO? Kanalizacija izbacila džinovskog pacova ŠTA JE OVO? Kanalizacija izbacila džinovskog pacova Sta da radimo mi koji nemamo novca za Staru planinu ili Kopaonik koliko koraka dnevno mora da se prehoda da li meso sme da se przi na ulju koliko puta nedeljno sme da se jede testenina? Društvo ŽELITE DA POSTANETE POLICAJAC? Obavezno pogledajte ovaj snimak VIDEO Srbija DONETA NAJNOVIJA ODLUKA NEVEROVATAN PRIZOR U DVORIŠTU NOVOSAĐANINA Šta ovo NEVEROVATAN PRIZOR U DVORIŠTU NOVOSAĐANINA Šta ovo može da znači? Ovo voće više ne zna koje je godišnje doba pa je zbog visokih temperatura rodilo drugi put Objavljeno h ; Poslednjih dana imamo više letnje nego jesenje vreme temperatura je iznad višegodišnjeg proseka a dugo nam nije padala ni kiša To sve svakako utiče na poljoprivredu pa je sada već Nevestin ujak je objavio JEZIVE SLIKE SA Zenars Nevestin ujak je objavio JEZIVE SLIKE SA VENČANJA i ljudi NE VERUJU U ŠTA GLEDAJU Toliko mi je žao sestričine ovo je TUŽNO VIDEO KAKO DA OBJASNIM ŽENI I DECI ŠTA SE DOGODILO Ljupka Stević Privatni život je moja stvar To nije važno Ovo je veoma neprijatno Nedavno sam postao deda neugodno mi je Iza mene je težak period da objasnim ženi i deci šta se desilo U DEVETOJ DECENIJI SE UDAJE Ruška Jakić staje na LUDI Ja se udajem četvrti put sad i šta mi fali? priznala je Ruška i iznenadila sve u studiju SPEKULISALO SE O RAZVODU SANJE MARINKOVIĆ A EVO ŠTA JE ISTINA Voditeljka se OGLASILA i progovorila o SVEMU SUDBINA IH JE SPOJILA Voditeljka ODLOŽILA SVADBU ZBOG KORONAVIRUSA sve joj se poremetilo ali OVO JE KLJUČNO Pratite nas na društvenim mrežama PROČITAJTE JOŠ Poznati ŠTA MI PRIČAŠ JEBTE? Đoković se žestoko POSVAĐAO sa Šta mi pričaš šta odigraj? Odigraj jebte vik.\nSummary ê PDF, DOC, TXT or eBook ☆ Emir Kusturica\nFree read È Šta mi ovo treba ¹ PDF, DOC, TXT or eBook Summary ê PDF, DOC, TXT or eBook ☆ Emir Kusturica Emir Kusturica ☆ 0 characters Šta Mi Triba Ovo Sad YouTube Provided to YouTube by Croatia Records dd Šta Mi Triba Ovo Sad Alen Nižetić Trebaju Mi Noći Lude ℗ Croatia Records Released on Composer Alen ŽELJKO BEBEK ŠTA JE MENI OVO TREBALO YouTube Iz emisije Evergreen emitirane na CMC televiziji Željko Bebek Šta je meni ovo trebalo croatiarecords StayHome WithMe Ako ste ovo koristili žao nam je STARI STE Klinci ih Kako su mnogi od njih naveli ostali su u šoku kada su od mlađih ćlanova porodice dobijali pitnja šta je ovo i čemu to služi twittercom Moja devetogodišnja sestra me je pitala šta je ovo Šokirala se kad sam joj rekla da smo preko ove kasete gledali filmove napisala je ova tviterašica u opisu slike video kasete twittercom Pitao sam ćerku šta je ovo Rekla mi je da misli ŠTA MI SE DESILO ZAŠTO IZGLEDAM DEBELO? Glumice ŠTA MI SE DESILO ZAŠTO IZGLEDAM DEBELO? Glumice napravile POMETNJU zajedničkom fotografijom i ne ovo nema nigde samo u Srbiji M R IM Tweet; Foto instagramjagodenamagli Instagram Poslušajte vest preko audio fajla Lepe srpske glumice Jelisaveta Orašanin Nina Jaković Anja Alač Miljana Gavrilović pozirale su zajedno i pokrenule lavinu komentara ŠTA MI PRIČAŠ JTE Đoković PLANUO tokom meča i ŽESTOKO OVO ODAVNO NISMO VIDELI ŠTA MI PRIČAŠ JTE Đoković PLANUO tokom meča i ŽESTOKO se posvađao sa Vajdom VIDEO Tenis h h Najbolji teniser sveta Novak Đoković se posle velike borbe i drame u prvom setu plasirao u finale Mastersa u Rimu Đoković je u meču koji je trajao duže od dva sata bio bolji od Norvežanina Kaspera Ruda a ROBIJAŠ PRETIO STARLETI SMRĆU Stanija Dobrojević VAN Stanija Dobrojević VAN SEBE Ovo nije prvi put da se dešava evo šta mi je URADIO PRE PET GODINA IM A V Tweet; Foto z lončarević P Dimitrijević RAS Srbija Poslušajte vest preko audio fajla Bivši robijaš Kristijan Golubović sinoć je izrekao niz šokantnih poruka te je i javno pretio smrću starleti Staniji Dobrojević FOTO ŠTA MU JE OVO TREBALO? Sadik POKAZAO srednji prst OVO NISTE ZNALI Evo šta se dešava u MAŠINI ZA PRANJE SUDOVA postavljena KAMERA sve ZABELEŽENO Kultura NJENA SU SLIKA I PRILIKA Ovo je MAJKA DRAGANE I SLOBODE MIĆALOVIĆ sad je sve jasno PRIRODNA LEPOTA FOTO Kultura ON JE HRVATSKI APOLON Glumac je imao INTIMNE ODNOSE u toku predstave a bio je i u KARLEUŠINOM SPOTU Džet Šta mi znači ? Kurir Jer sada će nagrnuti oprezni ljudi koji poštuju savete pedijatra i lekara Nemamo mi tu šta da tražimo Pravilo je da se posle pakovanja još jednom lansiramo u a zatim mokri i bosi krenemo put kuće foto Promo Ako usput sretnemo i mog starog druga koji je ribar pa mu iskamčim koju svežu ribu za decu – e to smatram uspešnim danom na moru Ribice će se uskoro naći u NEMOJ MOLIM TE ŠTA VAM JE? Ovo su bile poslednje reči NEMOJ MOLIM TE ŠTA VAM JE? Ovo su bile poslednje reči Filipa sa Banjice PRESUDILI SU MU METKOM U GLAVU Osumnjičeni mladići su se na saslušanju branili da su Filipa ubili u samoodbrani Objavljeno h ; Marija Lepojević majka Filipa Lepojevića koji je septembra ubijen na Banjici kaže da je njen sin molio napadača da ga ne ubije Filip Lepojević je NEĆU DOZVOLITI DA MI UNIŠTI ŽIVOT KATASTROFA NA ŠTA NEĆU DOZVOLITI DA MI UNIŠTI ŽIVOT KATASTROFA NA ŠTA T.\nFree download Šta mi ovo treba\nFree read È Šta mi ovo treba ¹ PDF, DOC, TXT or eBook Summary ê PDF, DOC, TXT or eBook ☆ Emir Kusturica Emir Kusturica ☆ 0 characters Ao je Đoković Ubrzo se srpski teniser smirio i u drugom setu prikazao još bolji tenis te ubrzo izborio plasman u finale Pročitajte još SRBIN SAM I MOJA OSEĆANJA SU JASNA Žreb je hteo da naš trener igra protiv ekipe sa tzv Kosova u Ligi Evrope ovo je on ODLUČIO TREBA SEBI DA ČESTITAMO Predsednik Barselone progovorio o Emir Kusturica Šta mi ovo treba YouTube Manojlo Vukotić IK Vukotić i Emir Kusturicaprilog iz Vesti TV Sreće novembar ŠTA MI OVO TREBA Emir Kusturica | Delfi knjižare | Sve ŠTA MI OVO TREBA EmireSTA TI TO TREBAU svojoj knjizi ponovo si pokusao da bacis blato na Iliju Materica covjeka kojeg koliko znam nikad nisi ni sreo Taj covjek je bio heroj u ratu a potom i u miru U ratu je ranjen vise puta a u miru je radio na teskim zadacima u sumarstvu na gradnji puteva termoelektrane Kakanj zeljezare Zenica stvaranju kombinata Krivaja Zivio je casno a svi ŠTA MI OVO TREBA – Vukotić Media ŠTA MI OVO TREBA Emir Kusturica U ovoj knjizi je sve emocije sudbine drame ličnosti ideje stavovi polemike Iz dana u dan Nadarenom inteligentnom buntovnom stvaralačkom Emiru Kusturici nijedna tema nije ni daleka ni nepoznata Svaka mu je prisna Svaka izvire iz njegovih punokrvnih damara Svakoj je podjednako posvećen i odan Sa strašću Sa ljubavlju I kada piše o Wish šta si mi ovo poslao? YouTube Pretplatite se na nas kanal i pridruzite se zajednici sabsiteam Matias Šta je meni ovo trebalo YouTube This video is unavailable Watch ueue ueue Watch ueue ueue ŠTA SE OVO DESILO MILO KRENUO DA FORMIRA VLAST? Da li ŠTA SE OVO DESILO MILO KRENUO DA FORMIRA VLAST? Da li se sprema potpuni PREOKRET? Demokratska partija socijalista Crne Gore DPS spremna je za postizborne razgovore sa potencijalnim partnerima Objavljeno h ; Demokratska partija socijalista Crne Gore spremna je za postizborne razgovore sa potencijalnim partnerima To će pre svega saopštila je DPS biti one partije NEVEROVATAN PRIZOR U DVORIŠTU NOVOSAĐANINA Šta ovo NEVEROVATAN PRIZOR U DVORIŠTU NOVOSAĐANINA Šta ovo može da znači? Ovo voće više ne zna koje je godišnje doba pa je zbog visokih temperatura rodilo drugi put Objavljeno h ; Poslednjih dana imamo više letnje nego jesenje vreme temperatura je iznad višegodišnjeg proseka a dugo nam nije padala ni kiša To sve svakako utiče na poljoprivredu pa je sada već ŠTA JE OVO? Kanalizacija izbacila džinovskog pacova ŠTA JE OVO? Kanalizacija izbacila džinovskog pacova Sta da radimo mi koji nemamo novca za Staru planinu ili Kopaonik koliko koraka dnevno mora da se prehoda da li meso sme da se przi na ulju koliko puta nedeljno sme da se jede testenina? Društvo ŽELITE DA POSTANETE POLICAJAC? Obavezno pogledajte ovaj snimak VIDEO Srbija DONETA NAJNOVIJA ODLUKA VIDEO KAKO DA OBJASNIM ŽENI I DECI ŠTA SE DOGODILO Ljupka Stević Privatni život je moja stvar To nije važno Ovo je veoma neprijatno Nedavno sam postao deda neugodno mi je Iza mene je težak period da objasnim ženi i deci šta se desilo BOŽE DRAGI ŠTA JE OVO? Meštani ŽABLJAKA U ČUDU NE video ne smeta mi kad kaŽu da sam picousti ili da sam peder ali mi smeta kad laŽu da smo neŠto ukrali jer nismo kao oni koji su ovu zemlju uniŠtili i dramatiČno se obogatili ŠTA PRVO VIDITE NA SLICI OTKRIVA VAŠE NAJDUBLJE TAJN.


Makedonske srednjoškolce oduševilo Šurdino rodno mesto - juGmedia\n„Prošle godine je potpisan memorandum o saradnji. Ovo je prva razmena učenika i uzvratna poseta, jer smo mi bili u Skoplju u decembru. U Vlasotincu je trenutno 12 učenika i troje profesora“, objasnila je profesorka Biljana Pipović.\nSkopljanske srednjoškolce predvode istoričar Boban Georgijevski, Robert Nestorovski, profesor fizičke kulture i Liljana Stojanovska, profeskorka makedonskog jezika.\nGosti su prvo posetili izložbu u Galeriji Narodne billioteke „Desnaka Maksimović“, a reč je o fotografijama koje su uradili Vlasotinčani prilikom obilaska Skoplja.\nTuristička organizacija Opštine Vlasotince poslužila je prisutne tadicionalnom slavskom hranom, a u ime domaćina dobrodošlicu je poželeo Dragiša Pop Ilić, direktor Gimnazije, koji je zahvalio na poseti i poželeo prijatan boravak učenicima i profesorima.\n„U međuratnom periodu Crnilović je bio profesor likovnog u Skoplju, a od posebnog je značaja što je on i u Makednoniji sakupljao etnografsku građu, koja se danas čuva u Manakovoj kući u Beogradu i najveća je takva zbirka na Balkanu”, pojasnio je Stanković.\nPosle su domaćini prošetali Vlasotincem sa gostima, saznali da je crkvu izgradio majstor Andreja Damjanov iz Velesa, koji je između ostalog gradio i Crkvu Svete Bogorodice u Skoplju.\nGoste je posebno oduševio pogled sa Starog groblje i šetnja pored Vlasine, а sa znatiželjom su slušali priče o Šurdi i pesmi „A sad adio“ iz serije Vruć vetar.\nU sredu će u Centru za stručno usvaršavanje u obrazovanju Leskovcu, dramsku radionicu održati Ivona Ranđelović iz Jezičkog studija Beyond English.\nUveče će biti organizovan kviz i rok koncert gimnazijalca u kafiću Parma uz pomoć Udruženja Sevap. Za četvrtak su planirane sportske aktivnosti u Hali sportova u Vlasotincu.\n„Produžavamo saradnju između naših škola kako što smo planirali i na početku. U istom duhu nastavićemo i u budućnosti. Puno zahvaljujem svima angažovanim u ovom prijateljskom i obrazovnom poduhvatu, a posebno direktoru gimnazije i koleginici Biljani Pipović kao inicijatoru projekta. Hvala svima“, izjavio je istoričar i zamenik direktora SUGS „Kočo Racin“ Boban Georgijevski.\nFOTO PRIČA Tradicionalno paljenje badnjaka ispred crkve Svetog Ilije u Sijarinskoj Banji\nMeštani Sijarinske Banje okupili su se večeras ispred crkve Svetog Ilije kako bi zajedno zapalili badnjak, uprkos hladnom vremenu i snegu koji ne…\nDete staro 11 godina teško je povređeno pošto je na njega naleteo automobil dok je pretrčavalo glavnu ulicu kod Doma zdravlja u Bujanovcu. (više…)


Gusto nebo iznad Zlatibora – Zlatibor.News\nDogađaji Tehnika Video\n29/05/2016 ZlatiborNewsComments Off on Gusto nebo iznad Zlatibora\nDanas su Zlatibor nadletali i helikopteri i avioni. Prvo je oko 11 časova nad Zlatiborom kružio jedan helikopter, privlačeći pažnju šetača, a oko 13 časova se pojavio i četvoromotorni avion.\nTagged avion, helikopter, zlatibor\nDogađaji Skijanje Sport T-Info Turizam\nJP „Skijališta Srbije“ i Delhaize Group su pripremili iznenađenje za sve kupce u Maxi i Mini Maxi radnjama. Za sve kupovine preko 1.500 dinara u Maxi i Mini Maxiju dobija se kupon za besplatnu vožnju žičarom u bilo kom ski centru. Takođe, kupovinom preko 3.000 dinara dobija se kupon u objektu Mini Maxi na Kopaoniku, […]\n1,6 miliona za podršku omladinskog preduzetništva


Republika / STIŽU RODE: Trudna ministarka Nela Kuburović\n15:18(UŽIVO) Vučić se obraća nakon sastanka sa Grenelom: Odškrinuli smo vrata starog prijateljstva sa SAD! 15:14POSLE TOMANEA, JOŠ JEDAN ODLAZAK: Zvezda ostala bez napadača! 15:10Pijani džem i još 6 genijalnih predloga kako da iskoristite načetu flašu vina! 14:59SJAJNE VESTI: Borković učestvuje na najznačajnijoj međunarodnoj trci u Srbiji! 14:56(FOTO) SANDRA AFRIKA VIŠE NE IZGLEDA KAO PRE! Promenila je imidž, pa svima postavila OVO pitanje! - Svi u čudu! 14:55NOVI KOVID PRESEK: Još 61 osoba zaražena koronom, u poslednja 24 sata nije bilo preminulih! 14:48(FOTO) OPA BATO! LJUPKA STEVIĆ JE RAZORILA JOŠ JEDAN BRAK NA ESTRADI! I ranije je bila sa oženjenima, a pogotovu sa ovim poznatim pevačem! 14:46(FOTO) Predsednik i premijerka se sastali sa Grenelom i Bolerom! 14:43NE PODLEŽITE SVEOPŠTOJ HISTERIJI: Vodeći nemački virusolog upozorava da novi karantin NIJE POTREBAN 14:39U BELGIJI SE PRIBOJAVAJU PARTIZANA: Moramo da budemo na najvišem nivou protiv iskusnog velikana!\nSTIŽU RODE: Trudna ministarka Nela Kuburović\nponedeljak, 28. 10. 2019.| 19:23\nMinistarka pravde Nela Kuburović je u drugom stanju i na proleće će postati mama, saznaje "Alo!" iz dobro obaveštenih izvora.\n- Ministarka je pre nekoliko meseci saznala da je u drugom stanju. Ta vest je obradovala i nju i njenog partnera, koga uspešno krije od očiju javnosti - navode izvori i dodaju da ministarka vrlo dobro podnosi trudnoću.\n- Kuburovićeva bez problema obavlja svakodnevne dužnosti. Dobro se oseća i planira da radi sve dok bude mogla - ističu izvori i dodaju da su svi u ministarkinom okruženju presrećni zbog lepe vesti.\nNastavno-naučno veće FON-a odlučilo: Doktorat Siniše Malog nije plagijat!\n- Svi su veoma srećni, i prijatelji, i porodica, i saradnici, a ministarka zaista blista - zaključuju sagovornici.\nPodsetimo, ministarka Kuburović je prošle godine u intervjuu za "Alo!" poručila da ne beži od braka.\n- Ne bežim od toga, taman posla. Verovatno je bio takav sticaj okolnosti i do toga još nije došlo. Doduše, nisam ni bila prošena - priznala nam je ona i otkrila da ne veruje u bajke, niti čeka princa na belom konju.\nNela Kuburović Ministarka Ministarka pravde Drugo stanje Trudnica\nKOLINDA JE PREDSEDNIK SRBIJE?!? Žestoka ispala Serža Bramerca u UN\n- utorak, 22. 9. 2020. u 12:47 1\nNakon prve ture sastanaka predstavnika privrednih komora Srbije i tzv. Kosova sa specijalnim savetnikom predsednika SAD Ričardom Grenelom i...\n(VIDEO) SIMBOLIKA NE PLAĆA KIRIJU! Grenel: Ovo nisu papiri, već nova radna mesta za narod u Srbiji!\nSpecijalni savetnik predsednika SAD Ričard Grenel poručio je da sporazum iz Vašingtona i dogovori...


Hakeri tvrde su ukrali 60 GB podataka sa Acer-ovog servera | PC Press\n17. oktobar 2021. 15. oktobar 2021. Marija Ljevnaic\nHakeri tvrde da su ukrali 60 GB podataka sa Acer-ovog servera u Indiji. Reč je o podacima kupaca, trgovaca i klijenata, a hakeri trenutno traže kupce. Upad u podatke se dogodio u Indiji, a kada je u pitanju Acer ovo je drugi upad hakera u njihov sistem u poslednjih sedam meseci. Prethodni upad Acer je preživeo u martu. Prilikom ovog upada hakerska grupa Revil je uzela rekordnih 50 miliona dolara otkupa podataka.\nNovi napad je navodno počinila grupa Desorden. Oči su uprte u ovu grupu otkada su njeni članovi počeli da se hvale na jednom forumu. Grupa je pustila video koji prikazuje ukradene datoteke i baze podataka, a kao dokaz da poseduju sve navedene informacije objavila je uzorak podataka od 10000 kupaca. Acer je potvrdio da je reč o njihovim podacima.\n„Nedavno smo otkrili izolovani napad na naš lokalni sistem postprodajnih usluga u Indiji. Nakon otkrivanja, pokrenuli smo naše sigurnosne protokole i izvršili potpuno skeniranje naših sistema. Sve potencijalno pogođene korisnike ćemo obavestiti.“ – izjavio je Acer.\nAcer će verovatno odbiti da plati za povrat podataka, jer se već nagađa da su podaci prodati trećoj strani. No, Acer sigurno počinje da gubi poverenje svojih korisnika.\n← WhatsApp bi vam uskoro mogao omogućiti pauziranje glasovnih zapisa\nMalware koji je ukrao milione dolara →


Primanja na prostoru bivše Juge: Najmanje plata u BiH, Makedoniji i Srbiji | Krupljani.BA\nPrimanja na prostoru bivše Juge: Najmanje plata u BiH, Makedoniji i Srbiji\nNajveća prosječna plata na prostoru bivše Jugoslavije prema podacima od decembra prošle godine isplaćena je u Sloveniji i iznosila je 1.035,58 eura, dok je najmanja isplaćena u Srbiji i to prema podacima od januara 2016. i iznosila je svega 327 eura, javlja Anadolu Agency (AA).\nProsječna mjesečna isplaćena neto plata po zaposlenom u pravnim osobama Republike Hrvatske za decembar 2015. iznosila je 762 eura (5.772 kune). Istovremeno, prosječna zarada bez poreza i doprinosa (neto) za januar ove godine u Crnoj Gori iznosila je 490 eura.\nU odnosu na decembar 2015. godine prosječna (neto) zarada u januaru 2016. godine zabilježila je rast od 0,2 posto.\nProsječna (neto) zarada u januaru 2016. godine u odnosu na isti mjesec prethodne godine zabilježila je rast od 1,7 posto, dok je u odnosu na prosječnu (neto) zaradu u 2015. godini također zabilježila rast od 2,1 posto.\nAko se ima u vidu da su potrošačke cijene u januaru 2016. godini u odnosu na decembar 2015. godine zabilježile pad od 0,9 posto proizilazi da su realne neto zarade u istom periodu zabilježile rast od 1,1 posto.\nU BiH prosječna plata 742 KM\nProsječna plata u Bosni i Hercegovini u decembru prošle godine iznosila je 430,50 eura (842 KM), a u Makedoniji u istom periodu isplaćena je prosječna plata koja je iznosila 373 eura (22.715 denara). Prosječna zarada bez poreza i doprinosa isplaćena u januaru 2016. godine u Srbiji iznosila je 327 eura (40.443 dinara).\nU poređenju sa prosječnom zaradom bez poreza i doprinosa isplaćenom u decembru 2015. godine, nominalno je manja za 21,4 posto i realno je manja za 21,9 posto. Prosječna zarada isplaćena u januaru 2016. godine nominalno je veća za 2,9 posto i realno je veća za 0,5 posto od prosječne zarade isplaćene u januaru 2015. godine.\nIstovremeno, prosječna zarada bez poreza i doprinosa isplaćena januaru 2016. godine nominalno je veća za 2,9 posto i realno je veća za 0,5 posto u odnosu na prosječnu zaradu bez poreza i doprinosa isplaćenu u januaru 2015. godine.


Šest romana u trci za NIN - Konkursi regiona\nby KR 28/12/2011 029\nU najuži izbor za NIN-ovu nagradu žiri je uvrstio romane „Kontrolni punkt“ Davida Albaharija, „Mein Kampf“ Svetislava Basare, „Almaški kružoci lečenih mesečara“ Franje Petrinovića, „Bernardijeva soba“ Slobodana Tišme, „Oda manjem zlu“ Voje Čolanovića i „Sasvim skromni darovi“ Uglješe Šajtinca.\nŽiri zaseda u sastavu Ljiljana Šop, Vladislava Gordić Petković, Mileta Aćimović Ivkov, Mića Vujčić i Vasa Pavković (predsednik).\nProšle godine NIN-ova nagrada za roman godine dodeljen je Gordani Ćirjanić za knjigu ,,Ono što oduvek želiš”.


TAKMIČENJE BARISTA U LATTE ART-U - Antico Sapore Caffe - Espresso, Topla čokolada, Sladoled, Čaj, Oprema - Novi Sad, Beograd, Kragujevac, Vojvodina, Srbija\nTAKMIČENJE BARISTA U LATTE ART-U\nDragi baristi pozivamo vas da se prijavite za učešće na takmičenju u Latte Art-u koje organizujemo na štandu naše kompanije CORP JVJV, hala 2C na 16. Sajmu Horeca opreme koji se održava od 20-23.02.2020.\n• Datum održavanja takmičenja: četvrtak 20.02.2020. sa početkom u 10:30h\n• Mogu se prijaviti svi profesionalni baristi koji imaju iskustva u LatteArtu\n• Prijave poslati na mail info@caffeantico.com sa priloženom fotografijom sa kojom će učestvovati na samom takmičenju\n• Takmičenje se održava po standardima koji su propisani za samu vrstu takmičenja\n• Sudije su profesionalni baristi Antico Sapore kafe i pratiće po koracima rad učesnika\n• Najbolje bariste, tj. prva tri mesta očekuju vredne nagrade koje je obezbedio Antico Sapore:\n1. Aparat Smarty za espresso kafu u kapsulama + 2 kutije kapsula Antico Sapore Oro + 2 šoljice za cappuccino Antico Sapore\n2. Latijera + tamper\nPrilikom prijave potrebno je dostaviti kratku biografiju, godinu rođenja, mesto, godine iskustva. Takođe je potrebno dostaviti fotograiju crteža u elektronskoj formi koji će takmičari probati da naprave.\nSvi učesnici imaće na raspolaganju 5 min da se upoznaju sa aparatom, osete stimer, mleko i latijere i zatim 10 min da naprave kvalitetan latte art crtež. Dozvoljneno je poneti sopstvene latijere, latte pen. Nije dozvoljena upotreba drugih šoljica, već samo Antico Sapore cappuccino šoljice.\nOcenjivaće se po već formiranom kriterijumu koji prati svetske standarde samog takmičenja barista u latte art-u. Postojaće dva žirija, biće formirana grupa od tročlanog žirija koji će ocenjvati kvalitet i kontrast samog crteža, kao i kvalitet kreme i ukus samog cappuccina. Drugi sudija biće profesionalni barista koji će pratiti svaki korak učesnika. Ocenjivaće se svi koraci koji su neophodni za kvalitetan cappuccino. Sabiranjem bodova dobićemo pobednika. Vredne nagrade osvojiće prva tri mesta.\nZa dodatne informacije možete pozvati +381 64 8146 401


Zavirite u psihodelični stan u Edinburgu inspirisan najlepšim bojama kaleidoskopa! | IMAGINARIJUM - Regionalni Lifestyle Magazin\nZavirite u psihodelični stan u Edinburgu inspirisan najlepšim bojama kaleidoskopa!\nLeto je savršeno vreme da se malo odvažite kada je unutrašnji dekor u pitanju, a ovog meseca poželeli smo da vas inspirišemo jakom i smelom paleta boja sa grafičkim elementima. Ova živopisna i osvežavajuća estetika učiniće da vaše srce zaigra svakim pogledom na zidove i razigrane komade u bojama kaleidoskopa!\nKako bismo vas inspirisali da svoj dom osvežite ovog leta, vodimo vas u neodoljivo uređen stan u Edinburgu čija viktorijanska struktura u kombinaciji sa bogatom paletom boja, smelim nameštajem i zelenilom formira kaleidoskop vaših snova.\nOsmišljen i uređen od strane arhitekte i dizajnera Sema Baklija, čitav enterijer ovog stana bazira se dizajnu tepiha u dnevnoj sobi čiji se oblici i boje mogu videti svuda, preko podova i prozora pa sve do plafona! Ogromna zidna grafika preliva se u živopisnim nijansama, uključujući akva plavu, tirkiznu, lovačku zelenu, žutu, koralnu, kestenjastu i bledo ružičastu. Zeleni prugasti kauč, narandžasta stolica, koralni sto i plava komoda zaokružuju veće komade nameštaja, koji su savršeno upareni sa odabranim detaljima. Sa bledo roze plafona koji je ukrašen belim apstraktnim gipsanim medaljonom visi prelepi zlatno žuti luster, dok se vrata zajedno sa ključaonicom takođe mogu pohvaliti grafičkim detaljima koji dominiraju tepihom.\nČak je i spavaća soba dobila preuređenje, ali sa suptilnijom šemom boja. Zidovi sa grafičkim motivom obojeni su u dva prigušena tona sa belom bojom u sredini. Krevet se ističe svojim jarko žutim jorganom i ružičastim jastucima, noćni stočić je u kontrastnoj crvenoj boji dok radijator ima perforiranu masku za radijator u bojatoj nijansi nevena.\nI zato ukoliko poželite da svoj dom osvežite ovog avgusta, budite hrabri, eksperimentišite sa bojama, igrajte se grafičkim motivima i od svog doma napravite mesto koje će zračiti pozitivnom energijom i razigranom atmosferom!\nPrevious articleHidratacija – čarobna reč za vrele dane i lepu i podmlađenu kožu!\nNext articleDomaći sladoled od breskve i maline koji morate isprobati ovog toplog avgusta!


MAJKA SANJE STANKOVIĆ BESNA, NEĆE CARA ZA ZETA! Nakon što je čula da će možda postati BAKA, HITNO SE OGLASILA! – Zenski Magazin\nby admin May 18, 2021, 3:46 pm 1000 Views\nIako je test za trudnoću koji je uradila pre neko dana, kako tvrdi, negativan, Sanja je sve napetija i sve ubeđenija da je u blagoslovenom stanju – ciklus još uvek nije dobila, često oseća mučnine, izražena joj je potreba za slatkišima, a kako kaže, bila je plodnim danima kada je sa Filipom imala nezaštićeni seksualni odnos u “Zadruzi”.\n– Ako je tako kako sam računala, onda je to sedma nedelja, skoro dva meseca. Mi smo imali se*s u mojim plodnim danima – plakala je Sanja sinoć u emisiji “Pretres nedelje”, dok je unezvereni Filip ipak poručio svima da će stati uz Sanju i svaku njenu odluku, ukoliko se bude ispostavilo da nosi njegovo dete. Sanjina majka Branka van sebe je zbog svega kroz šta ovih dana prolazi njena ćerka. I sama priznaje da je u agoniji i da se nada da će se što pre utvrditi da Sanja ipak nije trudna.\n– To je katastrofa. Manipulacija divnih zadrugara, to mi je najveća katastrofa, a i taj potencijalni zet, nećemo ga sigurno za zeta takvog. Da ne bih doživljavala i dalje nervne slomove, nadam se da će uskoro uraditi ponovo test, da utvrdi da li je trudna ili ne – kaže Sanjina majka, a neće ni da čuje za to da bi trudnoća ipak mogla biti potvrđena:\n– Pa nije, ne, neće toga biti sigurno. Dok se ne budem uverila u suprotno, ne želim da verujem u to – kaže Branka i dodaje:\n– Ona zna najbolje šta je bilo između njih, to je zatvoreni prostor, ali nadam se da će se uskoro utvrditi da li je trudna ili ne, da znamo – ili da okončamo ovu agoniju ili da planiramo budućnost.


Počela grejna sezona | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Počela grejna sezona\n1. oktobar označio je u Novom Sadu početak grejne sezone. Iz Javno komunalnog preduzeća Novosadska toplana poručuju da su spremni za predstojeće hladne dane, a dinamika isporuke toplotne energije za grejanje zavisiće od spoljašnjih uslova i režima rada.\nIz Toplane upućuju i apel sugrađanima koji nisu odjavili radove na kućnim instalacijama da to učine što pre.\n“Dakle, u ovom trenutku 57 zgrada nije napunjeno i 57 zgrada se ne greje i neće se grejati sve dok nam ne odjave radove na kućnim instalacijama kako bismo mogli da uradimo sve što je potrebno da bi se i za te objekte isporučivala toplotna energija za grejanje. Dakle, evo još jedna apel svim našim korisnicima koji primete prijavljene radove da to urade čim pre. Evo, za četvrtak je najavljeno znatni pad temperature. Biće hladno”, rekla je Ivana Stanimirović, portparolka JKP Novosadska toplana.\nKako je kazala, spremni su za sve temperaturne promene. Stanimirović je pozvala sugrađane da se jave u Centar za odnose sa potrošačima ukoliko imaju bilo kakva pitanja vezana za isporuku toplotne energije.\n“Naši korisnici mogu da nam se obrate svakog dana od 7 do 21 čas i da dođu u prostorije Centra za odnose sa potrošačima u Vladimira Nikolića broj 1. I radimo i subotom i nedeljom od 8 do 16 časova. Dakle, mogu da nas dobiju i svaki dan telefonom od 7 do 22 na naše dobro poznate brojeve telefona. Dakle, tu smo, kontinuirano radimo i na tom dobrom neposrednom odnosu sa našim korisnicima što se pokazalo kao dobro i ja sam potpuno sigurna da je pred nama još jedna uspešna grejna sezona u Novom Sadu”, navela je Stanimirović.\nGrejna sezona u Novom Sadu, podsetila je Stanimirović, zvanično traje do 1. maja naredne godine.\nPrethodni tekstPokrajinska vlada: Zakonit izbor direktora “Vojvodinašume”\nSledeći tekstAMSS: Umeren intenzitet saobraćaja


O nama - Parasole.rs\nNaziv Parasole potiče od italijanske reči parasole, što u prevodu na srpski jezik znači suncobran. Samim tim, to je i naša misija - da Vas kvalitenom folijom, koja se lepi na staklo, zaštitimo (odbranimo) od štetnog dejstva sunčevih zraka. Dugogodišnje iskustvo u radu sa folijama za staklo omogućilo nam je da krajem 2007. godine počnemo sa ugradnjom LLumar folije, kako za auto stakla, tako i za ravna stakla na građevinskim objektima.\nPored tradicionalnih načina zaštite od preteranog izlaganja sunčevim zracima, svoju porodicu i sebe možete dodatno da zaštitite folijama. I lekari nas upozoravaju da zbog umanjenih mogućnosti filtriranja preko ozonskog omotača, UV zraci mogu prouzrokovati razna oboljenja, kao što su rak kože, prevremeno starenje kože ili takve simptome koji se manifestuju tek u kasnijoj dobi čoveka.\nNa tržištu postoji mnogo proizvoda koji se montiraju na staklene površine, od folija sa prosečnom i vrhunskom toplotnom zaštitom, preko raznih sigurnosnih filmova, sve do dekorativnih folija. Mada na prvi pogled izgledaju vrlo slično, podaci o njihovom sastavu, veku trajanja i drugim karakteristikama se od slučaja do slučaja veoma razlikuju. Zahvaljujući specijalnom sastavu LLumar folija, one iz sunčevih zraka filtriraju čak do 99,9% UV zraka, čime obezbeđuju zaštitu unutrašnjosti i u značajnoj meri umanjuju mogućnost oboljenja kože usled štetnog dejstva UV zraka.\nCPFilms (proizvođač LLumar folije) je jedini proizvođač folija na svetu koji u okviru sopstvenih kapaciteta izrađuje gotov proizvod - foliju za staklo. Ogroman proizvodni kapacitet CPFilms-a (24 miliona kvadratnih metara folije godišnje) moguć je zahvaljujući velikom broju fabrika raspoređenih širom sveta. CPFilms je jedini proizvođač čije folije sadrže zaštitni sloj za filtriranje ultra-ljubičastih (UV) zraka, za razliku od drugih, naizgled sličnih proizvoda, koji UV zrake filtriraju samo preko sloja lepila.\nBrojni testovi nedvosmisleno dokazuju da je zaštitni sloj protiv ogrebotina kod LLumar folija delotvorniji i otporniji na oštećenja u odnosu na druge slične proizvode. Kod folija opskrbljenih CDF lepilom nije se dogodilo oštećenje ni nakon 20 godina intenzivne upotrebe. Garancija data od strane proizvođača na stalnost fizičkih parametara folije iznosi od 7 do 10 godina.\nEvropski Savez za ravna stakla (EWFA) organizovan je s ciljem da zastupa industriju folije i njene interese. Savezom su obuhvaćeni proizvođači, trgovci i monteri folije. Prioritetni cilj EWFA je povećanje renomea folija za ravna stakla i njihovo promovisanje u širem krugu unutar Evropske Unije. U znaku ovog procesa, Savez se zalaže za uvođenje jedinstvenog sistema Evropske Unije i priznavanju istog. EWFA radi na donošenju propisa koji sektoru nameću stroge zahteve kako bi se, u što većoj meri, izbegle eventualne nezgode nastale zbog folija lošeg kvaliteta, preterane upotrebe folija ili njihove nestručne montaže.\nZa ravno staklo\nDesign by DK Grafix


KOVID LUDILO: Potvrda o oporavku u Švajcarskoj važi devet meseci a u Francuskoj četiri\nPandemija je i dalje veliki svetski neprijatelj koji stvara sve veće pobune untar države. A razlog za to jesu nerealne zdravstevne mere. U pojedinim državama se ukidaju gotovo sve mere dok u Francuskoj i dalje nameću obaveznu vakcinaciju građanima. Najveća ,,omča oko vrata” je ipak sanitarna illi vakcinaciona propusnica, u ovom slučaju velike nedoumice su u potvrdi o preležanom virusu.\nGotovo u svim državama bile su sprovedene sanitarne propusnice koje su ponegde zamenjene vakcinacionom propusnicom za ulazak na mestima gde cirkuliše veći broj ljudi, ova odluka razljutila je sve građane pa su u većini ovih zemalja održani protesti protiv usvajanja ove mere.\nDa biste stekli pravo na sanitarnu propusnicu uglavnom su pravila ista:\nDa ste primili vakcinu protiv Kovida koju je ta država priznala;\nDa ste preležali virus;\nDa imate negativan rezultat PCR testa ili antigenski test na korona virus\nMeđutim vakcinaciona propusnica prestavlja kompletan raspored vakcinacije ili preležan virus. Vreme koliko važi zavisi od države do državu, kao da se antitela zadržavaju u telu jedne osobe u zavisnosti od države gde ona živi. Nelogično kao i mnogo mera usvojenih od početka pandemije.\nIpak, ovaj slučaj je ono što je možda najnelogičnije i u vezi je sa potvrdom o preležanom virusu. Ne postoji određen period za sve države u kome se lice oslobađa testiranja ili vakcinacije. Zapravo, problem nastaje pri saznanju da potvrda o preležanom virusu u Francuskoj važi svega četiri meseca, dok u Švajcarskoj važi devet meseci. Pa se postavlja pitanje da li se kod Švajcaraca antitela zadržavaju duže nego kod Francuza i ostalih naroda kod kojih potvrda traje manje od devet meseci?


Srećna pravoslavna Nova godina: Evo zašto bi danas trebalo da napravite vasilice! (RECEPT)\nNa Mali Božić kojim 14. januara počinje i Nova godina po julijanskom kalendaru slavi se Sveti Vasilije Veliki, a na taj dan domaćice mese vasilice da obraduju svoje ukućane i prve komšije, kako bi cela godina prošla u skladu i prijateljstvu\nZa sve ljude koji po Julijanskom kalendaru računaju vreme, sinoć se čekala Nova 2016. godina. Srbi su jedni od srećnika koji proslavljaju Novu godinu dva puta: i 1. i 14. januara.\nZa praznično jutro: Slatkiš od 2 sastojka koji je osvojio ceo svet! (VIDEO)\nSlatkiš u novom odelu: Zimski sladoled od 3 sastojka\n( Stil, Lisa.rs )


Bled LETO 2021 Slovenija, First Minute Leto 2021 Bled\nBledsko jezero na severozapadu Slovenije u regiji Gorenjska, okruženo planinama i šumama Julijskih Alpa, predstavlja jednu od najpoznatijih i najposećenijih turističkih atrakcija ove zemlje, ali i čitavog regiona. Još u XIX veku Bled je bio poznato odmaralište evropske i svetske aristokratije. Nad severnom obalom jezera uzdiže se srednjovekovni utvrđeni grad, svedok vekovne istorije. Na sredini jezera je još jedna atrakcija...\nBled, LETO 2021, PUTOVANJA TURISTIČKIH AGENCIJA YUTA ZA Bled Slovenija\nCena od296 €\n2 dana / 2 noći


Vesti - Za razvoj lokalnih samouprava u Srbiji važno iskustvo gradova EU SKGO - Vesti detaljno\nZa razvoj lokalnih samouprava u Srbiji važno iskustvo gradova EU\nIskustva gradova i država članica Evropske unije mogu da pomognu lokalnim samoupravama u Srbiji u određivanju pravca kojima će ići u oblasti inkluzivnog razvoja, rekao je danas generalni sekretar Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) Đorđe Staničić.\n"Naše prethodne aktivnosti i projekti su išli u tom pravcu. Na primer, prethodne godine smo izdali priručnik za opštine pod nazivom 'Kako do kvalitetnog urbanističkog plana po meri lokalne samouprave'", rekao je on i dodao da SKGO već treću godinu zaredom podržava zaštitnika građana i tim za socijalnu inkluziju u dodeli priznanja lokalnim samoupravama koje najviše doprinose unapređenju pristupačnosti.\n"Cilj SKGO je da podrži lokalne samouprave da nastave aktivan rad na umrežavanju, povezivanju i jačanju dijaloga sa centralnim nivoom vlasti i nevladinim organizacijama, kao i na jačanju kapaciteta zaposlenih u lokalnim samoupravama", istakao je Staničić.\nPredstavnik Ministarstva ekološke i solidarne tranzicije Francuske Erve Boagijom kazao je da Francuska ima viziju razvoja gradova koja se razlikuje od klasičnog 'pametnog grada' (smart city) po tome što ne uključuje samo tehnologiju.\n"Naša vizija je pre svega prilagođavanje klimatskim promenama. Jer, na kraju se ipak razmišlja o niskoj stopi kiseonika", naglasio je on i podsetio da je predsednik Francuske Emanuel Makron potpisao strateško partnerstvo "Zeleni grad" sa Švedskom.\nSavetnica za urbane projekte opštine Bordo u Francuskoj Mišel Lari-Šarli predstavila je projekte rađene u toj opštini, sa naglaskom na, kako je kazala, "pedagoškom pristupu" saobraćaju.\nOna je istakla da su na sredinu mosta u tom gradu postavljene šine za tramvaje, sa po jednom trakom za automobile sa strane šina, ali i postavljanju semafora "na kojem se dugo čeka na zeleno svetlo". Lari-Šarli je ocenila da je taj semafor znatno smanjio saobraćaj na mostu, da građani radije biraju tramvaj umesto automobila ili pešačenje.\nLari-Šarli je takodje dodala da je lokalna samouprava dodelila 10.000 bicikala gradjanima na godinu dana, kako bi uvideli da je taj način prevoza znatno bolji od automobila, što se, kako je istakla, ispostavilo kao odličan metod jer su se gradjani odlučili da "nabave sopstvene bicikle". Ona je naglasila da u Bordou imaju električna kola, kao i da iznajmljuju velike automobile, "kako bi što više ljudi stalo u jedno vozilo i time se rasteretio saobraćaj".\nSlužbenik za kulturno nasleđe i pomoćnik gradskog arhitekte opštine Boras u Švedskoj Fredrik Hjelm ukazao je na značajno kulturno nasledje u tom gradu koje je sačuvano i njime je promenjen izgled tog grada. Hjelm je dodao da je taj grad u Švedskoj poznat kao "grad kao galerija".\nOn je istakao da on, kao i gradski arhitekta, sarađuju tesno sa političarima i da ih često savetuju da putuju po Evropi i "gledaju šta je dobro i može da se uradi u njihovoj opštini, a šta ne".\nHjelm je dodao da smatra važnim saradnju sa mladima, "da pre svega budu informisani o istoriji i da znaju zašto je kulturno nasledje važno" i istakao je da njihovo mišljenje uvek uvažava.\nSKGO je skup o urbanom razvoju i upotrebi javnih prostora organizovala u okviru programa "Podrška lokalnim samoupravama u Srbiji na putu na EU - Druga faza", koji finansira Vlada Švedske.\nU оkviru sеminаrа, drugоg dаnа 4.10.2019., prеdstаvnici frаncuskih i švеdskih оpštinа, prеdstаvnici Аmbаsаdе Frаncuskе i prеdstаvnici SKGО su pоsеtili grаd Nоvi Sаd sа cilјеm upоznаvаnjа аktivnоsti grаdа Nоvоg Sаdа u оblаsti оčuvаnjа i unаprеđеnjа kulturnо-istоriјskоg i industriјskоg nаslеđа. Тоm prilikоm ih је u grаdskој kući primiо pоmоćnik grаdоnаčеlnikа М. Vučеvićа zа mеđunаrоdnu sаrаdnju Аlеksаndаr Pеtrоvić i prеdstаviо оsnоvnе kаrаktеristikе grаdа Nоvоg Sаdа, kао i pоtеnciјаlе u оblаsti urbаnоg rаzvоја i kulturnоg/industriјskоg nаslеđа. Nаkоn tоgа, је dеlеgаciја оbišlа kulturnе tаčkе u grаdu, pоput Kulturnоg cеntrа Svilаrа i prојеkаt urbаnističkе оbnоvе Dоnjеg Grаdа Pеtrоvаrаdinskе tvrđаvе – аktivnоsti u оkviru prојеktа Nоvi Sаd Еvrоpskа prеstоnicа kulturе 2021.


Stvari nakon američke intervencije u Siriji izgledaju sve lošije; Putin i Rohani sad službeno kažu da je to bila agresija – www.stagephotoyannicklenoir.com\nStvari nakon američke intervencije u Siriji izgledaju sve lošije; Putin i Rohani sad službeno kažu da je to bila agresija 0 preporuka\nStvari nakon američke intervencije u Siriji izgledaju sve lošije; Putin i Rohani sad službeno kažu da je to bila agresija\nKremlj je objavio zaključke razgovora iranskog i ruskog predsjednika\nFoto: MAXIM MARMUR/AFP\nPutin kaže da je američka odmazda čin agresije\nMeđunarodna zajednica okrivljuje režim u Damasku za napad kemijskim oružjem izveden u utorak u kojem je poginulo više od 70 ljudi među kojima deseci djece. Kao odgovor, SAD su u noći na petak gađali raketama Tomahawk sirijsku zračnu bazu iz koje su poletjeli avioni za koje Washington smatra da su odgovorni za kemijski napad na Kan Šejkun.\n“Oni su jasni saveznici Bašara al-Asada”, rekao je Tillerson glede Rusije. “Trebala bi imati veliki utjecaj na njega i natjerati ga da više ne koristi kemijsko oružje”. Damask niječe da je izveo kemijski napad a ruski predsjednik Vladimir Putin smatra američku odmazdu “agresijom protiv suverene države”.\nNešto kasnije, Putin i iranski predsjednik Hasan Rohani u današnjem telefonskom razgovoru zaključili su kako nije dopustiva američka agresivna akcija protiv Sirije kojom se krše međunarodni zakoni, objavio je Kremlj. Dvojica čelnika su pozvala na objektivnu istragu kemijskog napada u sirijskom gradu Idlibu i istaknuli da su spremni na proširenu suradnju u borbi protiv terorizma, kaže se u priopćenju Kremlja, koje precizira da je telefonski razgovor obavljen na inicijativu Irana.\n‘To je bio samo izgovor za prekid mirovnog procesa’\nRohani je razgovarao i sa sirijskim predsjednikom Bašarom al-Asadom kojemu je rekao da su optužbe da je Sirija izvela kemijski napad samo izgovor da se prekine sirijski mirovni proces, objavila je iranska televizija. Rohani je osudio “očitu američku agresiju u Siriji” i kritizirao arapske Zaljevske države koje ju podržavaju, dodala je državna televizija.\n“Nažalost postoje države u našoj regiji koje podržavaju američku agresiju”, rekao je Rohani. Saudijska Arabija je napade nazvala “hrabrom odlukom” predsjednika Donalda Trumpa a Ujedinjeni Arapski Emirati su ponovili tu podršku. Obje zemlje dio su koalicije za borbu protiv militanata Islamske države u Siriji, koju predvode Sjedinjene Države.\n« Telesport: U utrci Dinama i Rijeke na kocki je mnogo više od samog naslova – jesmo li svjesni koliko? Mala analiza Trumpove politike: intervenirao je u Siriji i poslao flotu prema Sjevernoj Koreji. Što sad? »\nPremijer, čini se posve ozbiljno, kaže da bi ljudi u Africi vapili da imaju standard kao mi u Hrvatskoj\nTelegram Redakcija 13:28 670 preporuka 2 komentara\nKardinal Bozanić danas je opet prilično neuvijeno prozvao vladajuće da štite interesne skupine\nTelegram Redakcija 12:31 89 preporuka 1 komentara\nZašto je Dan državnosti danas zapravo važan\nIvan Violić 12:10 1 preporuka 1 komentara\nAndrea Božić 11:23 363 preporuka 0 komentara\nTelegram Redakcija 10:52 349 preporuka 2 komentara\nErdogan je jučer rasturio, jači je nego ikad\nTelegram Redakcija 08:30 27 preporuka 0 komentara\nTelegram Redakcija 24.06.2018 10 preporuka 0 komentara\nTelegram Redakcija 24.06.2018 57 preporuka 1 komentara


četvrtak, 27 oktobar 2016 08:02\tNapisao Danilo Kocić\nOni su preminuli, ubijeni ili kidnapovani obavljajući svoje radne zadatke ili umirali daleko od svoga grada čekajući da se vrte svome domu i svome poslu. Svi su oni časno radili svoj posao vezan izveštavanje o sukobima i stradanjima na KiM i svoje živote na neki način posvetili njemu.\nO našim preminulim kolegama govorili su predsednik DNKiM Budimir Ničić, generalni sekretar UNS- Nino Brajović, direktor Jedinstva Svetozar Vlahović, dugogodišnji novinari Jasmin Stojković, Stojan Jovanović i moja malenkost. Evo mog izlaganja koje je poslužilo kao uvod u potonju dvočasovnu znimljivu, na momente emotivnu priču o srpskim novinarima kojih više nema među nama:\nKrajem devedesetih godina minulog veka, kada su započeli ratni sukobi na KiM u medijima na ovom području je radilo višed 500 novinara na albanskom, srpskom, turskom i romskom jeziku. Samo u medijima na srpskom jeziku radilo je oko 150, možda i više novinara, snimatelja i fotoreportera.\nPogoršavanjem političkih odnosa i bezbednosnog stanja, porastom nasilja, terora i sukoba na ovim prostorima je stvoreno vrlo teško stanje, ali profesionalno veoma izazovno. Plejada iskusnih srpskih novinara je, uz izdašnu pomoć kolega iz Beograda i drugih krajeva ondašnje Jugoslavije, tih osamdesetih i devedesetih godina dala izuzetan doprinos u predstavljanju svih relevantnih događaja, u razjašnjavanju pozadine i suštine toh sukoba. njihovih nosilaca, uz stovremeno kritičko ukazivanje na krupne greške jugoslovenske i srpske politike prema Kosovu.\nA onda su NATO agresija, bombardovanje, uvođenje protektorata, dolazak međunarodne misije i progon srpskog stanovništva i sa njim svih medijskih institucija uništili sav taj resurs. Dugo, veoma dugo je posle tog bombarderskog i sveukupnog ataka na naše biće, a ne slučajno i prekidom mogućnosti rada informativnog medijskih kuća, za srpski i nealbanski živalj na ovim prostorima nastao potpunim informativni mrak. Oni su odsečeni od sveta, ostali bez osnovnih civilizacijskih uslova za žvot, bez struje, telefona, televizije, bez radija, dnevnih novina i bilo kojih drugih oblika komunikacije, što je ostavilo katastrofalne posledice. Taj mrak i ta mržnja, posebno iskaljena prema onima koji su svedočili o pravom stanju stvari, je i bukvalno pojela nekoliko naših kolega, za koje se ni posle 17 godina ne zna ni gde su, ni kako su nastradali ali se zna zašto su nastradali. Poznato je da u svim ratnim sukobima strada istina, a sa njom fizički stradaju najpre njeni protagonisti - novinari, fotoreporteri, TV snimatelji i drugi medijski radnici na terenu.\nVečeras govorimo o dve vrste stradanja i gubljenja života kao zaloga svojoj profesiji i Kosovu. Jedno je ono fizičko stradanje na licu mesta prilikom obavljanja profesionalnih zadataka, a drugo je tiho umiranje daleko od polja svoga delanja i svoga dojučerašnjeg života.\nJa ću pokušati da primerima potvrdim ovaj drugi način stradanja. Bio sam svedok i prekida rada srpskih medija ovde i egzodusa njihovih radnika koje sam potom sretao kako izgubljeni, bez posla i sredstava za život, čeznući za svojim gradom i svojom kućom, očajavaju i psihički pucaju.\nMožda najtipičniji primer za to je smrt dugogodišnjeg novinara TV Prištine i dopisnika Ekspres Politike Vojislava Živkovića, koji je neposredno pred i za vreme rata bio predsednik SPS KiM i narodni poslanik u Skupštni Srbije. I upravo kao poslanik, on se na onoj čuvenoj sednici kada se odlučivalo da se podrži sporazum Ahtisari-Černomirdin, javno suprotstavio tom sporazumu upozorivši da on nije dobar i da će povlačenjem srpske vojske i policije sa KiM srpski narod ostati nezaštićen i izložen teroru albanskih ekstremista, pa će i on krenuti u zbeg. Zbog takvog stava Živković je smenjen sa funkcije prvog kosovskometohijskog socijaliste, zajedno sa 40 hiljada prištinskih Srba napustio Kosovo i ubrzo u Smederevu izvršio samouobistvo.\nMeđu najvećim borcima za odbranu i očuvanje KiM u sastavu Srbije govorom i perom bio je svakako naš dragi kolega Živorad Igić. Autor desetak objavljenih i još pedesetak pripremljenih tomova hronike o KiM, Igić se i kao novinar, hroničar i kao političar svim svojim bićem zalagao za ostanak, čak i onda kada je dobio teške batine i pretnje da će biti likvidiran. Umro je u Beogradu iznenada, što bi se reklo, zdrav. Njegovoj sahrani prisustvovalo je hiljade ljudi, a njegova kuća kraj puta u Babinom Mostu dugo je služila za iskazivanje antisrpske mržnje.\nMoj veliki prijatelj Milisav Milić, izvanredni srpski izveštač za radio i TV Beograd najmanje 20 godina je gradio kuću u Matarugi kod Kraljeva. Više puta mi je govorio da nimalo nije srećan zbog toga, niti misli da tamo živi. „Veruj mi, više je doživljavam kao grob a ne kao dom“. rezignirano mi je govorio. Milić je i onda kada je njegov narod otišao iz Prištine prvi pokušao da oformi srpski informativni punkt u Prištini, nažalost, bezuspešno. Otišao je u neželjenu kuću, živeo sa ogromnim žalom za Kosovo zbog čega ga je ubrzo izdao pesmejker. Kao da namerno nije hteo da ga na vreme zameni. Umesto u njegovom gradu Prištini ili na prelepoj padini rodnog sela Bukoš kod Vučitrna, sahranjen je na vrh brda iznad Mataruge, što bi se žargonski reklo, bogu iza nogu. Ni danas ne mogu da se otmem rezignaciji zbog mesta gde je zauvek ostao jedan od vodećih srpskih novinara ne samo na Kosovu.\nA šta reći za Radeta Tomića, čoveka koji je za svoj narod i Kosovo izgarao i sagoreo. Nije bilo akcije, sastanaka, svesrpskih sabora i bilo kakvih drugih pokušaja sverspskog ujedinjenja zarad odbrane Kosova u kojima Tomić nije učestvovao. Bio je hrabar komentator. Umro je mlad, izvan Kosova, u stolici iščekujući u izuzetnoj napetosti ishod referenduma o onoj ustavnoj odredbi koja je posebno naglašavala da je KiM neotuđivi deo Srbije. Referendum je trajao dva dana, a Rade je prepukao u iščekivanju pozitivnog rezultata.\nNiko pak nije među novinarima tako pitkije, poetski reklo bi se, opisivao Kosovo, a racionalnije o njemu razmišljao od Aca Rakočevića, Taj naš Čiča je jedan od retkih novinara koji je i posle juna 1999. ostao na Kosovu, nastavljajući da vodi bitku za ostanak naroda. Kada je uvideo da je nemoćan, otišao je tužan i rezigniran. Ubrzo je umro u Beogradu, ostavivši više sjajnih knjiga o svom Kosovu. Ovde u Gračanici je nastala njegova poslednja dokumentarističko-literarna knjiga sa tako jasnim nazivom „Strah od sutra“.\nMeđu onima koji su ostali ili otišli pa se brzo vratili na ogromno izvorište novinarske profesije je i Mašan Bošković, reporter TVP, koji je rečju, perom i kamerom beležio najveću dramu svoga naroda. Taj izvanredni čovek i reporter dokumentarista je takođe među onima koji su svoj obol kosovski prerano platili životom.\nZa pravi rad u novinarstvu na KiM najpre je potrebna hrabrost. Nju je među svima nama možda najviše posedovao Mirko Čupić, komentator „Jedinstva“. Ostaće upamćeni i njegovi dramatični izveštaji iz Prištine gde je ostao među retkima Srbima, odakle su ga bukvalno svakodnevnim pretnjama i lupnjavom u stan isterali oni o kojima je pisao. Mirkove kolumne ostale su trajno zabeležene u dvema knjigama a pred smrt je izdao i zbirku poezije sa kosovskom tematikom.\nZa razliku od Čupića, Rakočevića, Milića, Boškovića, pa i Tomića, iza kojih su ostale knjige i emisije, tekstovi Miše Kikovića, pogotovu oni najbolji reporterski iz mlađih dana, teško mogu da se nađu, ali je zato on bio najomiljeniji novinar među običnim ljudima. Vrstan reporter Jedinstva i Novosti, plemenit čovek, među poslednjim prištinskim boemima, skončao je na groblju u Mladenovcu, ostavljen i zaboravljen od svih. U mojoj Sušici ga još pamte sada već pedesetogodišnjaci kojima je pre tridesetak godina bio sponzor jednog od prvih turnira u malom fudbalu i omogućio im da preko Novosti učestvuju na republičkom takmičenju.\nNjegov ispisnik i po peru i po čaši Žarko Bakić bio je vrlo ozbiljan čovek, dobar urednik i poznavalac privrednih prilika, a njegov kolega i u redakciji, specijalista za poljoprivredu, Aco Čolić, takođe je otišao neprimetno.\nMisteriozno je među prvima, tamo negde kraj Dunava dok je smiraj tražio u pecanju, kažu od ujeda stršljena, umro Rajko Rosić, prvi novinski filmski kritičar u Prištini. O Darinki Jevrić neću da govorim, sem da kažem da je bila živa dok je bila u Prištini, gde je godinama sa prijateljicom Mitrom Reljić odolevala svakodnevnim i svakovrsnim napadima, ali je ubrzo umrla kada je napustila Kosovo.\nŠta reći o slavnom Milovanu Vitkoviću, fotoreporteru Rilindje i Jedinstva, čoveku koji je fotoaparatom zabeležio maltene sve što se na KiM dešavalo u drugoj polovini 20. veka. Prepuštam da o njemu i mnogim drugima govore moje kolege kraj mene...\nOvo prisećanje koje večeras učinismo treba prvenstveno da bude još jedna opomena svima nama, a posebno mladim kolegama novinarima i svim drugim medijskim radicima, da se mora uspostaviti kontinuitet u ovoj, kao i u svim drugim sferama stvaralaštva pre i posle bombardovanja i progona našeg naroda, kada je nastao rasap našeg bića, koje je razdrobljeno u više delova.\nDNKiM i UNS će kreniti u prikupljanje građe o istorijatu srpske štampe i medija na KiM. Ovo veče je neka vrsta uvoda u taj posao. Pozivamo sve koji imaju nekakvu dokumentaciju ili znaju detalje o srpskim medijim da nam to dostave.\nPročitano 228 puta\tPoslednji put izmenjeno četvrtak, 27 oktobar 2016 08:09\nKiM, novinarstvo, Danilo Kocić, Đorđe Jevtić\nViše iz ove kategorije « Ciklus francuskog filma: "Doba sazrevanja"\tMarija Jakšić: "Moć pokora", promocija romana »


Grazia.hr - Čudan tretman kojem navodno Kendall i Kylie Jenner duguju čistu kožu\nČudan tretman kojem navodno Kendall i Kylie Jenner duguju čistu kožu\nUključuje suhi led i, zamislite, aceton\nSvakoj ženi akne mogu biti veliki problem i svatko bi probao svašta samo da ih se riješi. Sestre Kendall i Kylie Jenner navodno idu na tretman suhim ledom i acetonom kako bi svoju kožu držale pod kontrolom.\nIako kad čujemo aceton, mislimo da je to među posljednjim stvarima koje bismo stavili na kožu, izgleda da mješavina ova dva sastojka čisti, radi piling i posvjetljuje kožu te blago odstranjuje prljavštinu i masnoće koje su se nakupile na koži i začepljuju pore.\n"Tretman započinje s hladnom eksfolijacijom površine kože sa suhim ledom umotanim u gazu i umočenu u aceton. Ovako se čisti koža, uklanja višak masnoće i nečistoće. Također se ovime smanjuje broj bakterija i može se umiriti upala kože koja dovodi do stvaranja akni", otkrila je Holly Buchko iz Coast Dermatology za Marie Claire.\nOvaj tretman, pogotovo ako ga se kombinira s glikolnom kiselinom, također može biti koristan kod drugih problema s kožom, poput melasme i hiperpigmentacije, no, nikad, ni pod kojim uvjetima - ne pokušavajte ga izvoditi sami kod kuće.\n10.03.2017. Tekst: Grazia.hr Fotografija: Getty images\nTagovi: Beauty Trendovi Trendovi koža kozmetika Kendall Jenner Kylie Jenner koza tretman Grazia.hr Getty images


Predsednik Opštine Temerin Đuro Žiga, koga smo zatekli na zasedanju lokalnog kriznog štaba, kratko je za "Blic" izjavio da je lokalna samouprava bila prinuđena da uvede vanrednu situaciju i da ne zna šta je dovelo do porasta broja zaraženih.\n- Nije se suštinski desilo ništa značajno, niti neuobičajeno u ovim okolnostima. Mi smo samo na osnovu informacija dobijenih od Instituta za javno zdravlje Vojvodine odlučili da proglasimo vanrednu situaciju kao što to čine i u drugim gradovima – kratak je bio Žiga, ne želeći da kalkuliše da li je do povećanja broja zaraženih došlo zbog nepoštovanja mera zdravstvene zaštite od strane građana.\n- Narod se previše opustio i do početka jula kada je Republički krizni štab između ostalog skratio radno vreme ugostiteljskih objekata i uveo zabranu okupljanja, nisu ni obraćali pažnju na nošenje maski ili na to koliko će ljudi biti na nekim proslavama. Samo prvog vikenda jula imali smo maturske proslave i nekoliko svadbi, a čuo sam da je na jednoj od njih bilo oko 250 ljudi. Bilo je tamo gostiju i iz drugih gradova i vrlo je moguće da je odande i krenulo jer je nekoliko ljudi sa te svadbe završilo u KCV sa dijagnozom kovid – priča naš sagovornik.\n- Imali smo jednu privatnu proslavu, jedne privatne firme na kojoj je jedan od gostiju, koji je došao sa strane, da li je on iz Niša ne želim da licitiram, i koji je turistički vodič, doneo infekciju i odatle je sve krenulo. Bilo je tu zdravstvenih radnika, lekara koji izgleda nisu bili dovoljno oprezni. Drugi izvor je jedan sveštenik iz Valjeva koji je došao iz Italije pre donošenja karantinskih mera za putnike iz inostranstva i koji je takođe zaražen i na lečenju je u Beogradu – izjavio je tada za lokalne medije gradonačelnik Valjeva.\n- Očekujem da će se građani ponašati savesnije sa obzirom na povećan broj novoobolelih i očekujem da će građani shvatiti da je ovo zadnji trenutak da uozbiljimo kompletnu situaciju. Nećemo imati potrebe da se vraćamo rigoroznim merama poput policijskog časa, ali moramo da budemo mnogo savesniji – poručio je tada Tiodorović.\n- Maturske večeri svakako predstavljaju povećanje rizika i to nije nikakava dilema. Njihovo organizovanje sada nije odgovorno i bilo bi bolje da se to odloži. U ovakvim situacijama preporuka je da se izbegavaju takvi skupovi i proslave, ali mladi jednostavno ne žele da čuju te preporuke – rekao je tada dr Kon.\nU Srbiji je do juče vanredna situacija proglašena u više od 30 gradova i opština. Kako je "Blic" izveštavao, korona virus stigao je u Srbiju 6. marta, "nulti pacijent" bio je poslovni čovek iz Bačke Topole koji je prvo hospitalizovan u Subotici, odakle je nedugo zatim prebačen u Klinički centar Vojvodine u Novom Sadu.


[es] - Potreban jednostavan program..\n19.05.2008. pitanje vezano za stealther proxy program\nPotreban jednostavan program..\n[es] :: Rasterska grafika :: Potreban jednostavan program..\nPotreban jednostavan program.. 11.10.2014. u 23:16 - pre 64 meseci\nPotreban jednostavan program za laganu obradu slike.. dakle vise da je sminka. Malo kontrast, efekti.. bitno je da sliku moze da stavi u srce i ostali efekti. Dajte neki da nije tezak i da ima te osnovne stvari.. nista profesionalno.\nRe: Potreban jednostavan program.. 11.10.2014. u 23:41 - pre 64 meseci\nAko hoćeš neke efekte imaš gomile online sajtova za to ..\nRe: Potreban jednostavan program.. 07.01.2016. u 15:29 - pre 49 meseci\n31.03.2014. Potreban jednostavan 2D program...\nRegistrovani: 19 ( kajgo, Whitewater, SG kamikaza, bakara, iculibrk, Grada22, tox master, mikikimi, Zurg, Shadowed, nikolasubotica, eeestablishment, Brodoplovac, BlueIce, OliverS, clydefrog, mikikg, branko tod, Nebojsa Milanovic )


ANA I JANJUŠ ZAVRŠILI U KREVETU: Nakon strašne svađe i PRETNJI, uradili OVO (VIDEO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 14.Mar.2018, 02:03\nEmocije jače od svega.\nAna Korać i Marko Janjušević Janjuš danas su otvoreno razgovarali i uspeli da izglade nesporazume, zbog kojih je prethodnih dana došlo do ozbiljnih sukoba. Nakon ovog iskrenog razgovora došlo je do pomirenja, a o svemu onome što im je kvarilo prijateljstvo nastavili su da pričaju i uveče, i to u Aninom krevetu.\n- Šta je trebalo da kažem posle onakvih reči? Dobro, bićemo >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << drugari? - upitala je Ana, a potom se približila svom drugaru koji ju je potom zamolio da se udalji.\n- Imaš li pravog nekog drugara, da nije to što jeste? Kojeg ti drugara imaš da te ne bi napao? Objasni mi, kojeg, da nije taj frizer?Nemaš nijednog? E, onda nemoj da jedeš g*vna - objašnjavao joj je Janjuš dok ga je Ana sve vreme češkala.


Ministarstvo kulture: Nasrtaji na kulturno-istorijska znamenja nastavak negiranja identita | Kodex.ME\nMinistarstvo kulture: Nasrtaji na kulturno-istorijska znamenja nastavak negiranja identita\nNasrtaji na kulturno-istorijska znamenja nastavak su negiranja identitetskih vrijednosti crnogorskog društva, ocijenjeno je iz Ministarstva kulture.\n08. 11. 2020 - 14:34 Autor: M.V.\nTo je saopšteno povodom posljednjih primjera devastacije spomeničkih obilježja, poput biste Moše Pijade u Podgorici, spomenika palim borcima na Savini do najnovijeg nepočinstva u vidu skrnavljenja grobnice mitropolita Arsenija Plamenca u porti Manastira Gornji Brčeli.\nIz Ministarstva kulture kažu da je sve to nažalost, samo "nastavak nipodaštavanja i negiranja istinskih tekovina Crne Gore i njenog istorijskog i kulturnog nasljeđa".\n"Umjesto da princip zaštite i očuvanja svih segmenata naše baštine bude bespogovoran imperativ svakom građaninu Crne Gore, gotovo svakodnevno svjedočimo vandalizmima nad našim istorijskim i kulturnim simbolima, koji za cilj imaju samo jedno - da ospore i satru sve vrijednosti na kojima počiva savremeno crnogorsko društvo.Skrnavljenja spomen obilježja svijetle antifašističke tradicije Crne Gore, jednako koliko i devastacija grobnice crnogorskog vladike, nedvosmisleni su nasrtaji na crnogorski državni identitet.Ministarstvo kulture najoštrije osuđuje najnovije primjere skrnavljenja spomenika antifašizma i naše sakralne baštine, a u domenu svojih nadležnosti, kao i do sada, preduzima sve neophodne radnje kako bi na adekvatan način jednako zaštitili i očuvali svaki segment crnogorskog kulturnog i istorijskog nasljeđa", saopštilo je Ministarstvo kulture.\nDolazili na posao, nisu znali da su razriješeni\n14. 01. 2021 - 09:25 | Društvo\n08. 11. 2020 - 14:34 | Društvo\n"Nadležni da reaguju protiv javnih manifesta mržnje usmjerenih protiv crnogorskih novinara i medija"\n17. 09. 2020 - 18:51 | Društvo\nDRI: Ministarstvo kulture prikazalo pogrešne tokove novca, radili i van okvira zakona\n16. 09. 2020 - 12:16 | Društvo


Potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je danas da su destinacije u zemlji pune i da je na Zlatiboru i u Vrnjačkoj Banji popunjenost kapaciteta oko 95 odsto, dok se u Sokobanji ne može naći nijedan slobodan krevet i da je u julu u toj banji ostvaren rekordan broj noćenja, oko 110.000.\nLjajić je za TV Prvu kazao da je ove godine seoski turizam u zemlji doživeo ekspanziju, kao i mnoge druge destinacije koje nisu bile poznate gradjanima sada su pune gostiju i dodao da će upravo veliki broj domaćih turista mnogo značiti turističkoj privredi.\n„To će omogućiti ljudima koji se bave turizmom da „drže glavu iznad vode“ i značiće da se očuva vitalnost naše turističke privrede“, rekao je Ljajić i naglasio da će šteta po osnovu deviznog priliva biti oko milijardu evra.\nJedna od ideja da se „spasi“ domaći turizam, podsetio je ministar, bila je podela dodatnih 400.000 vaučera za letovanje u zemlji , nakon što je 160.000 vaučera raspodeljeno tokom februara.\n„Ideja od 400.000 vaučera se realizuje, ne na način na koji smo očekivali, korona je uticala na dinamiku korišćenja ovih vaučera, do danas je podeljeno negde do 102.000 vaučera. Svi ovi dogadjaji su uticali da se smanji interesovanje za korišćenje vaučera“, naveo je Ljajić.\nGovoreći o trgovinskom sektoru, Ljajić kaže da ne očekuje „vruću jesen“ za trgovinski sektor niti da će taj sektor pretrpeti neke značajnije promene.\n„Nema naznaka da bi moglo da dodje do poremećaja u snabedavanju trgovina“, kazao je i dodao da smo tu bili tokom krize dosta bolji od mnogih zemalja, tako da će će lanci snabdevanja ići svojim tokom.\n19 Avgust 2020 2744 pregleda\n2 Feb 2022 635 pregleda


Vesti online / Sport / Fudbal / Degenek: Najbitnije je da se branimo timski\nZvezdin štoper uoči meča s Liverpulom na Enfildu u trećem kolu Lige šampiona (sreda, 21 čas) uverava da su izvučene pouke iz debakla protiv Pari Sen Žermena.\nDegenek na pres-konferenciji uoči meča s Liverpulom\n- Dobro smo se pripremili za meč i verujem da smo spremni za izazov koji sledi. Atmosfera je fenomenalna, svi smo dobro i radujemo se duelu protiv Liverpula. Očekujem dobru utakmicu, igramo u gostima, bez naše publike, ali potrudićemo se da damo maksimum i da odigramo dobar meč. Biće vrlo teška utakmica, neće biti lako ni njima, ni nama. Verujemo u naše mogućnosti, a najbitnije je da se branimo kao tim - istakao je Degenek.\nMeč na Enfildu drugo je uzastopno internacionalno gostovanje šampiona Srbije, a defanzivac je istakao značaj iskustva sa Parka prinčeva.\n- Dobro će nam doći lekcija iz Pariza. Rivali se ne razulikuju mnogo i to će nam pomoći da dignemo naš nivo fudbala. Naučili smo dosta iz prethodnog meča i verujem dobro smo se pripremili za Liverpul. Detaljno smo analizirali rivala, dobili instrukcije od trenera Milojevića i na nama je da to iznesemo da izgleda dobro na terenu.\n- Imam pravo da sanjam o tome. Fudbal se igra za golove i voleo bih da zatresem mrežu, ali kao odbrambenom igraču mi je daleko bitnije da sprečim pogotke. Ako uspem da zatresem mrežu, to je plus. Voleo bih da se, uz Božju pomoć, upišem u strelce. Neka gol postigne bilo ko iz ekipe, a da se saigrači i ja iz odbrane pobrinemo da ih ne primimo.\nEvo nas na Enfildu. #crvenazvezda #crvenazvezdafk #zvezda #fkcz #czv #ucl #championsleague #anfield #lfc\nA post shared by FK Crvena zvezda (crvenazvezdafk) on Oct 23, 2018 at 12:12pm PDT\n- Imaju tri jako dobra igrača u ofanzivi, mogu i zdanji vezni fudbaleri da postignu golove. Preti opasnost i iz prekida. Ako budu igrali Fimrino, Staridž, Salah, Mane, oni su fenomenalni igrači i mogu da daju gol iz bilo koje situacije.\n- Stadion je poseban, ali kao i svako iskustvo gde god igram, ovde ili u domaćem prvenstvu, isto mi je. Igram uvek maksimalno, ne gledam toliko na atmosferu, već da odradim posao na terenu u potpunosti. Atmosfera ovde je odlična, ali u Beogradu bude i bolja - rekao je Degenek.\nFUDBAL Degenek Englezima: Igramo srcem, a ne zbog novca


Erdogan iz Samsuna krenuo u kampanju | Svijet Vijesti | Al Jazeera\nErdogan iz Samsuna krenuo u kampanju\nPredsjednik Turske bira se na izborima na mandat od pet godina (EPA)\nTurski premijer Recep Tayyip Erdogan, koji je jedan od kandidata za predstojećim predsjedničkim izborima u Turskoj, u svome prvom obraćanju u predizbornoj kampanji kazao je da će turski narod imati priliku prvi put u historiji zemlje direktno izabrati predsjednika države, javlja agencija Anadolija.\n“Čovjeka koji će biti izabran na najvišu funkciju jedne države više neće birati neke interesne grupe koje imaju moć, nego obični građani”, kazao je on.\nTurski premijer je na Trgu Republike u Samsunu prisutnima istakao kako je u ovom gradu počeo svoju kampanju za izbor na mjesto predsjednika Turske.\n“Danas je vrlo važan korak za sve nas. Prije 95 godina, 19. maja 1919. godine, Mustafa Kemal Ataturk je stigao u Samsun, gdje se sada nalazimo. Ovdje je napravio prvi korak prema Ratu za nezavisnost. I mi danas, 95 godina nakon toga, pravimo jedan vrlo važan korak. Počinjemo i mi iz Samsuna put prema izboru novog predsjednika Turske”, rekao je Erdogan.\nIzbori 10. augusta\nNaglasio je da je Partija pravde i razvoja, koja ga je kandidirala, uvijek bila uz turski narod, dok su druge partije u toj zemlji bile uz državu, a ne uz obične građane.\n“Mi smo uvijek bili uz narod. Druge partije su uvijek, prije svega, bile uz državu. Mi smo uvijek bili uz naš narod i tako ćemo i nastaviti”, rekao je turski premijer.\nVladajuća AKP je zvanično 1. jula objavila kandidaturu premijera Erdogana na predstojećim predsjedničkim izborima.\nErdogan je jedan od osnivača stranke, zajedno s aktuelnim predsjednikom Abdullahom Gulom.\nOsnovana je 2001. godine, kao 39. politička partija u zemlji.\nStranka koju predvodi Erdogan od tada je u dva navrata samostalno formirala vladu nakon izbora 2002. i 2007. godine.\nS druge strane, sekularna Republikanska narodna stranka i Nacionalni porket imat će zajedničkog kandidata na predsjedničkim izborima, a to je bivši generalni sekretar Organizacije za islamsku saradnju Ekmeleddin Ihsanoglu.\nSlobodna demokratska partija je iz svojih redova kandidirala potpredsjednika partije Selahattina Demirtasa.\nPredsjednik Turske bira se na izborima na mandat od pet godina, a mandat 11. turskog predsjednika Abdullaha Gula produžen je na sedam godina.\nPredsjednik vrši dužnost šefa države i funkciju vrhovnog zapovjednika turske vojske, a u slučaju putovanja u inostranstvo ili spriječenosti, po dužnosti ga mijenja predsjednik Velike narodne skupštine.\nKandidat za predsjednika mora biti stariji od 40 godina i visokoobrazovana osoba.\nIhsanoglu se sa Erdoganom razišao prošle godine. Razlog je premijerovo nezadovoljstvo Ihsanogluovom šutnjom nakon svrgavanja Mursija.\nDelegati AKP-a jednoglasno podržali kandidaturu turskog premijera na predsjedničkim izborima zakazanim za 10. august.\nNa osnovu dva istraživanja najviše šansi za pobjedu na predsjedničkim izborima u augustu ima aktuelni turski premijer.


Penzije "po novom" - naknade za neke umesto usklađivanja za sve? - Penzin\nPočetna Magazin Godine Srbija Penzije “po novom” – naknade za neke umesto usklađivanja za sve?\nPenzije “po novom” – naknade za neke umesto usklađivanja za sve?\nPenzioneri sa primanjem nižim od dve trećine iznosa koji je potreban za prosečnu potrošačku korpu, dobijaće dva puta godišnje pomoć od 2019. Nakon usvajanja izmena Zakona o PIO, ni oni, kao ni ostali penzioneri u Srbiji, neće imati pravo na usklađivanje penzije dva puta godišnje.\nSvi penzioneri u Srbiji sa primanjima nižim od 32.285 dinara od 2019. godine imaće pravo na novčanu pomoć. Ovaj limit utvrđen je prema potrošačkoj korpi i predstavlja u proseku dve trećine njenog trenutnog iznosa (oktobar 2018. godine). Očekuje se da pomoć za oko 1,3 miliona korisnika bude isplaćivana dva puta godišnje. Koliki će biti iznos zavisiće od stanja u državnoj kasi, saznaju nezvanično Novosti.\nNeki smatraju, ali se ne navodi ko, da će iznos biti veći od 5.000 dinara koliko su iznosile prethodne naknade koje su penzionerima isplaćivane kao “jednokratna pomoć”. Smatra se da je to verovatno budući da gotovo pola miliona najstarijih koji su primali tu tzv. jednokratnu pomoć sada neće biti obuhvaćeno.\nPenzioneri u Srbiji su do sada dobijali tzv. jednokratnu pomoć linearno, bez obzira na iznos penzije koju primaju. Poslednji put jednokratnu pomoć penzioneri su dobili u novembru 2017. godine, a jedan od uslova za isplatu bio je da je penzioner primio oktobarsku penziju. Očekuje se da će tako biti i sada, odnosno da će pravo imati oni korisnici koji su u evidenciji Fonda PIO, a ne i oni koji su u proceduri dobijanja penzije, pišu Novosti.\nU 2016. godini je za tu namenu izdvojeno oko 8,5 milijardi dinara za sve penzionere, dok je 2017. godine za tzv. jednokratnu pomoć dato 8,85 milijardi iz državne kase. Računica je da bi se moglo očekivati da, zbog manjeg broja korisnika, a ukoliko se isti iznos i sada izdvoji, penzioneri dobiju oko 7.000 dinara.\nU nedavno usvojenim izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju stoji da će Vlada utvrđivati kada je ta pomoć neophodna za većinu korisnika, kao i iznos koji će im biti isplaćivan, ali se već može čuti da su moguće isplate u proleće i na jesen.\nNa taj način će novac namenjen penzijsko-invalidskom osiguranju moći da se koristi i za isplatu novčane pomoći penzionerima sa najnižim primanjima.\nĐuro Perić, predsednik Saveza penzionera Srbije, smatra da je dobro što je novčana pomoć sada posebna kategorija, jer će to biti spasonosno za penzijski sistem.\n“Visina penzije mora da zavisi od onoga što ste uplaćivali i od dužine te uplate, a ne da bude socijalna kategorija”, rekao je Perić za Novosti.\n“Ako se to prihvati kao trajno rešenje, trebalo bi onda odatle izuzeti one korisnike koji, na primer, imaju i primanja iz inostranstva. Susedne zemlje su na taj način uredile sistem da pomoć dobijaju oni kojima je stvarno neophodna.”\nMinistar finansija u Vladi Srbije Siniša Mali izjavio je da će penzije biti veće od 8 do 13,3 odsto svim penzionerima. On je objasnio da je dobijena saglasnost MMF-a da se povećaju penzije i za penzionere sa najnižim penzijama do 32.285 dinara za pet odsto.\n“Od 2019. godine biće definisan novi sistem indeksacije penzija, koji će se primenjivati od 2020. godine”, rekao je Mali.\nIstog dana, 5. oktobra, kada je objavljena ova nezvanična vest, preneta je i vest da je Aleksadar Vučić, predsednik Srbije rekao da se pored povišice koja penzionerima sleduje ove godine, razmatra i mogućnost isplate jednokaratne pomoći.\n“Za mesec dana moći ćemo da kažemo da li će moći da se obezbedi ta isplata”, rekao je Vučić novinarima u Beogradu.\nPredsednik je izneo podatak da oko 72 odsto penzionera u Srbiji živi teško. Važno je, smatra, da oni budu nešto zadovoljniji i da osete rezultate reforme.\nIako pretpostavljamo da će već sam naslov naljutiti mnoge, odlučili smo se za njega jer smatramo da je to suština koja se ne samo ne spominje, već se ona vešto kamuflira parolama o pomoći ugroženima. A šteti nam svima običnim smrtnicima u Srbiji.\nPenzijski sistem Srbije nije osmišljen kao pomoć države najstarijima i nemoćnima već kao način da zaposleni, u vreme dok rade, doprinosima obezbede sebe za stare dane. Predviđeno je bilo da se penzije usklađuju dva puta godišnje sa kretanjem potrošačkih cena na teritoriji Republike Srbije u prethodnih šest meseci.\nUsvojenim izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, član kojim se ovo reguliše je promenjen. Dodaje se da će “do dostizanja finansijske održivosti sistema penzijskog i invalidskog osiguranja, penzije usklađivati na način utvrđen propisima kojima se uređuje budžet i budžetski sistem”. U prevodu, od zakonom propisanih usklađivanja neće biti ništa. (Od 2014. godine, iako je to značilo kršenje Zakona o PIO, ovo usklađivanje nije vršeno čime su svi penzioneri u Srbiji oštećeni.)\nOnda se i “nezvanično” i od predsednika Srbije saznaje da će se umesto usklađivanja za sve, uvesti pomoć za neke. Ne samo da je uvredljivo – nekome oduzmete pravo na nešto, pa mu obećate pomoć – već i obesmišljava u potpunosti sistem.\nKako će ikad srpski sistem penzijskog i invalidskog osiguranja dostići “finansijsku održivost” ako današnji zaposleni ne vide smisao u uplaćivanju više od obaveznog minimalnog doprinosa?\nSlično ovome, već odavno se naknada za nezaposlene isplaćuje u istom iznosu za sve bez obzira na to koliko je neko izdvajao kao doprinos za slučaj nezaposlenosti. Iznos se menja periodično, a ne prema izdvojenim doprinosima. Zato i nije čudno što se spominje da bi obaveza uplaćivanja upravo ovog doprinosa mogla biti (prva) ukinuta. Kad se nešto obesmisli, lako ga je ukinuti.\nIzvori vesti: Novosti, Novosti\nTags:Aleksandar VučićFond PIOjednokratna pomoć penzionerimaMeđunarodni monetarni fond MMFpenzioneriSiniša MaliSrbijausklađivanje penzijaZakon o penzijskom i invalidskom osiguranju\nXXII Dečiji sajam od 5. do 7. oktobra na Beogradskom sajmu\nSrbija - Što starije, to tužnije?


Tipovi toksičnih kolega i kako izaći na kraj sa njima - Karijera\nStrani jezici koje bi trebalo znati 21/09\nU većini slučajeva, rad u kancelariji nudi ugodno, uzbudljivo i motivaciono putovanje ka uspešnoj karijeri. Međutim, ponekad se susrećemo sa neprofesionalnim, nesrećnim, pa čak i zavidnim kolegama. Evo kako da izađete na kraj s njima.\nBilo da se susretnete u hodniku ili da radite u istoj kancelariji, svaka firma imaće pričalice. U pitanju su osobe koje su uglavnom veoma fine, ali vole puno da pričaju, a neretko i da tračare i šire glasine. Stručnjaci savetuju da te ljude izbegavate i da im, na lep način, date do znanja da vi ne volite da ćaskate.\nOvoj osobi ništa ne odgovara i stalno se žali na doslovno sve! Ne dozvolite da vam takva osoba oduzima pozitivnu energiju. Ukoliko imate ovakve osobe u svom okruženju, postarajte se da njihovo nezadovoljstvo ne utiče na vaše. Takođe, možete toj osobi skrenuti pažnju da vam je žao što mu/joj se to dešava, ali da njegovo/njeno neraspoloženje utiče i na vas i na vašu produktivnost.\nNaravno, u svakom kolektivu ima i ovakav tip osobe- koji radi veoma malo. Ako njegova/njena lenjost ne utiče na vas, onda se ne mešajte. Međutim, ako radite u timu i ako na kraju vi preuzimate celu odgovornost kada posao nije dobro urađen, vreme je da reagujete. Ukoliko razgovor s zabušantom ne pomogne, obratite se nadređenom.