MIT O LONDONSKOM UGOVORU: Da li nam je nuđena Velika Srbija? | Najnovije vesti - Srbija danas\n28.10.2014. • 11:02 Srđ. Jovanović\nMIT O LONDONSKOM UGOVORU: Da li nam je nuđena Velika Srbija?\nFoto: University of California Library\nAnimozitet prema Jugoslaviji kao promašenom putu srpskog naroda uzrok je mnogih zabluda o istorijskoj istini vezanoj ne samo za trajanje te bivše države, već i za njen nastanak. Ugovor iz 26. aprila 1915. primer je takvih, pogrešnih, uverenja.\nKrah SFR Jugoslavije kod velikog broja Srba propraćen je razočaranjem u taj sedmodecenijski "projekat", ubeđenjem da su i monarhistička i socijalistička Jugoslavija bili koraci unazad u istorijskoj sreći srpskog naroda, da je "pravljenje kuće sa Hrvatima najveća pogreška", ali i da su svi kasniji "problemi": "nastanak makedonske, crnogorske i bošnjačke nacije, te ekspanzija albanskog elementa na Kosovu i Metohiji posledica jedne od dve Jugoslavije".\nTa se pizma prema Jugoslaviji preslikala u laičkoj javnosti u kritiku svega što je bilo projugoslovensko, a uzdizanje svega onoga što je moglo da pomogne samostalnom putu Srba posle 1918. godine. Tako je kralj Aleksandar Prvi Karađorđević ispao "naivac koji nije poslušao Mišića" i "zaluđenik koji nije shvatao da Hrvati nemaju emocije, već samo interes" zbog čega je "glavom platio u Marselju".\nDrugi veliki mitski momenat jeste Londonski ugovor. Sporazum iz 26. aprila 1915. postao je legendarno mesto poraza srpske pameti i samosvesti, svojevrsno novo Kosovo, ovaj put diplomatsko i intelektualno, zbog koga je Srbe "zadesio Jasenovac, Gradiška, Jadovno, Prebilovci", ali i "rat devedesetih".\nMeđutim, da li je bilo baš tako? Da li su zemlje Antante nešto nudile Srbiji, da li je, konačno, Srbija bila toliko bitna Velikoj Britaniji, Francuskoj i Rusiji u Prvom svetskom ratu kao što uobražavamo da jeste?\nFoto: Iz romana "Levijatan" Skota Vesterfelda\nPočetkom Prvog svetskog rata većina zemalja Starog kontinenta odabrala je stranu, ali ne i sve. Antanta i Centralne sile borile su se za naklonost Bugarske, Rumunije, Osmanskog carstva, a najviše za - Italiju. Za zemlju koja je imala oko 36 miliona ljudi, gotovo koliko i Francuska. Italija je imala neviđenu stratešku važnost: strana koja ju je imala uz sebe mogla je direktno da ugrozi srce operacija protivničkog saveza.\nUjedinjena 1871, Italija je razvila iredentizam, nameru da prisvoji sve u susednim zemljama u kojima žive Italijani, na osnovu "istorijskog prava" (željeni predeli bili su deo slavnog Rimskog carstva).\nTim znanjem rukovođene, Britanija, Francuska i Rusija ponudile su više i u Londonu 26. aprila 1915. sa Italijom sklopile sporazum koji je sredozemnu kraljevinu uveo u "prvu postavu" Antante. Svesna svoje važnosti, Italija je tražila prilično i to prilično je i dobila.\nOsnovna težnja Italije bilo je "Mare nostrum" (Naše more) kako su tamo zvali Jadransko more, tj. istočna obala istog. Sporazumom u Londonu Italija je trebala od Austrije da dobije Južni Tirol (isti onaj čiji žitelji Austrijanci danas traže veliku autonomiju), Trst i deo Julijskih Alpa.\nČlanom 5. jadransku obalu sa Istrom do Rijeke, te severni deo Dalmacije, od Tribnja kod Gospića do rta Planka koji se nalazi između Šibenika i Splita, a sve sa velikom većinom ostrva. Član 6. Italiji je jamčio Valonu sa zaleđem u Albaniji i protektorat nad malom albanskom državom u središtu današnje države Albanije.\nSRBIJA U LONDONSKOM UGOVORU - BEZ ZNANJA\nA, sada o Srbiji. Za Srbiju, Crnu Goru i Hrvatsku (njen pomen implicira nameru da se Hrvatima da država) postoje pomeni o kojima isti entiteti nisu bili obavešteni. Tako u Članu 5. stoji da će "Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori u Gornjem Jadranu biti dodeljen potez od zaliva Volosko, sa lukama Rijeka, Novi i Karlobag do granice Dalmacije (pomenuti Tribanj)".\nCelokupan sadržaj ugovora, na francuskom i engleskom istovremeno, možete pogledati OVDE.\n"U Donjem (južnom) Jadranu, u predelima koji su od interesa Srbije i Crne Gore, Srbiji i Crnoj Gori pripašće potez od Rta Planke do reke Drim, sa lukama Split, Dubrovnik, Kotor, Bar, Ulcinj i Sv. Jovan Medovski (Lješ), i sa ostrvima Veliki Drvenik, Mali Drvenik, Čiovo, Šolta, Brač, Jakljan i Koločep. Luka Drač ostaće nezavisnoj muslimanskoj državi Albaniji."\nČlanom 7. ističe se da će "Italija dozvoliti Srbiji, Crnoj Gori i Grčkoj da uzmu delove severne i južne Albanije ukoliko budu ispunjena obećanja njoj data (Južni Tirol, Julijski Alpi, Dalmacija i Valona), te da neće sprečiti Srbiju i Grčku da imaju zajedničku granicu na Ohridskom jezeru".\nPriložena karta je personifikacija "pravog znanja", onoga što je Srbiji "obećano" u Londonu. Na karti su ucrtane i Bosna, Hercegovina, Slavonija sa Sremom i Bačka, mada o tim oblastim nema ni pomena. Za ove krajeve se inače razmišljalo o referendumu kao rešenju, gde bi glas naroda odabrao kojim putem dalje, ali takva prigoda nikada nije iskrsla u pravom smislu reči referendum.\nNa kraju, najvažnije: argument protiv teze da je "Srbija suludo odbila i žrtvovala zarad onih koji će joj kasnije ruku ugristi", kako to obično kažu poznavaoci "prave istorije". Kraljevska vlada i javnost nisu imale uvid u sadržaj sporazuma jer je isti bio tajan. Srbija je, kao i ostali zainteresovan svet, za pojedinosti dogovora saznala tek posle revolucije u Rusiji kada je Lenjin, potiveći se tajnoj diplomatiji, obelodanio njegovu sadržinu.\nOtuda Srbija nije mogla da se odrekne nečega što nije znala da ima, a pride ga nije ni imala, već se o "nagradi" razmišljalo u prilično nejasnim formulacijama. Drugo, ne manje važno, Srbija je pre dogovora u britanskoj prestonici, 7. decembra 1914. godine donela Nišku deklaraciju kojom je odabrala ujedinjenje sa "neslobodnom braćom u Austro-ugarskoj kao glavni ratni cilj".\nKako su Srbi osvojili Kapiju slobode\nPrvi svetski rat Londonski ugovor\n15.04.2021. • 22:38


Nova saznanja o pacovima (naravno, njujorškim) - 2004-06-08\n2001.godine autor Robert Saliven zapoèeo je jednogodišnji projekat provodeæi brojne noæi u jednom sokaèetu u Njujorku kako bi posmatrao pacove. Svoje nalaze pretoèio je u knjigu pod naslovom: ”Pacovi: istorija i životne navike najmanje poželjnih gradjana Njujorka“. Saliven kaže da urbana populacija pacova služi kao podsetnik da je priroda pristutna èak i u modernim gradovima. Gdegod ima ljudi, ima i otpadaka, kaže on, a pacovi žive od toga. U èetrnaestom veku pluæna kuga - nazvana ”crna smrt“ - proširila se Evropom usmrtivši oko jedne treæine stanovnika. Ali nauènici su tek 1894. godine utvrdili da su crnu smrt širile buve koje žive na pacovima. U srednjem veku, kaže Saliven, ljudi nisu mislili da bolesti mogu da predju sa pacova na ljude. On se pita da li i u ova, moderna vremena, postoji neko saznanje koje izmièe nauci:\n”Za mene je fascinantno da se mi smejemo lekarima iz Srednjeg veka koji nisu shvatili da bolest prenose buve i pacovi veæ su mislili da se ona širi preko vazduha. Kako nisu to povezali kad su mrtve buve i pacovi bili svuda oko njih? U njihovom sistemu observacije ti detalji nisu bili povezani pa èovek mora da se pita: ”da li nešto propuštamo i danas?“\nDa bi napisao knjigu, Robert Saliven je noæima osmatrao gomile otpadaka i pacove oko njih, uz pomoæ infracrvenih uredjaja za posmatranje u mraku.\n”Oni izlaze i slede svoju utvrdjenu stazu, dodju po hranu i zatim se vraæaju u svoje rupe i ponovo izlaze napolje. Baš kao što to èine ljudi. Potrebna im je ta rutina i zato se kreæu utabanim stazama. “\nSaliven prièa kako su se pacovi u ogromnom broju pojavili nakon teroristièkih napada 11. septembra 2001. iskoristivši priliku da napadnu privremeno napuštene restorane i nepokupljene otpatke, dok su istrebljivaèi poèeli ofanzivu na njih postavljajuæi otrove na odredjena mesta. On istièe da su zdravstveni centri Njujorka zaista uložili napor da ne bi došlo do eksplozije pacova. To je Sizifov posao kome nema kraja. Iz tog razloga ljudi koji rade na deratizaciji više ne zovu sebe istrebljivaèima, jer i sami priznaju da nikada neæe moæi sve da ih istrebe.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: "Policajci" večeras na Sceni Studio\n09. 12. 2021. 14:06 >> 17:54 0\nPredstava “Policajci” koju je po tekstu Slavomira Mrožeka režirao Aleksandar Jovanović biće izvedena 9. i 10. decembra u 20 sati na Sceni Studio.\nKomad govori o poslednjem političkom osuđeniku u jednoj totalitarnoj državi, kojom vladaju Infant i njegov stric Regent, a koji odlučuje da dobrovoljno “revidira” svoj stav i da se stavi na raspolaganje vlastima. Država ostaje bez neprijatelja, postaje suvišno postojanje policije, pa oni sami moraju da glume neprijatelje države kako bi očuvali svoju službu. Pisan u vrijeme realnog socijalizma u Poljskoj, komad nije izgubio na aktuelnosti, što govori o dubokom promišljanju o ljudskoj prirodi, o prirodi vlasti i podaničkom mentalitetu kojeg totalitarna vlast strahom utjeruje u ljude.


KOMPLET KALIMERO I DRUGARI | SLIKOVNICE | KNJIGE | KOMPLET KALIMERO I DRUGARI\nnaziv proizvoda: Komplet Kalimero i drugari\nkataloški broj proizvoda: 3138553\nPreporučena cena: 1,298 din\nUšteda: 699 din (54 %)\nIako je nedavno napunio 54 godine, čuveni Kalimero danas izgleda mlađe nego ikad. Čuveni mališa, jedino crno pile u porodici žutih pilića, od predstavljanja u Italiji sada daleke 1962. godine prešao je dug i zanimljiv put, koji ga je preko Japana, gde je stekao punu svetsku afirmaciju, doveo do Francuske i studija za animaciju Gaumont koji je Kalimeru osvežio imidž i osmislio nove avanture ovog junaka, ali i zadržao osobine zbog kojih su Kalimera zavolele mnoge generacije – vedar duh, duhovitost, druželjubivost i ono najvažnije – ljubav prema pravdi.\nKalimero voli svoju školu i svoje prijatelje, voli da vozi bicikl i da jede kolače. Ono što nikako ne voli jeste nepravda: iako je mali, uvek se trudi da zaštiti slabije od sebe i da pronađe način da svet oko sebe učini lepšim.\nSvi ljubitelji čitanja će imati priliku da u narednim nedeljama upoznaju svoje mališane sa Kalimerom kroz sjajno osmišljenu seriju Kalimero i drugari, koja će u četiri knjige u tvrdom povezu sadržati mnoštvo uzbudljivih pustolovina simpatičnog pileta i njegovih drugara, kao i pregršt zanimljivih zadataka, mozgalica, lavirinata i igara pažljivo osmišljenih da zainteresuju najmlađe čitaoce.\nKataloški broj ovog proizvoda je: 3138553


Vodič za Kijev — savršen spoj tradicionalnog i modernog - Zajedno oko sveta\nPočetna\t/ Evropa • Ukrajina / Vodič za Kijev — savršen spoj tradicionalnog i modernog\nVodič za Kijev — savršen spoj tradicionalnog i modernog\nPosted - Kaća&Marko Posted on 30.01.2019.\nSa neverovatno bogatom istorijom koja seže sve do 5. veka, ukrajinska prestonica je jedan od najzanimljivijih gradova u Evropi.\nKijev je u srednjem veku bio glavni grad ogromne Kijevske Rusije, prve istočnoslovenske države koju su osnovali ni manje ni više nego Vikinzi. Nakon mongolske invazije u 13. veku, Kijev je bio potpuno uništen — i doživeo ponovni procvat tek za vreme Ruskog carstva, krajem 19. veka.\nGrad je mnogo propatio za vreme Drugog svetskog rata, ali se brzo i oporavio. Međutim, ovaj period je ostavio pečat na Kijev, postavši bitan deo njegovog identiteta.\nVodič za Minsk — neočekivano lice Belorusije\nUkrajinci su jako ponosni na svoju istoriju i žrtve koje su njihovi preci podneli, što ne može da se ne primeti tokom obilaska Kijeva i monumentalnih memorijala poput Majke Otadžbine.\nIako je Kijev jedan zaista lep i moderan grad, nažalost, većina onoga što se o Ukraijini moglo čuti u zadnjih par godina bilo je vezano za revolucije 2004. i 2014. godine koje su se dešavale na Majdanu nezavisnosti — ili za rat na istoku zemlje.\nZbog ovakve situacije u Ukrajini nismo ni razmišljali da posetimo Kijev kada samo išli na putovanje Baltikom, ali smo se na kraju odlučili da se vratimo u taj deo sveta samo zbog njega — i nismo se pokajali. U Kijevu život teče normalno, ni u jednom trenutku se nismo osećali nebezbedno i slobodno možemo reći da nas je grad potpuno očarao.\nKako doći do Kijeva\nAviokompanija Air Serbia je sredinom 2019. godine uvela direktnu liniju od Beograda do Kijeva, koja je ukinuta tokom pandemije. Međutim, 2021. godine je avio prevoznik Windrose uveo direktan let Beograd-Kijev.\nIz Srbije ne postoji direktan let do Kijeva, tako da ako želite da izbegnete presedanja i skupe avio karte, savetujemo vam da letite iz Budimpešte. Low cost avioprevoznik Wizzair ima 4-5 letova nedeljno do Kijeva (aerodrom Žulani) — i povratne karte se često mogu naći za svega 60, 70 evra. Mi smo za period oko prvog maja kupili karte za 80 evra, tako da je moguće naći povoljne avio karte čak i tokom praznika.\nDo Budimpešte možete doći sopstvenim prevozom, vozom ili kombijem koji saobraća od vrata do aerodroma. Voz je najjeftinija — ali i najduža — opcija, tako da ako ne planirate da putujete kolima, savetujemo kombi prevoz jer se za nešto više para stigne do budimpeštanskog aerodroma dosta brže i komfornije. Iz Budimpešte možete stići do Kijeva i autobusom ili vozom, ali ćete tako provesti sigurno jedan ceo dan (ako ne i više) u putu — a imajte u vidu i da su ove opcije skuplje od putovanja avionom.\nPoput svih evropskih metropola, i u Kijevu ima svašta da se vidi. Međutim, pre nego što smo počeli da planiramo put u Ukrajinu, nismo imali pojma koliko znamenitosti ima u prestonici — i koliko će nam boravak ovde biti prijatan.\nZa obilazak Kijeva je potrebno bar 3, 4 dana, s tim da savetujemo da ostanete i duže ako imate vremena — a u tom slučaju možete i da odete na jednodnevni izlet do Černobilja. U našem putopisu kroz Černobilj možete da saznate sve što vam je potrebno za odlazak na jedno od najopasnijih mesta na svetu.\nBez obzira na to da li se odlučite da odete do Černobilja ili ne, u Kijevu ćete sigurno imati šta da radite čak i ako ostanete 7 ili 10 dana. Pa hajdemo redom.\n1. Kijevsko-pečerska lavra\nJedan od glavnih gradskih simbola, najvažniji religiozni kompleks u zemlji i najposećenija turistička atrakcija u Kijevu, Kijevsko-pečerska lavra je pravoslavni manastir sagrađen pre više od 1,000 godina, u 11. veku.\nOvaj neverovatni kompleks manastira je izglasan za jedno od sedam čuda u Ukraijini — a zajedno sa crkvom Svete Sofije uvršten je i na Uneskovu listu svetske baštine.\nS obzirom na to da se Kijevsko-pečerska lavra sastoji iz mnoštva znamenitosti, uključujući crkve, zvonike i pećine, ovde lagodno možete provesti čitav dan. Ono što svakako ne treba da propustite su dve veštačke pećine, glavni zvonik na koji možete da se popnete, i crkvu Svete Sofije koja je dobila ime po veličanstvenoj Aja Sofiji u Istanbulu (kliknite ovde ako vas zanima šta videti u Istanbulu).\nZvonik na koji možete da se popnete.\nU Kijevsko-pečerskoj lavri se osim religioznih spomenika nalazi i nekoliko muzeja, od kojih je najzanimljiviji Muzej mikrominijatura. U ovom muzeju ćete videti razne predmete koji ne prelaze svega par milimetara, poput broda, knjiga ili cipela za muve.\nAko ulazite u lavru, morate biti pristojno obučeni, što podrazumeva dugačke rukave — i za žene suknje do poda i marama oko glave (u pećinama će vam dati marame da vežete oko struka i stavite oko glave ako nemate svoje).\n2. Manastir Svetog Mihaila\nKijev je grad u kome ima jako mnogo crkava. Ukrajinci su veoma religiozan narod tako da ćete svugde po prestonici nailaziti na prelepe crkve i manastire.\nJedan od najlepših i najpoznatijih je svakako Manastir Svetog Mihaila, podignut na vrhuncu Kijevske Rusije, u 12. veku. Ovaj manastir je čuven po svojoj plavoj boji, zlatnim kupolama i zvoniku.\nManastir je bio jako oštećen tokom invazije Mongola, pa je tokom narednih vekova restauriran i proširivan, postavši jedan od najbitnijih i najbogatijih manastira u zemlji u 16. veku.\nManastir Svetog Mihaila.\nNažalost, sovjetske vlasti su odlučile da ga demoliraju 1930ih godina. Nakon ukrajinske nezavisnosti 1991. godine, odlučeno je da se manastir obnovi — i današnja građevina je otvorena 1999. godine.\nU zvoniku se nalazi muzej u kome možete da naučite više o istoriji manastira i sudbini religioznih spomenika u zemlji u sovjetsko vreme.\n3. Majka Otadžbina\nJedna od najimpresivnijih znamenitosti u Kijevu je spomenik Majke Otadžbine, podignut u čast herojima Sovjetskog Saveza.\nOvaj monumentalni čelični spomenik je visok 62 metara — a ukupna visina strukture zajedno sa bazom iznosi čak 102 metra. Međutim, statua je trebalo da bude još viša — ali je mač koji Majka Otadžbina drži isečen da ne bi bio viši od krsta na Kijevsko-pečerskoj lavri.\nBez obzira na to, Majka Otadžbina je drugi najviši spomenik u Evropi i 23. najviši na svetu (poređenja radi, Kip slobode je 47. najviši spomenik na svetu sa visinom od 46 metara).\nMajka Otadžbina u drugoj ruci drži štit sa amblemom Sovjetskog Saveza. 2015. godine je ukraijnski parlament zabranio korišćenje sovjetskih simbola, ali su spomenici Drugom svetskom ratu izuzeti iz ovog zakona, tako da se na štitu i dalje nalazi ovaj amblem.\nU bazi spomenika je smešten memorijal u kome su ispisana imena preko 11,500 vojnika i 200 radnika, poznati kao Heroji Sovjetskog Saveza i Heroji socijalističkog rada.\nZanimljivo je znati i da je spomenik dizajnirao Jevgenij Vučetič, sovjetski umetnik srpskog porekla. Međutim, pošto je on umro nekoliko godina pre izradnje spomenika, originalni dizajn je promenjen i memorijal je završio drugi umetnik, Vasil Borodaj.\n4. Muzej istorije Ukrajine u Drugom svetskom ratu\nDo 2015. godine, Muzej istorije Ukrajine u Drugom svetskom ratu se zvao Muzej velikog patriotskog rata — kada je taj termin zakonom zabranjen, zajedno sa svim komunističkim simbolima, imenima ulica i nazivima spomenika. Kako god ga zvali, ovaj muzej stvarno vredi videti jer se u njemu nalazi jedna od najboljih postavki o Drugom svetskom ratu na svetu.\nDetalj iz muzeja.\nSam muzej pokriva površinu od nekih 25 hektara, tako da postoje eksponati i na otvorenom i unutra. Fenomenalno uređena, skoro umetnički, zatvorena muzejska postavka se nalazi ispod spomenika Majke Otadžbine i obuhvata preko 300,000 eksponata koji pričaju priču o Drugom svetskom ratu iz ukrajinske perspektive.\nJedna od prostorija u muzeju.\nOno što je nama bilo posebno fascinantno kod muzeja jeste što su svugde izložene fotografije i lični predmeti vojnika. Znati ponešto o sudbinama pojedinačnih ljudi i videti zidove ispunjene fotografijama poginulih zaista daje potpuno drugačiju dimenziju ratnim stradanjima.\nFotografije vojnika koji su poginuli u Drugom svetskom ratu.\nNa prvom spratu muzeja, čim uđete u zgradu, videćete i postavku o sadašnjem konfliktu sa Rusijom, koja obuhvata vozila, oružje, zastave i druge predmete. Moramo priznati da je malo čudno videti postavku o ratu koji još uvek traje, ali Ukrajinci su zaista jako patriotski nastrojen narod i ovim putem žele da odaju počast i nedavno stradalim vojnicima.\nDeo kolekcije o ratu na istoku zemlje.\nPostavka na otvorenom uključujue zaista impresivnu i sjajno očuvanu kolekciju ratnih aviona, tenkova i drugih vozila.\n5. Majdan nezavisnosti\nMajdan nezavisnosti ili Trg nezavisnosti je glavni gradski trg u Kijevu — i mesto gde su se sve od ukrajinske nezavisnosti održavali politički skupovi i demonstracije.\nOvde su se odigrale Narandžasta revoluciju krajem 2004. i početkom 2005. godine — ime za proteste koji su usledili nakon pokradenih predsedničkih izbora — i Euromajdan, niz demonstracija koje su počele 2013. godine nakon što je tadašnja vlada odbila da potpiše sporazum o integraciji sa Evropskom Unijom.\nPogled na ceo Majdan.\nProtesti su trajali tri meseca, završivši se smenom tadašnjeg predsednika Viktora Janukoviča, ruskom vojnom intervencijom i Krimskim referendumom, nakon čega ovo poluostrvo biva priključeno Rusiji. Tada je i nova vlada potpisala sporazum o evropskim integracijama.\nTokom Euromajdana, život je izgubilo skoro 130 ljudi, uključujući 18 policajaca, i na hiljade njih je bilo povređeno. Danas se na ovom velikom trgu nalazi i memorijal žrtvama, poznat kao Nebeska stotka.\nMemorijal poginulima na Majdanu.\nIako obeležen Euromajdanom, Trg nezavisnosti je takođe i jedno od najlepših mesta u gradu, mesto gde se ljudi okupljaju, gde se deca igraju, odakle turisti kreću u obilazak Kijeva.\nSkroz drugi kraj trga.\nNa trgu se nalazi nekoliko važnih i lepih zgrada, poput Hotela Ukrajina i Nacionalne muzičke akademije Čajkovski, park sa fontanama, Spomenik osnivačima Kijeva i Spomenik nezavisnosti.\nProlazeći kroz Majdan nezavisnosti, Hreščatik je glavna ulica u Kijevu, dugačka nešto preko jednog kilometra. Potpuno uništena u Drugom svetskom ratu, ulica je obnovljena u staljinističkom stilu arhitekture, sa ogromnim zgradama u kojima se danas nalaze kancelarije gradske uprave, ministarstva, prodavnice i još mnogo toga.\nOvakve zgrade se nalaze duž čitave ulice.\nU ovoj ulici ćete naći radnje nekih od najpoznatijih svetskih brendova kao i mnogobrojne kafiće i restorane u kojima se služi i tradicionalna ukrajinska i druge svetske kuhinje. Cene u restoranima i kafićima su znatno niže nego kod nas — za 20 evra i manje možete da naručite zaista pristojan obrok i pokoje piće (za dvoje).\nHreščatik zatvoren za saobraćaj.\nHreščatik se zatavara za saobraćaj vikendom i državnim praznicima — i tada se ljudi ovde okupljaju da gledaju nastupe uličnih performera i drugih umetnika. Mi smo bili u Kijevu za prvi maj, kada je ulica bila pretvorena u pešačku zonu gde su se organizovali koncerti, klovnovski nastupi, dečije trke mini-automobilima i još gomila drugih zanimljivih stvari.\nJedan od uličnih svirača u Hreščatiku. 🙂\nMajdan i Hreščatik su nam zapravo bili prvi susret sa Kijevom — kada smo i shvatili da smo imali potpuno pogrešnu sliku o tome kako se ovde živi i da Kijev stvarno zaslužuje status svetske metropole.\n7. Andrejevski spust\nUbedljivo najlepša ulica u Kijevu, Andrejevski spust je ulica koja spaja Gornji grad sa Donjim gradom, poznatijim kao Podil. Ovo je jedna od glavnih turističkih atrakcija u ukrajinskoj prestonici — i to sa stvarno dobrim razlogom.\nKrenuli da se spuštamo! 🙂\nKada krenete da se spuštate ovom ulicom, koju često nazivaju kijevskim Monmartrom, naići ćete na par fenomenalnih znamenitosti, uključujući Crkvu Svetog Andreja, Zamak Ričarda Lavljeg Srca i dva muzeja o kojima ćemo pisati malo ispod. 😊\nZamak Ričarda Lavljeg Srca — koji nema ama baš nikakve veze sa ovim engleskim kraljem.\nOsim ovih kulturno-istorijskih atrakcija, u ulici ima i nekoliko prelepo uređenih kafića i mnogo uličnih prodavaca koji nude autentične ukrajinske suvenire, od narodne nošnje, miljea i tanjira za zid pa sve do privezaka sa malim Kozacima i majica na kojima piše Hard Rock Cafe Černobilj. Ako planirate da kupujete išta u Kijevu, makar samo magnete, savetujemo da to uradite ovde — jer zaista nećete naći zanimljivije suvenire na drugim mestima.\nMožete da kupite i buzdovan ovde — doduše drveni, ali bolje išta nego ništa. 🙂\nDobro je znati i da je Andrejevski spust dugačak 720 metara, što se možda ne čini mnogo, ali ulica je jako strma, te je najbolje da se u Gornji grad vraćate žičarom koja se nalazi u Podilu, na 10-15 minuta peške od kraja ulice.\n8. Panoramska uličica\nPre nego što krenete da se spuštate Andrejevskim spustom, postoji još jedno divno mesto koje treba obići — Panoramska uličica. Par metara pred početak spusta, sa njegove istočne strane nalazi se Staro kijevsko brdo, sa kog se prostiru spektakularni pogledi na Donji grad i reku Dnjepar. Ovde je smešten i Nacionalni muzej istorije.\nPogled na Donji grad sa Starog kijevskog brda.\nNa Starom kijevskom brdu se nekad nalazio paganski hram, verovatno posvećen slovenskom bogu Perunu. Imajući u vidu da je u Ukrajini religija Starih Slovena doživela procvat, oltar je ponovo sagrađen — i danas se ovde održavaju paganski rituali. Ovo smo saznali tek nakon što smo i mi sami prisustvovali jednom ritualu u sred bela dana.\nPaganski ritual na Starom kijevskom brdu.\nMalo dalje od mesta gde se danas neopagani okupljaju smeštena je Panoramska uličica, mesto koje izgleda kao iz bajke i koje je privlačno i odraslima i deci. Ovo je zapravo svojevrsna galerija na otvorenom gde žive razna mitska i fantastična bića.\nU uličici ćete videti klupe u obliku zeca i mačke, anđele na jastučićima, zaljubljene zebre, Malog princa, mačku-stonogu i još mnogo toga iz sveta mašte.\n9. Muzej Mihaila Bulgakova\nJedan od najvećih ruskih pisaca svih vremena, Mihail Bulgakov je rođen u Kijevu — i živeo sa svojom porodicom na Andrejevskom spustu. 1991. godine, na stogodišnjicu njegovog rođenja, ovde je otvoren Muzej Mihaila Bulgakova, poznat u narodu kao Bulgakova kuća.\nMuzej je smešten u jednoj od dve kuće u kojoj je Bulgakov živeo u Kijevu.\nU muzeju je izloženo preko 2,500 predmeta, uključujući njegove lične stvari, nameštaj, knjige, fotografije i razglednice. Oni predmeti koji nisu originalni su obojeni u belo, tako da je lako razlikovati replike od stvari koje su zaista pripadale ovom velikanu ruske književnosti.\nDetalji iz muzeja.\nU kući možete da naučite više o životu Mihaila Bulgakova, od perioda njegovog detinjstva i studija medicine pa do vremena kada je postao pisac i napisao Belu Gardu a onda kasnije i Majstora i Margaritu, njegov najčuveniji roman. Ono što je posebno interesantno jeste da je baš ova kuća poslužila kao inspiracija za dom Turbinovih u romanu Bela garda i predstavi Dani Turbinovih.\nNaš vodič u muzeju.\nAko ne razumete ruski ili ukrajinski, trebaće vam vodič na engleskom da biste obišli muzej kako treba. Nažalost, ture na engleskom nisu baš česte, tako da morate da svratite da proverite kada imaju i zakažete termin ako je gužva. Svejedno, ako ste čitali Bulgakova, ovo mesto zaista ne treba propustiti.\n10. Muzej jedne ulice\nDrugi muzej koji treba obići na Andrejevskom spustu je muzej koji priča priču upravo ove ulice. Muzej jedne ulice je skriveni dragulj Kijeva, čija postavka sadrži preko 7,000 neverovatnih predmeta koji su izloženi tako da dočaraju atmosferu ulice sa početka 20. veka.\nU muzeju ćete videti razne artefakte, od starih razglednica i skica, fotografija, novinskih isečaka i ranih edicija Bulgakovih dela pa sve do posuđa, fenomenalnih kostima, starinskih pisaćih mašina i gramofona.\nOvde možete da saznate više o poznatim ljudima koji su živeli na Andrejevskom spustu, istoriji Crkve Svetog Andreje i Zamku Ričarda Lavljeg Srca, koji naravno nema nikakve veze sa engleskim kraljem i koji je dobio ime zato što izgleda kao srednjevekovni dvorac.\nKada smo mi bili u Kijevu, u muzeju je bila izložena i postavka posmrtnih maski poznatih pisaca, umetnika i naučnika poput Šekspira, Lava Trockog, Isaka Njutna i drugih. Nažalost, nismo sigurni da li se postavka i dalje nalazi u muzeju.\nJedina mana Muzeja jedne ulice jeste što ništa nije ispisano na engleskom, mada nama ni to nije pokvarilo utisak ovog zaista zanimljivog i nesvakidašnjeg mesta.\nPodil je jedno od nastarijih naselja u gradu i nekadašnji centar Kijeva. Danas je ovo urbani deo grada gde se nalazi nekoliko znamenitosti poput Samsonove fontane. Ovde ima i mnogo restorana i kafića, plus dva velika trga, uključujući poznati Poštanski trg.\nPoštanski trg se nalazi odmah pored kijevske rečne luke, tako da odavde možete da se spustite na šetalište pored Dnjepra. Nedaleko od trga možete da se ukrcate i na neki od turističkih brodova i vidite grad i sa reke.\nKod ulaza u luku.\nU Podilu se nalazi i Nacionalni muzej o Černobilju, tako da ukoliko ne planirate da odete na mesto nuklearne katastrofe, ovde možete da saznate više o nesreći i njenim posledicama.\nŽičara koja vodi do Gornjeg grada, do Manastira Svetog Mihaila.\nUkoliko ste smešteni u Gornjem gradu Kijeva (u današnjem centru, oko Majdana), do Podila možete doći na dva načina — ili se spustiti žičarom (kijevski funikular) od Manastira Svetog Mihaila ili ići peške niz Andrejevski spust i tako izbiti u ovaj deo grada.\n12. Zlatna kapija\nZlatna kapija Kijeva je bila glavna kapija gradske fortifikacije u 11. veku, za vreme Kijevske Rusije. Dobivši ime po Zlatnoj kapiji Konstantinopolja, ova kapija je bila demontirana u srednjem veku — i rekonstruisana tek krajem 20. veka.\nIzgradnju današnje kapije su pratile razne kontroverze, prvobitno jer se ne zna kako je originalna kapija izgledala. Naime, razna arhitektonska rešenja su se takmičila na konkursu pre rekonstrukcije — i ovo koje je izabrano se nije svima dopadalo.\nIspred Zlatne kapije.\nNeki istoričari umetnosti su se takođe zalagali za to da se kapija sruši i da na njenom mestu ostanu samo ostaci originalne kapije. Bilo kako bilo, rekonstruisana kapija je danas jedna od glavnih atrakcija u gradu, gde se može saznati više i o kapiji i o istoriji Kijeva.\nIspred ove drvene strukture se nalazi skulptura velikog kneza Jaroslava Mudrog, za vreme čije vladavine je Kijevska Rusija bila na svom vrhuncu.\nSa Jaroslavom Mudrim.\nU parku ispred kapije ćete videti i bronzanu statuu mačke, posvećenu mački koja je živela u jednom obližnjem restoranu. Nedaleko od Zlatne kapije se nalazi još par popularnih znamenitosti u gradu, poput Nacionalne opere Ukrajine, nazvane po velikom ukrajinskom pesniku i slikaru Tarasu Ševčenku, i Katedrale Svetog Vladimira, glavne crkve kijevske patrijaršije.\n13. Luk prijateljstva\nPodignut 1982. godine, Luk prijateljstva se sastoji iz 3 dela — velikog luka u obliku duge, bronzane statue koja prikazuje ruskog i ukrajinskog radnika kako drže sovjetski orden prijateljstva naroda i spomenika na kome se nalaze učesnici perejeslavskog sabora iz 17. veka.\nSporni spomenik u okviru Luka prijateljstva.\nIako je ovo jedan od najprepoznatljivijih spomenika u gradu, nakon što su doneti zakoni o dekomunizaciji, odlučeno je da se Luk prijateljstva sruši — i na njegovom mestu podigne memorijal posvećen veteranima rata na istoku Ukrajine.\nUprkos ovoj odluci, Luk prijateljstva još uvek stoji — i postoji i mala mogućnost da se ne demontira. Ovo mesto je danas jedno od popularnijih okupljališta u gradu, odakle se pruža panoramski pogled na Dnjepar i gde možete kupiti hranu i piće od uličnih prodavaca.\nPogled sa mesta gde se nalazi spomenik.\nOno što može biti posebno zanimljivo avanturistima je da se odavde možete spustiti otvorenom žičarom preko reke i zatim vratiti nazad preko pešačkog mosta (neki od nas su ovo uradili, neki nisu bili dovoljno hrabri 😊).\nAko zvučimo oduševljeno Kijevom, to je zato što stvarno jesmo. U ovom prelepom, potcenjenom gradu još uvek nema puno stranih turista, što je i tužno i razumljivo u isto vreme — ali što i onima koji se odluče da ga posete pruža savršenu priliku da ga upoznaju bez svih onih sitnih i krupnijih mana koje neminovno dolaze sa masovnim turizmom.\nU Kijevu se ni jednog trenutka nismo osećali ugroženo ili nebezbedno; da nismo znali da konflikt još uvek traje u Donjecku, zaista nikada ne bismo rekli da se u toj zemlji dešava nešto loše ili čak nesvakidašnje. Obični ljudi žive svoj život — i iako većina njih nema pojma engleski, moramo da naglasimo da smo retko gde upoznali tako fine i prijatne lokalce.\nNaravno, kao i bilo gde na svetu, i ovde niko ne može da vam garantuje da ćete biti 100% bezbedni, ali ako volite da putujete i upoznajete druge države i narode, od srca savetujemo da razmislite o predivnom Kijevu.\nUkoliko imate neka pitanja u vezi sa putovanjem u Kijev, slobodno nam se javite ili ostavite komentar ispod teksta. Ako vam se dopada naš sajt, zapratite nas na Fejsbuk stranici i Instragram profilu. Hvala na čitanju! 🙂\nPrethodni članak Vodič za Krakov — grad kraljeva i zmajeva\nSledeći članak Vodič kroz Berlin — top 15+ stvari koje treba videti\n12.07.2020. at 18:06\nSvaka čast na postovima, juče sam ih „otkrila“ i skoro da sam već sve pročitala. Zaista sve pohvale. Pošto Vam se Kijev svideo, na otprilike isti način kao i nama, a delimo i utiske o osećaju bezbednosti dok smo tamo boravili i divne i opuštajuće vikend atmosfere u glavnoj ulici (da ne pričam o spektakularnim muzičkim fontanama na Majdanu), poželei smo da Vam predložimo (muž i ja) da ,ukoliko budete u mogućnosti, i Odesu uvrstite u gradove za posetiti, posebno u junu kada se odigrava tradicionalni festival. Grad divne arhitekture, u kombinaciji sa neobičnom živošću na ulicama i divnim performansima u junu, zaista je za svaku preporuku. Daleko je premašio očekivanja. I da ponovimo, ni povišeni glas nismo čuli, a da ne pričano o bilo kakvoj drugoj neprijatnosti. Svakako za preporuku!Pozdrav\n12.07.2020. at 21:25\nVioleta, hvala vam puno na lepim rečima! Odesa nam je velika želja, ali trenutno ništa ne možemo planirati zbog situacije u svetu. Svakako se nadamo da ćemo uskoro moći opet da posetimo Ukrajinu. 🙂\nNema na čemu, sada kada sam skoro sve pročitala,još jedanput moram da izrazim divljenje na uloženom trudu i načunu kako su putovanja opisana, sve je tu,a ni jednog trenutka nije dosadno ili opterećujuće za čitanje. Prava mera stvari, što bi rekli.\nJasno je da sada ne možete bilo šta planirati, što je tužno, pretužno. Već dve zacrtane destinacije su nam ove godine „izmakle“, a spisak želja predugačak. Nije to lako ni nadoknaditi, pogotovo sa crnim prognozama da putovanja više nikada neće biti ista…\nMežutim, pošto sam iz postova otprilike zaključila da se negde poklapamo u načinu obilaženja destinacija i neumorne želje da se vidi što više, biću slobodna da predložim par putovanja koja nisu „svakodnevna“, makar sa naših prostora, a zaista su za punu preporuku svim ljubiteljima putovanja. Jedno su Kanarska ostrva, i to Tenerife i Gran Kanarija, bez razdvajanja, oba ostrva su fenomenalna za obilazak i svako ima svoj šmek(ne treba se opterećivati nekim letovanjem tamo, ipak je u pitanju Atlantik. Može se samostalno organizovati, bez problema. Drugo su Gruzija i Jermenija, malo se mora potruditi za odlazak, a sve ostalo zaista nije skupo, naprotiv, a bićete nagrađeni neverovatnim osećajem da ste otišli u potpuno novi svet i u drugu dimenziju. Treće je prelepa Normandija, verovatno najteža i najskuplja za samostalan odlazak. Četvtro, Benidorm u Španiji, prepun Engleza, a kod nas niko nije znao gde to idemo, samo načuli, bez ideje u kojoj je uopšte zemlji. Kao boravak na Menhetnu na moru, takvo nešto ne postoji u Evropu. Stotine nebodera, ali svaki priča za sebe, fenomenalni skyline u Evropi. Plaža odlična, more lepo, u neposrednoj okolini prelepa mesta za vrlo lak obilazak, uključujući i Alikante (uz malo truda i Valensija).I na kraju, prelepi jug Italije, počev od Barija, pa južno preko Pulje, do Salenta na jugu sa baroknim i čipkastim Leece.Nemam nikakvu zadršku da biste svuda bili prezadovoljni, iako „o ukusima ne vredi raspravljati“.\nIzvinite, odužila sam, trenutak inspiracije…\n14.07.2020. at 15:05\nHvala vam još jednom od srca! Podrška nam jako znači, pogotovo sada kada čitanost dosta opada zbog korone. 🙂\nUf, verujte mi – sve što ste nabrojali bismo rado posetili. Gruzija i Jermenija su nam bile na „spisku“ za ovu godinu (u februaru smo bili u Azerbejdžanu, topla preporuka!), a prošle smo bili malo i u Španiji i Francuskoj, mada ne ovde gde ste spomenuli. U Italiji baš dugo nismo bili (apsolventska ekskurzija), pa smo i to hteli – i to neki road trip po mogućstvu, ali šta da vam kažem, ne deluje nam kao da ćemo igde putovati još bar 6-12 meseci, a pitanje je kako će turizam izgledati posle korone. Mi smo se na kraju nadali da ćemo makar moći kolima ovde negde po okolini, ali eto, sada su sve granice zatvorene, a i stvarno nije bezbedno putovati…ne preostaje nam ništa drugo nego da čekamo neke bolje dane. Hvala vam još jednom i na podršci i divnim preporukama.\n14.07.2020. at 20:32\nNema na čemu, da nije više nego zasluženo, mrzelo bi me da bilo šta napišem. I da ne mislim da preporuke idu na pravu adresu, ne bih ni uzimala sebi slobodu da ih iznesem. Zaista verujte da predloge možete mirne duše staviti na neku vašu listu prioriteta u bližoj iili nešto daljoj budućnosti. Kada ste već pomenuli posebno road trip po Italiji, jeste daleko i ne znam da li je realno, ali Apulja i Salento koje sam pomenula bi bili kao putovanje iz bajke, jedno od onih putovanja koje vas, što kažu, prave boljim ljudima. Severna Italija je prelepa, ali u neku ruku je jedno slično drugom, jug je kao druga država. Ovde ipak i da pomenem čarobni Napulj i Amalfi, to ne smem da zaboravim. Ako nekad odete u Gruziju, svakao obiđite i Batumi, kontroverna su mišljenja, nama lično je bio vrlo interesantan. Kažu mnogi da je kičast, a ja bih volela da vidim da kod nas neko uspe da napravi nešto tako „kičasto“. Ukoliko budete gledali Benidorm na netu, nemojte da vas zavaraju snimci i da pomislite-šta ćete na ttom Novom Beogradu, nije tako i vredi svaku paru dati za jutarnju kafu sa pogledom na see front.U Normandiji apsolutno prelepa mesta Honfleur, Rouen, Dinan, Saint-Malo i druga. Zaista se nadam da ću ipak u skorijoj budućnosti moći sa skinem nešto sa naše liste želja, a takođe da ću moći da čitam vaše divne putopise sa nekih drugih destinacija. Time se definitivno šire međusobni vidici, inače limitirani realnim mogućnostima, i novčanim i što se vremena tiče. Svako dobro i pozdrav!\n10.05.2021. at 14:51\nJedan od boljih tekstova koji sam pricitao u skorije vreme. Lazem,najbolji do sada.\nKijev je stvarno super mesto,po meni jedan od najlepsih evropskih gradova.\nSada se moze posetiti avionom jako jeftino.\nSvaka cast za tekst. Obavezno posetite odesu brodom iz istanbula.\nI nama je Kijev jedan od omiljenih gradova, stvarno nam je bilo prelepo (plus fini ljudi, dobra klopa, niske cene).\nPlaniramo i Odesu jednog dana, kad prođe sve ovo sa koronom (do tad samo okolne zemlje)!


Nilai Springs Golf C C : hoteli blizu, fotografije, adresa, Малезија plan, blizu, rezervacija\nNilai Springs Golf C C, Kampung Tekir Mentera infos\nNilai Springs Golf C C (Малезија)\nAdresa: Exit Nilai\nNaziv terena: Nilai Springs Golf & C.C. (M&I)\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Kampong Tekir Mentera, a nalazi se u ulici PT 7182 Jalan BBN 1/2E Putra Nilai, na samo 21 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Allson Klana Putra NilaiNastavak je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Sakrijte\nStil hotela Empress Hotel Sepang je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Pozicija ovog hotelaNastavak je jug za grad Kuala Lumpur, a nalazi se u ulici Jalan ST1C/7, Medan 88, Bandar Baru Salak Tinggi, na samo 80 minuta kolima od centra grada.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer unutrašnji bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: bar pored bazena.Do aerodroma Kuala Lumpur možete da stignete kolima za 17 minuta (aerodrom je udaljen 8 kilomet(a)ra od hotela).U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je jug za grad Selangkor, a nalazi se u ulici Bandar Baru Salak Tuinggi, na samo 60 minuta kolima od centra grada.Stil hotela De Palma Inn Sepang je Povoljan, a pruža pun komfor iNastavak usluge kao što su: Televizija, Klimatizovano. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Sakrijte\nNa 25 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici No 1 Jalan 4, Bandar Baru Salak Tinggi Business Park sa pozicijom sever za grad Sepang, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obNastavakzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Bary Inn, KLIA pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Sepang: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Do aerodroma Kuala Lumpur možete da stignete kolima za 14 minuta (aerodrom je udaljen 7 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nU hotelu Rumah Putih B & B pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Na 77 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 31 Jalan Warisan MuNastavaklia 4/2, Kota Warisan sa pozicijom jug za grad Kuala Lumpur, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Kuala Lumpur je udaljen 9 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 18 minuta kolima.Sakrijte\nhotels near planina: Bukit Salak, Negeri Sembilan\nhotels near železnička stanica: Batang Benar, Negeri Sembilan\nUniversiti Sains Islam Malaysia, Kampung Tekir Mentera infos\nhotels near drugi pejzaž: Pajam, Negeri Sembilan\nhotels near drugi pejzaž: Rizab Melayu Sungai Buah, Selangor


CRNO JUTRO NA BH. CESTAMA: POGINUO 28-GODIŠNJI MLADIĆ | Hayat.ba\nCRNO JUTRO NA BH. CESTAMA: POGINUO 28-GODIŠNJI MLADIĆ\nJedna osoba je poginula, a tri su povrijeđena, od toga dvije teže, u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila rano jutros na magistralnom putu Banja Luka- Bosanska Gradiška u mjestu Nova Topola, potvrđeno je Feni u Okružnom javnom tužilaštvu Banja Luka.\nPojasnili su da je oko 03.30 sati došlo do slijetanja automobila “BMW” kojim je upravljao Bojan Obradović (1992.) iz Bosanske Gradiške.\nU nesreći je smrtno stradao Rade Lisica (1995.) iz Bosanske Gradiške, koji je bio na mjestu suvozača. Povrijeđene osobe su smještene u banjalučku bolnicu.\nDODIK I LAVROV O SLUČAJU ‘IKONA’: UKRAJINA HTJELA NAPRAVITI SENZACIJU, NISU...\nNALJUTILI SE JER SU MORALI NAPUSTITI KAFIĆ, PA SE VRATILI I...


Soare: Srbija mora da se pripremi za korišćenje fondova EU BEOGRAD - Ministar spoljnih ...\tKOSJERIĆ - Lider SNS Aleksan...\tBEOGRAD - Generalni direktor...\tTržišta\tWall Street: Mogući novi rekordi indeksa\t20 May 2013\tNEW YORK - Iako cene akcija na Wall Streetu rastu već četiri nedelje zaredom mnogi očekuju nastavak rasta tržišta, a ne korekciju cena.\nRusi traže naftu u Prnjavoru\nDatum kreiranja sreda, 02 maj 2012 16:07\tAutor Gde Investirati/ B92\tNova Android aplikacija reći će vam tačno koliko elektromagnetske radijacije vaš telefon šalje u vaš mozak, čak i kada ne bi bilo loše da ga držite podalje od glave.\nVlasnici iPhone-a neće biti te sreće - aplikacija nije dostupna za Apple telefone pošto ju je Steve Jobs lično odbio avgusta 2010. preko emaila rečima "nisam zainteresovan”.Aplikacija upozorava kad je nivo zračenja iz telefona visok - uzevši u obzir model i šta prolazi kroz njegove antene, čak nudi i savete kako da smanjite zračenje. Kreatori kažu: - Tawkon je besplatna aplikacija koja vas upozorava kad vam skoči nivo zračenja i pomaže kako da ga smanjite. - Vaš telefon je već opremljen onim što vam je potrebno da se zaštitite, vi samo nemate pristup toj informaciji. Duboko u utrobi njegovog strujnog kola pronašli smo komponente koje prikupljaju podatke vezane za zračenje. Naučili smo kako da ih iskoristimo u vašu korist i tako je nastao tawkon.\nZa manje od nedelju dana aplikacija je preuzeta 10.000 puta.Nije još ponuđen ubedljiv dokaz da mobilni telefoni štete ljudskom zdravlju uprkos eksploziji istraživanja koja su se time bavila poslednjih decenija.Priče o tome da mobilni izazivaju rak mozga ili neki drugi rak i dalje su nepotkrepljene. Ali izveštaj Agencije za zaštitu zdravlja (HPA), nezavisne savetodavne grupe o nejonizujućem zračenju, upozorava da je veoma važno nastaviti sa nadgledanjem svih dokaza jer je malo informacija o rizicima kad je reč o izloženosti telefonu u periodu dužem od 15 godina.HPA je rekla da će da nastavi svoj "preventivni” pristup i da će pomno pratiti sva buduća naučna istraživanja.


BIBLIOTEKA NAŠEG OKRUŽENJA - JELO I DELO 2018\nFestival „Jelo i delo“, treći po redu, održan je u lepom ambijentu restorana „Кonak“, u centru grada, prvo veče je Aleksandar Gatalica, književnik, dobitnik NIN-ove nagrade, prevodilac sa starogrčkog i muzički kritičar, pripremao je jelo rižoto milaneze sa belim vinom „Matalj“ i govorio o romanu „Lagum“ Svetlane Velmar Janković.\nDrugo veče festivala, književna kritičarka, teoretičarka, profesorka i autorka udžbenika, Ana Stišović pripremala je jelo biftek u sosu od pečuraka, meda, kupina i crvenog vina „Matalj“ (po receptu iz 1290. godine) i govorila je o delu „Ime ruže“ Umberta Eka. U pratećem, književnom programu, pod nazivom „Кnjigohranilište“, u subotu, u 16 časova, u promotivnoj sali na dečjem odeljenju, predstavljen je novi, naučni roman Aleksandra Gatalice „Poslednji argonaut“, u izdanju „Službenog glasnika“. Pored autora, o romanu je govorila i dr Ana Stišović. Inače, posle premijernog predstavljanja u Beogradu, ovo je druga promocija šesnaestog romana A. Gatalice. Organizator mainifestacije je Narodna biblioteka „Dositej Novaković“ Negotin, u saradnji sa Turističkom organizacijom opštine Negotin i vinarijom „Matalj“ i pod pokroviteljstvom Opštine Negotin.\nNa kraju, ali ne i najmanje važno, restoran „Кonak“ je ustupio prostor za festival, a kao i prethodne dve godine, sve sastojke za oba jela donirala je porodična kompanija DOO „Tekijanka“


Bruxelles: Dobar odaziv na siječanjsku konferenciju o vodno-komunalnoj infrastrukturi! - KomunalKomunal\nObjavio: Nela Kotur | 23/12/2016\nTreća po redu komunalna konferencija održati će se 24. i 25. siječnja u Bruxellesu i pobuđuje dobar interes sektorskih tvrtki, institucija i JLS. Pitanja oko plana gospodarenja otpadom, izgradnje UPOV-a i zbrinjavanja otpadne vode, te usklađivanje zakonodavstva s EU direktivama su u središtu programskog okvira ove konferencije. S druge strane, teme proizvodnje energije iz otpada, recikliranje, organizacije gradskog prijevoza, upravljanje grobljima i rada tržnica biti će također obrađene na ovom dvodnevnom stručnom skupu u glavnom gradu EU. Dobar je i odaziv prošlogodišnjih sudionika, koji pozitivno reagiraju na novosti u organizaciji, odnosno na najavljene tri studijske posjete u Flandriju. Radi se o prilikama da se sudionici na licu mjesta upoznaju s najboljim primjerima dobre prakse u jednoj od najrazvijenijih europskih regija. Drugog dana ovog prestižnog eventa u Europskom parlamentu delegaciju će ugostiti zastupnica Ivana Maletić, koja će osigurati prisustvo eminentnih govornika iz nadležnih EU institucija, kako bi se prezentiralo stanje komunalnog sektora na EU razini. Tema financiranja i korištenja EU fondova je stalni izazov za stare i nove članice EU, a posebno za zemlje kandidate, stoga će se i ovaj put njoj posvetiti dio programa. Radni je naslov konferencije ˝Investicije, kružna ekonomija i utjecaj klimatske regulative iz paketa COP22˝. Organizator je časopis Komunal, koji poziva sve zainteresirane dionike da se uključe i predstave svoje najbolje prakse, tehnologije i inovativne pristupe. Na skupu je osiguran simultani prijevod.\nViše na: T: +385 1 6329 111 | E: info@komunal.hr | W: www.communal-municipal.com\nUskoro novo gradsko groblje u Zadru. Najveći grobljanski projekt nakon više desetljeća


Paris Džekson pokušala samoubistvo | Headliner\nHome»Muzika»Paris Džekson pokušala samoubistvo\nHeadliner.rs / 17/03/2019 /\t0\t/\t702\nParis Džekson/Photo: [email protected]\nParis Džekson (20) hitno je prebačena u bolnicu, nakon što je u subotu ujutru pokušala da se ubije u svom domu u Los Anđelesu.\nKako prenosi TMZ, hitna pomoć se odazvala pozivu i u vili pokojnog Majkla Džeksona pronašla njegovu ćerku, 20-godišnju manekenku i glumicu prerezanih vena.\n– Možemo da potvrdimo da je Hitna pomoć reagovala na poziv povodom pokušaja samobustva koji se desio u Hilsajdu u Los Anđelesu. Osoba, čiji identite ne možemo da otkrijemo, hitno je prebačena u bolnicu – izjavio je portparol losanđeleske policije.\nNakon ukazane lekarske pomoći, zdravstveno stanje Džeksonove je sada stabilno, a Paris je prebačena na odeljenje psihijatrije.\nUprkos zvaničnom izvještaju i informacijama iz proverenih izvora, Paris se navodno nedavno oglasila na društvenim mrežama i demantovala glasine o samoubistvu. Na Tviteru je napisala:\n“Laži, laži i samo laži”, napisala je Džeksonova, mada mnogi veruju da se ove reči odnose na navode o njenom ocu, a ne na njen “lažni” pokušaj samoubistva.\nThe TMZ article that reported Paris was “hospitalized after attempted suicide” is FAKE. Paris confirms herself on twitter. Lies. They need to leave this family tf alone man.??? #michaeljackson #princejackson #parisjackson #blanketjackson #bigijackson #michaeljacksonsdaughter #parismichael #parismichaelkatherinejackson #mj #moonwalker #mjfam #kingofpop #michaeljosephjackson #mjj #moonwalkers #jackson5 #mjinnocent #thesoundflowers\nA post shared by Paris Jackson Fan?? (@parisisfuckingcute) on Mar 16, 2019 at 5:32pm PDT\nParis je i ranije pokušavala da se ubije, godinama se borila s depresijom, a kako se pretpostavlja kap u prepunoj čaši ovog puta bio je kontroverzni dokumenatarac o njenom ocu. U filmu “Napuštajući Nedođiju” obelodanjeno je da je Majkl seksualno zlostavljao najmanje dva dečaka tokom 90-ih godina prošlog veka.\nParis se prvo nije oglašavala na društvenim mrežama povodom ozbijnih optužbi na račun njenog oca, da bi kasnije počela da ga brani. Majklove žrtve, Vejda Robsona i Džejmsa Sejfčaka nazvala je lažovima, ali uzalud. Javnost je sve više prihvatala ono o čemu se decenijama pričalo, da je Džeskon bio pedofil koji je na ranču Nedođija silovao dečake.\nTags:Majkl DžeksonMichael JacksonParis DžeksonParis Jacksonpedofilijasamoubistvo\nMilion knjiga za Srbiju... Da se ovde opet čita kao nekad...\nHarlekin u Metropolisu promovisao spot "Ljudi su ljudi" i odsvirao nam pesme sa predstojećeg albuma\nSrećan vam Dan zaljubljenih… Ako ste u tom fazonu, poklanjamo vam 10 najnjanjavijih metal-balada ikada\nParis Džekson/Photo: facebook@officialparismichaelkatherinejackson


Rusija zabranila ulazak u zemlju Bidenu, šefu CIA-e i državnom sekretaru - N1\nSvijet Autor:FENA22. maj. 202208:201 komentar\nIzvor: Joe Biden (REUTERS/Evelyn Hockstein )\n“Rusija ne želi konfrontaciju i otvorena je za iskren i uzajamno poštovan dijalog, odvajajući narod SAD-a, kojeg uvijek poštujemo, od američkih vlasti i onih koji im služe, koji podstiču antirusko neprijateljstvo“, navedeno je u saopćenju.\njoe bidenRat u Ukrajinirusija


Dežurni policajac naoružava svijet – Minber\nkol. 28, 2012 at 4:07 pm\nDežurni policajac naoružava svijet\nMinber.ba – Prodaja oružja od strane SAD-a se u 2011. utrostručila, dostigavši rekordan iznos. Uzrok toga su velike prodaje oružja zemljama saveznicama Perzijskog zaljeva, koje su zabrinute iranskim regionalnim ambicijama, rezultati su jednog istraživanja sprovedenog za Kongres.\nPrekomorska prodaja oružja od strane SAD-a je prošle godine dosegla brojku od 66,3 milijarde dolara, ili više od tri četvrtine globalne trgovine oružjem, procjenjene na 85,3 milijarde u 2011. godini. Rusija je iza Sjedinjenih Država, iako daleko, sa 4,8 milijarde zarađene u ovoj vrsti prodaje.\nUkupna američka prodaja oružja je dobila “izvanredno povećanje” u odnosu na 21,4 milijarde dolara u 2010. godini, saznaje ova studija, i to je godišnji rekord u historiji izvoza oružja SAD-a. Prethodni rekord je dostignut 2009., kada je je izvoz oružja Americi donio približno 31 milijardu.\nSvjetska ekonomska recesija bila je uzrokom da se prodaja oružja zadnjih godina “utiša.” No, povećane tenzije sa Iranom su navele nekoliko zemalja Perzijskog zaljeva – Saudijsku Arabiju, Ujedinjene Arapske Emirate i Oman – da kupe rekordne količine američkog oružja.\nOve zaljevske države ne dijele granicu sa Iranom, i njihova kupovina oružja se zasnivala na skupim borbenim avionima i kompleksnim sistemima odbrane. Ovaj izvještaj je pripremila nepristrasna Kongresna služba za istraživanja, koja je odjel pri Kongresnoj biblioteci. Godišnja studija, pripremljenja od strane Richarda F. Grimmetta i Paul K. Kerra, a koja je predata Kongresu u petak, se smatra najdetaljnijom kolekcijom nepovjerljivih podataka o prodaji oružja, dostupoj javnosti.\nUgovori sa Saudijskom Arabijom su uključivali i kupovinu 84 naprednih aviona F-15, različite vrste municije, projektila i podrške logistici, te nadogradnje za postojećih 70 aviona F-15 u sadašnjoj floti.\nPrema istraživanju, prošle godine je Saudijska Arabija također kupila nekoliko desetina Apache i Black Hawk helikoptera, što sve zajedno daje račun od 33,4 milijarde dolara koje ova zemlja treba platiti Americi.\nUAE su kupili jedan THAAD sistem, napredni antiraketni štit koji uključuje i radare i koji se cijeni na 3,49 milijarde doalra, kao i 16 Chinook helikoptera za 939 miliona. Oman je kupio 18 aviona F-16 za 1,4 milijardu.\nU skladu sa skorašnjim trendovima, većina kupovine oružja (oko 71,5 milijardi) je inicirana od strane zemalja u razvoju, od čega je 56,3 milijarde dolara otišlo SAD-u.\nNeki značajniji američki ugovori prošle godine bili si u ugovor o prodaji 10 C-17 transportnih aviona Indiji (vrijedan 4,1 milijardu dolara), zatim ugovor o prodaji Tajvanu antiraketnih baterija Patriot vrijednih 2 milijarde – ugovor koji je razbijesnio zvaničnike u Pekingu.\nKako bi poredila prodaje prethodnih godina, studija je koristila brojke u dolarima iz 2011., sa podešavanjima za inflacije kako bi mjera bila konzistentna.\nJedan od ciljeva politike SAD-a je bio da radi sa arapskim saveznicima u Perzijskom zaljevu kako bi zajedno izgradili jedan regionalni odbrambeni, antiraketni sistem u svrhu zaštite gradova, naftnih rafinerija, naftovoda i vojnih baza od mogućeg napada Irana. U sklopu ovih napora je bilo i instaliranje radara širom Perzijskog zaljeva, kako bi se povećao domet sistema ranog upozorovanja, kao i uvođenje komandnih, kontrolnih i komunikacionih sistema koji bi razmjenjivali te informacije sa novim baterijama predusretača projektila prodatih pojedinačnim zemljama.\nAntiraketni štit u Perzijskom zaljeve se gradi u zemljama pojedinačno, sa ovim visokim kupoprodajnim ugovorima oružja ispregovaranim bilaterlano između SAD-a i pojedinačnih zemalja.\nZa minber.ba preveo i prilagodio: Haris Osmanagić\nPred početak nove školske godine: Opremite jednog učenika!\nU bombardiranju u Damasku i Alepu oko 40 mrtvih


Karneval u Nici - Maskirani Mediteran - Bookiraj\nKarneval u Nici – Maskirani Mediteran\nod strane Nena Šlocer | 15.01.2014. | Destinacije, Francuska | 0 Komentara\nReč KARNEVAL nastala je od italijanske reči carne levare – ukloniti meso ili carne vale – zbogom meso, tako da označava početak perioda u kome je jedenje mesa zabranjeno (uskršnji post).\nVreme posta predstavlja simbol sećanja na Isusove muke pa je u to vreme zabranjeno javno se veseliti, a preporučljivo je i odricanje od jedenja mesa. Karneval je poslednja prilika za ova zadovoljstva. Obeležava se u mnogim gradovima i to uglavnom tokom februara i marta. Proslava se obično sastoji od javne parade tokom koje se učesnici često maskiraju i vesele, plešu i prikazuju cirkuske i druge veštine.\nKarnevalske svečanosti u Nici datiraju još od 1294.g. kada je ova svečanost podrazumevala bal pod maskama za francusku aristokratiju. Moderne, obnovljene, prvi put se pojavlljuju 1873.g. kada je slikar Aleksis Mosa dizajnirao neobične groteskne lebdeće karaktere. Tada je osnovan i komitet za Karneval koji organizuje spektakularna kolica sa ogromnim lutkama, fantastične kostime i zadužen je za uzbudljivu atmosferu. A ona zaista i jeste takva. Jer, cela Nica je pozornica zabave, ova dvonedeljna žurka privlači više od 1 200 000 posetilaca, a to je i idealna prilika da se otkrije Nica sa okolinom, njene uske ulice starog grada, mnogobrojni muzeji, lokalni kulinarski specijaliteti, i ono što je možda i najlepše, popodnevna šetnja Engleskom promenadom.\nKarneval u Nici je najznačajniji dogadjaj na Rivijeri i ove godine će se održati u periodu od 13.02. – 01.03.2015.god.\nSvake godine Karneval ima svoju temu i maske su često, mada ne i obavezno, blago politički obojene. Tema Karnevala svake godine se menja ali ono što je uvek isto je da Karneval ima svog tzv. Kralja i Kraljicu u obliku ogromnih lutki koji se prvog dana dovode do glavnog trga Nice – Masena, tu stoje za sve vreme Karnevala, a poslednjeg dana se Kralj, uz vatromet, spaljuje u moru, ali bez brige…vratice se iduće godine.\nNeodvojivi deo Karnevala je i „Bitka cveća“ tokom koje Engleskom Promenadom promiču kolica bogato ukrašena cvećem (od kojeg je 80% lokalnog porekla), na kojima se voze i devojke dodatno zabavljajući publiku koja sa entuzijazmom hvata cveće koje se na njih baca.\nA ako ste sreće da uhvatite po koju mimozu, možete samo da se nadate da je to znak da ćete imati prilike da fascinacinaciju doživite još koji put.\nViše o karnevalu na www.nicecarnaval.com


Čišćenje borčanskog kanala Vizelj - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Čišćenje borčanskog kanala Vizelj\nNeko drugi 21. avgust 2012. BG servis Postavite komentar\nSestre Nikolina i Olivera Moldovan danas su izrazile zahvalnost gradu što je prvi pritekao u pomoć i počeo sa čišćenjem kanala Vizelj u Borči, čime će se, kako su istakle, podstaći stvaranje novih šampiona.\nOne su podsetile da je i ranije organizovano čišćenje kanala, ali samo površinsko, što nije olakšavalo treniranje članovima Kajak kluba BSK iz Borče, u kome su i one.\nSekretar za komunalne i stambene poslove grada Beograda Predrag Petrović ukazao je da grad i ovog puta reaguje u interesu sporta i svojih građana. On je izrazio nadu da će nadležno republičko ministarstvo za poljoprivredu i vodoprivredu preuzeti svoje obaveze, a dok se ne nađe trajno rešenje, Petrović je istakao da će grad Beograd omogućiti veslačima nesmetano treniranje.\nDirektorka Uprave za vode Jovana Antić čestitala je u ime grada sestrama Moldovan na uspehu koje su postigle na Olimpijskim igrama u Londonu i zahvalila im na radosti koje su priredile naciji.\n– Navodnjavanje je osnovna svrha kanala Vizelj, ali zahvaljujući sestrama Moldovan, kao i kajakaškom klubu čiji su članovi, ovaj kanal se u budućnosti mora tretirati i kao svojevrsni sportski teren – ukazala je Antićeva.\nDirektor JVP „Beogradvode“ Miloš Milovanović podsetio je da su današnjim čišćenjem kanala nastavljeni radovi započeti 2009. godine.\n– Pre tri godine izvadili smo oko 13.000 kubika materijala sa 600 metara kanala i produžili ga za 200 metara, čime smo napravili stazu za treninge kajakaša. Danas skupljamo površinsku vegetaciju, dok će ovih dana biti očišćena površina od oko tri hektara – najavio je Milovanović.\nZa ovu priliku gradske službe su angažovale specijalno vozilo – „amfibiju“, koje ima višenamensku ulogu. Pokretljivo je i na zemlji i na vodi, kao i u stanju da, pored uklanjanja površinske vegetacije, kosi travu i na većoj dubini. (Beoinfo)\nTagoviborča dub palilula radovi servis sport vizelj\nPrethodni Pozorište Slavija – repertoar za septembar 2012.\nSledeći Letnji pozorišni dani 2012 na „Olimpu“


Deda osumnjičen za zlostavljanje unuke pobegao u Hrvatsku: Majka devojčice ga uhvatila na delu? - Telegraf.rs\n26/02/21 | 16:16 ≫ 16:08\nOčekuje se da će Tužilaštvo u narednom periodu zatražiti da se za I. M. raspiše međunarodna poternica\nI. M, koji se sumnjiči da je seksualno zlostavljao unuku, navodno je napustio granice BiH i pobegao u Hrvatsku, javljaju tamošnji mediji.\nKako prenosi "ATV", očekuje se da će Tužilaštvo u narednom periodu zaražiti da se za I. M. raspiše međunarodna poternica. Inače I. M. je navodno deda žrtve.\n- Policijska uprava Banjaluka dostavila je 23. februara izveštaj protiv I. M. zbog sumnje da je počinio krivično delo obljuba nad detetom mlađim od 15 godina. Predmet je prosleđen u rad nadležnom tužiocu - rekla je sekretar Okružnog javnog tužilaštva Mira Miletić.\nSlučaj policiji prijavljen je 12. februara pošto je majka devojčice osumnjičenog navodno uhvatila na delu. Policija je sutradan pokušala da ga uhapsi, ali nije zatečen na adresi na kojoj se do tada nalazio.\n- Prvi rezultati istrage ukazuju da tu nije bilo odnosa, već da je osumnjičeni žrtvu dodirivao po intimnim delovima tela. Sumnja se da to nije bio prvi put - kaže izvor blizak istrazi, a prenosi ATV.\nVideo: Saslušana i glumica Iva Ilinčić o slučaju zlostavljanja\nVatrogasac (20) umro tokom svoje prve smene na poslu: Zaspao i nije se probudio\n26. februar 2021 | 17:40\nKASTRACIJA HIRURSKA!!!!! Mator.....sram ga bilo. Uh sta bih mu uradila da mu nikada na pamet ne bi pala slicna glupost\nto je preko 50 % oni se rano zene sa 13 god sa 30 god su dede kolega mi pricao kod nas je skoro normalno da deda bide sa unukom pa mnogi se vencavaju sa unukama iz Beca na stotine takvih da ostane penzija u kuci i to sve prolazi niko ne pita za razliku u godinama PODMICIVANJE svuda prolazi\n26. februar 2021 | 16:48\nNista dobro covek da procita.


OBRADOVALI ZAPOSLENE U DZ "VOŽDOVAC": Mališani išaarali poklonili 800 jaja | Novosti.RS\nMališani sa zposlenima u DZ "Voždovac"\nU okviru akcije "Hvala vam za sve" oni su, uz pomoć opštine Voždovac, medicinarima poklonili 800 jaja koja su deca sa vaspitačicama obojila slobodnom tehnikom.\nNa simbličan način najmlađi su odali prazničnu zahvalnost zdravstvenim radnicima u domu zdravlja, koji su u prvim borbenim redovima od početka pandemije koronavirusa.\nDeci se u ime zaposlenih zahvalila direktorka doma zdravlja spec. dr Nevenka Veličković.\nvrtić Uskrs deca poklon opština jaja Dz "Voždovac"


Majka Gorana Đokića potvrdila da se Goran Džonić najednom distancirao od Đokića i nje, a prethodno dolazio svaki dan\nFacebook/Goran Džonić Facebook Pixabay 24sedam Ilustracija\nPenzionisani vatrogasac Goran Džonić iz Moravca, prvoosumnjičeni za teško ubistvo Gorana (57), Gordane (56) i Lidije Đokić (26) iz Aleksinca, mesec dana pre njihovog nestanka i likvidacije u potpunosti je prekinuo kontakte sa porodicom brata od tetke sa kojim je do tada bio nerazdvojan.\n- To bi moglo da ukaže na to da je tada već nešto smerao i da je pravio jasne planove za zločin. On je od Gorana pozajmio 10.000 evra da bi njegov sin Stefan, koji je imao saobraćajnu nezgodu, obeštetio povređene, a koje mu prema dosadašnjim saznanjima istrage nikada nije vratio. Džonić mu je tražio na zajam 20.000 evra koliko mu je bilo potrebno, ali mu je Đokić dao samo 10.000, koliko je mogao u tom trenutku. Ostalih 10.000 evra uzeo je zato od rođaka Ivana Džonića koji radi u Švajcarskoj. Goran Džonić shodno svojim primanjima nije mogao da vrati taj novac. Ivanu je pare vratio posle tri i po godine, i to, kako se sumnja, novcem koji je uzeo od Đokića posle ubistva, što bi moglo da ukaže na motiv zločina - kaže izvor.\nDa su Goran Đokić i njegov brat od tetke Goran Džonić bili u izuzetno dobrim odnosima i da je Džonić odjednom neobjašnjovo prekinuo kontakte, posvedočila je i Đokićeva majka Stojanka koja je juče dala iskaz u Višem javnom tužilaštvu u Nišu.\n- Prema njenom kazivanju mesec dana pre ubistva Goran Džonić se potpuno distancirao. Takvo njegovo ponašanje bilo je čudno, budući da je pre toga stalno dolazio kod bake Stojanke sa kojom je i komšija u selu. Vrlo često je svraćao na kafu, bilo je i ručkova, a kad je dolazio Goran Đokić njemu je popravljao kola, menjao gume pošto je on vičan tome, stalno su bili u kontaktu. No, mesec dana pre ubistva potpuno se distancirao, nije dolazio, izbegavao je da dođe, što ukazuje da je nešto smerao ili da je već tada pravio planove za ubistvo - kaže Zoran Vitković, advokat porodice Đokić.\nStojanka je potvrdila da je njen sin zdušno pomagao Gorana Džonića koliko je mogao, ali da joj nije poznato da mu je vratio 10.000 evra koje mu je pozajmio da bi se Stefan razdužio sa povređenima u nezgodi.\n- Očigledno da nije vratio tih 10.000 evra jer bi baka Stojanka znala da li je vratio ili ne. Očigledno prema njihovim prihodima on nije mogao da vrati toliku sumu novca brzo, jer je imao već dug prema svom rođaku Ivanu Džoniću od isto tako 10.000 evra. Ako se ima u vidu da je tri i po godine trebalo da vrati pare svom drugom rođaku Ivanu, koliko je još trebalo da vrati ovome, u ovom slučaju bi trebalo da uzme još jedan kredit pa da novac vrati Goranu Đokiću. To su neki detalji koji ukazuju da je odavno pre toga planirao ovo ubistvo. Kad je uzeo pare od Đokića na zajam utvrdiće se tačno ali tek će na glavnom pretresu neki detalji moći da se pojasne, jer je bilo mnogo teško u ovom stanju ispitivati baku Stojanku - kaže advokat Vitković.\nPrema njegovim rečima, ona se rasplakala u više trenutaka, kad je spominjala svoju unuku Lidiju.\n- I to je najveći gnev svih, ne samo bake Stojanke, nego svih ostalih, jer se radi o detetu, praktično je tek napunila 25 godina. A kad je trebalo u život da krene život se ugasio - navodi Vitković.\nOn dodaje da je na istrazi da odgovori da li Džonićevi sinovi Milan i Stefan kao i braća Milošević iz Moravca koji su takođe uhapšeni, imaju neke veze sa ovim slučajem.\n- Definitivno je utvrđeno da njegovi sinovi u noći ubistva nisu učestvovali, a da li su pre ili kasnije nešto radili i šta, to je stvar na koju će istraga odgovoriti - kaže Vitković.\nOsim činjenice da je Džonić naglo prekinuo kontakt sa Đokićem mesec dana pre ubistva, upada u oko još jedna nesvakidašnjost a to je da posle sahrane ubijenih Đokića niko iz porodice Džonić nije došao do baka Stojanke.


U Podgorici toržestveno i molitveno proslavljen Prepodobni Simeon Mirotočivi • Radio ~ Svetigora ~\nPočetna » Arhiva objava • Besjede • Izvještaji • Izdvajamo » U Podgorici toržestveno i molitveno proslavljen Prepodobni Simeon Mirotočivi\nU Podgorici toržestveno i molitveno proslavljen Prepodobni Simeon Mirotočivi\n3. marta 2018. 3. marta 2018. ZVUČNI ZAPIS admin\nIme: 03.03.2018-PROSLAVA SVETOG SIMEONA-PODGORICA; Opis: U Podgorici toržestveno i molitveno proslavljen Prepodobni Simeon Mirotočivi Tip: audio/mpeg\nNjegovo Visokopreosveštenstvo Arhiepiskop Cetinjski Mitropolit Crnogorsko-primorski G. Amfilohije, uz sasluženje preosvećene gospode episkopa: Budimljansko-nikšićkog Joanikija, Raško-prizrenskog i kosovsko-metohijskog Teodosija, Bihaćko-petrovačkog Sergija, velikog broja sveštenoslužitelja i uz molitveno učešće vjernog naroda, služio je u subotu 3. marta 2018. godine Svetu Arhijerejsku Liturgiju u Sabornom hramu Hristovog Vaskrsenja u Podgorici, povodom proslave praznika Svetog Simeona Mirotočivog-Stefana Nemanje.\n,,Ako smo ikad bili ljudi i narod Božji koji je živio tajnu Vaskrsenja Hristovog uživajući sve blagoslove neba i zemlje onda smo to bili u vrijeme Stefana Nemanje, i to sve zahvaljujući upravo njemu- Svetom Simeonu Mirtotočivom“- kazao je, između ostalog, Vladika Sergije u arhipastirskoj besjedi, kojim se obratio sabranim vjernicima nakon pročitanog začala iz Svetog Jevanđelja.\nNakon Svete Liturgije, ulicama Podgorice je, od Sabornog hrama do Nemanjinog grada na ušću Ribnice u Moraču prošla tradicionalna Svetosimeonovska litija. Potom je na Nemanjinom gradu priređena praznična akademija na kojoj je prazničnu besjedu izgovorio istoričar Miloš Ković.\nKović je kazao da Svetog Simeona Mirotočivog slavimo i danas, više od osam stotina godina od kada je rođen ovdje u Ribnici, današnjoj Podgorici, i zapitao se šta jedan kult čini tako trajnim, živim i djelatnim već punih osam vijekova i jesmo li mi, i zašto jesmo ili nismo, potomci Svetog Simeona.\nVisokopreosvećeni Mitropolit G. Amfilohije je zablagodario upravi grada Podgorice za binu koju su podigli.\nMitropolit Amfilohije sa arhijerejima i sveštenstvom je potom, pred lavrom Svetog Simeona na Nemanjinom gradu, osveštao spomenik Svetom Simeonu Mirotočivom, rad vajara dr Miodraga Živkovića.\n„Radujemo se da se Sveti Simeon ponovo vratio ovdje preko ove svoje lavre, ovog manastira a sad i preko svog lika koji je uradio dr Miodrag Živković“- kazao je Mitropolit Amfilohije.\nKategorija: Arhiva objava, Besjede, Izvještaji, Izdvajamo Oznaka: Vladika Sergije, Mitropolit Amfilohije, Prepodobni Simeon Mirotočivi, Prof. dr Miloš Ković


Svi se prave ludi | VRANJSKE\nRAZGOVOR: IVAN MLADENOVIĆ, ADMINISTRATIVNI RADNIK U FK DINAMO\nIako sam na potpuno legalan način u FK Dinamo zapošljen 6. juna 2016. na neodređeno vreme na radnom mestu administratora i danas nemam uplaćene doprinose za penzijsko i socijalno osiguranje, a ni platu ne mogu da dobijem, pa jedino šreko suda uspevam da naplatim ono što mi pripada\nKada je na osnovu odluke Upravnog odbora, donetoj 11. jula 2006. godine, dobio posao administrativnog radnika, naš sagovornik Ivan Mladenović nije ni slutio da će grdnih problema imati sa klubom iako je sve sa starne zakona potpuno jasno!? Tadašnji predsednik Dinama Nebojša Zupančić na sednici Upravnog odbora zbog činjenice da je Dinamo ušao u viši rang takmičenja, u radni odnos na neodređeno vreme prima Ivana Mladenovića na poziciju tehničkog sekretara. U ugovoru o radu u tački 5. piše «da su se ugovarači sporazum,eli da FK Dinamo zaposlenom isplaćuje cenu rada u visini radnika Sportskog saveza sa srednjom školom, a po koeficijentu 11, 65». Isperd kluba ugovor o radu je potpisao predsednik Nebojša Zupančić i on je zabeden pod rednim brojem 88/06 i teče od 13. jula 2006. godine. Nije prošlo dugo vremena, a stvari su počele da se komplikuju:\n«Jedno vreme radio sam bez ikakvog pritiska. U sedište kluba u Kosovskoj ulici bio sam redovan na poslu. I to je sve tako teklo neko vreme. Međutim, počeli su pritisci na mene i oni su dolazili od Gorana Nastića. To nije nikako stajalo da vi u jednom trenutku i faktički bio sprečen da normalno obavljam posao sekretara. Ono što me najviše bolelo je činjenica da sa primanjima FK Dinamo nije uplaćivao doprinose za penzijsko i socijalno osiguranje. Stalno sam na to upozoravao, međutim, to nikoga nije doticalo. Ne mogavši više da izdržim, angažovao sam oadvokata i presavio tabak.\nVeć ste na osnovu sudske odluke naplatili novac. O kom iznosu je reč?\n«Reč je o sumi od 1.120.685 dinara koje sam dobio na osnovu pravosnažne odluke suda, a reč je o novcu koji mi je umanjivan za isplatu plate za period od 2006- do 2010. godine i ta cifra je prešla milion dinara.\nPonovo ste tužili klub?\n«Da i to za period 2010-2014. Već sam taj spor dobio i to pred Osnovnim sudom u Vranju. Po toj odluci meni pripada nešto više od dva miliona dinara. Na prvom ročištu, kao i na ostalima, Dinamo je zastupao pravnik Miloš Antanasijević i bilo je reči da se dogovorno namire potraživanja. Međutim, gospodin Antanasijević nije došao na drugo ročište i sve je palo u vodu. U međuvremenu, nezadovoljni odlukom suda, preko istog zastupnika, uložili su žalbu Apelacionom sudu u Nišu i proces je u toku.\nOstao je period od 2014. do danas. Kako ćete taj period naplatiti?\n«Ako ne bude dogovora, ponovo sudom. Stalno pokušavam da se sa njima dogovorim, ali, to niko ne želi, svi se prave ludi!\nSve je ovo uticalo na vaše zdravlje?\n«Težak sam srčani bolesnik, pukla mi je srčana aorta. Stalno sam pod lekovima, a uskoro me čeka još jedna intervencija u KBC u Beogradu. Nemam novca i zato sam poslao sina da se dogovori sa predsednikom Antićem. Međutim, on o tome ne želi da razgovara i tako, na kraju, još jedino sud mi ostaje da naplatim sve ono što mi pripada.\nSa kojim osećanjem sve ovo preživljavate?\n«Sa ogorčenjem prihvatam sve ovo. Ne mogu da shvatim da u jednoj pravnoj državi grupa ljudi maltretira jednog čoveka bez ikakve potrebe. Bolestan sam i ne mogu da izlazim iz kuće. Moja supruga Anđelka kucala je na sva vrata. Niko u suštini nije hteo da je sasluša. Vreme prolazi. Najverovatnije da oni koji su sve ovo smislili, kupovinom vremena očekuju da sklopim oči i da oni pritom ne plate ono što po zakonu moraju.


SLAVSKO DRUŽENJE VLASOTINAČKIH PČELARA | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nSLAVSKO DRUŽENJE VLASOTINAČKIH PČELARA\nDatum objavljivanja vesti: 30. aprila 2017.\nVlasotinački pčelari, šesti put su se sastali na slavskom druženju, po tradiciji poslednjeg vikenda aprila, ove godine u subotu 29. aprila.\nOvogodišnji domaćini slavlja pčelari, pukovnik u penziji Toma Mitić i Sreten Stojiljković, dočekali su i ugostili oko 50 pčelara, u prelepom prirodnom okruženju, u selu Donja Lomnica. Slavlju je prisustvovao predsednik RAPOJS-a i urednik „Srpskog pčelara“ Vlastimir Spasić iz Niša. Poseban duh ovom druženju dao je najstariji član ovog udruženja Stojan Mitić (89). Slavlju su se radovali i najmlađi: Jovan (15), Aleksandra (14), Dimitrije (14) i Mladen (12), koji su nenametljivo i u gotovo takmičarskom duhu posluživali goste. Majice na poklon sa ispisanim nazivom udruženja i oslikanom pčelicom, dodatno su im ulepšale slavlje.\nČitaocima Srpskog pčelara Donja Lomnica nije nepoznata, jer se spominje u svakom broju, po radionici „Košnica“ Ace Krstića, darodavcu košnice za najbolji tekst u časopisu.\nO vlasotinačkim pčelarima čita se i čuje i povodom mnogih drugih uspeha: po kvalitetu i količini vlasotinačkog meda, organizaciji značajnih međunarodnih obrazovnih skupova, organizovanom širenju medonosnog bilja, po aktivnostima koje doprinose jačanju organizovanosti (podela pčelarskih bluza, kapa i majica sa logom udruženja). U udruženju je nekoliko poznatih odgajivača matica i rojeva. Takođe, nekoliko njih se javljaju kao autori zapaženih tekstova i fotografija u časopisu. Poslednjih nekoliko godina veći broj pčelara izgradio je i opremio savremene kontejnere za seleći oblik pčelarenja, pa ih je i sve više na suncokretovoj paši u Vojvodini.\nOvakva okupljanja su i prava prilika da pojedinci pokažu svoje inovacije i unapređenja u praksi. Pčelar Sava Blagojević, na svom pčelinjaku, pokazao nam je prednosti „dubokog“ rama u košnici. To je zaparavo ram Dadan–Blatovih dimenzija, na kome je satonoša postavljena na kraćoj strani (270×420 mm).\nI ovogodišnje slavlje pokazalo je da sreća u druženju i međusobnom poštovanju i uvažavanju, uprkos mnogim teškoćama koje sa sobom nose poslednje pčelarske godine.\nStaniša Stojanović, predsednik UP Vlasotince\n< STANJE BAGREMA U SRBIJI POSLE APRILSKOG MRAZA\nRTS SUTRA EMITUJE PRILOG SNIMLJEN U SUBOTU >


Poljoprivrednici došli, premijer otišao – inmedia.ba\nPoljoprivrednici došli, premijer otišao\n0 8 Decembra, 2012 10:00\nMehmed Sejranić iz Kalesije je invalid prve kategorije, ima penziju od 300 KM i sedam članova porodice koje treba hraniti. Iako je invalid, Mehmed uzgaja muzne krave, proizvodi mlijeko, sije pšenicu, kukuruz… sve samo da prehrani porodicu.\nZa ovu godinu nije dobio budžetom Federacije BiH planirani iznos poticaja za poljoprivrednu proizvodnju. Poljoprivrednicima u ovom entitetu, pa i Mehmedu, Vlada Federacije duguje oko 30 miliona KM.\n– Tražimo samo ono što nam pripada po zakonu, oni meni daju na papiru koliko mi trebaju isplatiti, ali para nema. Meni neće natočiti naftu na benzinskoj pumpi ako nemam para. Kad sam mogao ići braniti ovu zemlju, mogu i tražiti svoje. Tražim što mi pripada da mogu opet zasijati pšenicu i kukuruz da nahranim svoju stoku, ne tražim ja ništa njihovo (Vladino). Premijer je angažovao policiju da ga čuva, ali nema potrebe, ja nisam kriminalac, nisam lopov, tražim svoje. To su naša sredstva u budžetu, nisu njihova, gdje su ih potrošili, pita Mehmed i sam odgovara: “Na fotografije, postere pred izbore. Pa dokle će nas ovako vucarati, sram ih bilo. Jedino što ja redovno dobivam je kazna ako me policija zaustavi, ništa više”.\nNeće trpjeti nepravdu\nMehmed je, zajedno sa još stotinu nezadovoljnih poljoprivrednika, jučer došao pred zgradu Vlade Federacije BiH u Sarajevu da premijeru Nerminu Nikšiću, koji jučer nije bio u zgradi, i ostalim članovima Vlade poruči da više neće trpjeti nepravdu.\nIako su federalni MUP i MUP Kantona Sarajevo zabranili poljoprivrednicima održavanje protesta ispred zgrade Vlade Federacije BiH, oni ih nisu poslušali, pa su se okupili. Bilo je jučer ispred Vlade u Sarajevu poljoprivrednika iz Goražda, Žepča, Bihaća, Kalesije i drugih bh. gradova. Došlo bi i više, kažu, ali im je predsjednik Saveza poljoprivrednih udruženja FBiH Avdo Muslimović javio da je protest zabranjen i da nema potrebe da dolaze. Policija ih nije sprečavala da mirno stoje na ulici ispred Vlade, iako su policajci pokušali nagovoriti poljoprivrednike da se raziđu jer protest nije najavljen u zakonskom roku.\nPoljoprivrednici su ljuti na premijera Nikšića jer nije ispoštovao dogovor od prošle sedmice. Premijer je obećao da će poljoprivrednicima, kojima je Vlada dužna više od 30 miliona KM poticaja za 2012. godinu, do početka decembra biti isplaćeno 10 miliona KM, a do kraja istog mjeseca još šest miliona. Ništa od toga nije isplaćeno i poljoprivrednici su ponovo pred Vladom i sad traže svojih 30 miliona KM da im Vlada uplati do kraja godine.\n– Poljoprivrednici su došli da traže ono što im pripada, više od 30 miliona KM. Prošle sedmice smo prevareni, zato smo ovako žurno reagirali da organizujemo mirne proteste, međutim, moramo poštovati zakonski rok, trebali smo najaviti pet dana ranije, a mi smo dva dana prije. Mi ćemo poštovati zakon, ali želimo da Vlada i sve institucije poštuju zakone koji su na našoj strani, a ipak ih ne poštuju, kazao je Avdo Muslimović, predsjednik Saveza poljoprivrednih udruženja Federacije BiH.\nUkoliko Vlada i dalje ne bude poštovala zahtjeve poljoprivrednika, oni su najavili radikalne poteze. Kažu da će blokirati rad Vlade tako da niko neće izaći iz zgrade dok se ne isplate poticaji.\nSastanak sa dopremijerom\nFerida Muslimović iz Goražda kaže da cijelu godinu proizvodi i čeka da dobije poticaj, a para od Vlade nema. “Nismo došli ovdje da gledamo ministre kako oni sebi kupe, nego da tražimo svoja prava”, kazala je poljoprivrednica iz Goražda.\nRanije su poljoprivrednici najavljivali da će postaviti šatore ispred Vlade i tu ostati dok njihovi zahtjevi ne budu ispunjeni. Pošto je jučerašnji protest bio zabranjen, policija im nije dozvolila ni da istovare šatore, a kamoli da ih postave.\nAđul Memšić iz Žepča kaže da će poljoprivrednici istrajati bez obzira na sve, dolaziće, ako treba, svaki dan pred Vladu, mogu im jednom zabraniti, ali ne mogu svaki put. Tek kad problemi budu riješeni, onda će se i poljoprivrednici razići.\n– Ljudima je dosta svega, rade svoj posao, a ne isplaćuju im se premije. Lijanović (Jerko Ivanković) poručuje kupujte domaće, a ako se ovako nastavi, neće se imati šta kupiti, rekao je Ađul.\nNakon pet sati stajanja na hladnoći ispred zgrade Vlade, upravo je ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva FBiH Jerko Ivanković Lijanović primio delegaciju poljoprivrednika te ih informisao da su u srijedu uplaćena četiri miliona KM za poticaje. Ministar Lijanović je poljoprivrednicima potpisao dokument kojim im garantira isplatu još četiri miliona KM do narednog četvrtka te još osam miliona do kraja godine. Nakon tog sastanka i poslije osam sati čekanja poljoprivrednici su se ipak razišli i potvrdili da odustaju od protesta, barem dok se Vlada bude držala dogovora.\nPred nama pravi zimski vikend\nDeset najboljih i najgorih gradova za život


JAGODINSKA DECA BESPLATNO U PARALIJI I BULJARICAMA | Info centrala\nNaslovna Istaknuto JAGODINSKA DECA BESPLATNO U PARALIJI I BULJARICAMA\nJAGODINSKA DECA BESPLATNO U PARALIJI I BULJARICAMA\nNa moru u Grčkoj i Crnoj Gori, Paraliji i Buljaricama, jedanaestu godinu u kontinuitetu, u organizaciji Skupštine grada Jagodina, besplatno će letovati oko 2000 đaka, maturanata srednjih škola i učenika koji su završili četvrti i osmi razred iz jagodinskih seoskih i gradskih osnovnih škola. Prva grupa maturanata put Paralije krenula je 26.juna i prema predviđenom rasporedu, besplatno letovanje za svršene srednjoškolce biće realizovano do sredine septembra. Besplatno letovanje za učenike osnovnih škola startovalo je 28.juna i kako je planirano, biće završeno krajem avgusta meseca.\nZa realizaciju ovog jedinstvenog projekta određeni su vaspitači i lekari, obezbeđenje, organizatori i upravnici smena, tako da će deca na letovanju imati kompletan monitornig od 24 sata.\nInače, za proteklih deset godina o trošku budžeta grada besplatno je letovalo više od 22000 jagodinskih osnovaca i srednjoškolaca,kao i sportista i članova Kulturno-umetničkih društava koji su postigli zapažene rezultate u svom radu, a inicijator ovog projekta koji je zabeležen samo u pomoravskoj prestonici je predsednik Skupštine grada Jagodina, Dragan Marković Palma.\nPrethodni tekstSAVRŠENA „NEUREDNA“ PUNĐICA\nSledeći tekstU NEDELJU OD 22 DO PONEDELJKA U 8 CEO GRAD BEZ VODE


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Otvoreno o NATO-u :: LP: Potrebna snažna kampanja\nPUT U NATO 01. 02. 2014. 17:52 >> 17:52 1\nLP: Potrebna snažna kampanja\nPredsjedništvo Liberalne partije je, u Baru, raspravljalo o političkoj situaciji u Crnoj Gori i poziciji liberala, na državnom i lokalnom nivou.\nPredsjedništvo je, bezrezervno, podržalo početak snažne kampanje za članstvo Crne Gore u NATO-u, što bi značilo trajni mir za Crnu Goru i Balkan. Konstatovano je da će LP, nizom svojim aktivnosti, dati značajan doprinos tome da Crna Gora već ove godine dobije poziv za članstvo, jer je to dio odgovora na pitanje naše unutrašnje sigurnosti i bezbjednosti.\n''To će dodatno značiti privlačenje kvalitetnih stranih investicija, koje jednostavno ne dolaze na nesiguran teren i u nestabilna društva. Konačno, jedan od glavnih programskih ciljeva liberala jeste članstvo naše države, osim u EU, i u NATO čime bi se konačno zaokružio suverenitet i stabilnost Crne Gore'', saopštila je Liberalna partija.\nTakođe, govorilo se o pripremama za lokalne izbore, koji će se sredinom godine održati u 13 opština i razmatrao se model nastupa Liberalne partije na tim izborima.\nZaključeno je da će, najkasnije do 15. februara, Opštinski odbori samostalno donijeti odluku o načinu izlaska na izbore, nakon čega će Predsjedništvo i Glavni odbor odlučivati o takvim prijedlozima.\nRazmatrajući nepovoljnu socijalnu i ekonomsku sliku našeg društva, predsjednistvo Liberalne partije je odlučilo da cjelokupan novčani iznos prikupljen od mjesečnih članarina stranke, blagovremeno pokloni u humanitarne svrhe i pomogne socijalno najugroženije slojeve stanovništva, doprinoseći time jačanju društveno - odgovorne svijesti i ublažavanju efekata krize i nemaštine.


15.02. Venera je u kvadratu sa Plutoniom, Merkur ulazi u sekstil sa Jupiterom, a Mesec sekstil Venera\nAstrotanja taj Sre Feb 15, 2012 4:33 pm\nVenera u Ovnu biće spremna da se fanatično bori za ostvarnje svojih ljubavnih želja, da ispolji izuzetnu lascivnost, strasnost, ili pak nezadovoljstvo koje može dovesti do razdvajanja.Izbegavajte da radite nešto na silu, jer to može nepovoljno delovati na vezu. Na Marsu retrogradnom u Devici, dispozitoru Venera je da bude taj taktičar, koji će delovati razumno, koji bi trebao da se potrudi da vrati stvari na ranije, da čini usluge, pomaže, trudi se uradi nešto kako bi izmenio situaciju.U tome će mu pomaći njegov sadašnji dispoztor Merkur koji je u Ribama u sekstilu sa Jupiterom u Biku, danas ulazećem, a sutra 16.02. egzaktnom, što daje mogućnost da se pozitivnim razmišljanjem, optimističkim stavom, intuitivnim sagledavanjem situacije donesu mudre odluke, da se kaže na odgovarajući način nešto što želi, da se optimistički pristupi rešavanju nesporazuma, sukoba koje Venera u kvadratu sa Plutonom može doneti.\nMesec je u Strelcu i 15. 02. u sesktilu sa Venerom, posebno izmešu 15-17. s pa je povoljno vreme da se iskažu osećanja, da se pokaže plemenitost, velikodušnost. Više vedrine, poleta, optimizma biće prisutno.To je povoljno vreme i za druženje, zadovoljstva u kretanju, kao i u odnosima sa osobama koje su daleko i sl.\nRe: 15.02. Venera je u kvadratu sa Plutoniom, Merkur ulazi u sekstil sa Jupiterom, a Mesec sekstil Venera\nNatasha-77 taj Čet Feb 16, 2012 2:13 pm\nJa u subotu imam jedan bitan nastup tj. deca koju sam trenirala poslednjih 4 mes. imaju prvi nastup.Jako mi je bitno da bude pozitivna reakcija zbog posla kasnije...Primetila sam da su tranzitni Ne,So i Me u 7 kuci(polje javnosti),Me je u trigonu sa natalnim Ju(koji je vladar moje 5.zbava,deca,shoow),tranzitni Ju je na mom MC u stvari 3 stepena razlike...nadam se da ce sve proci sa pozitivnim reakcijama\nAstrotanja taj Pet Feb 17, 2012 4:44 pm\nNatasha, ako izuzmemo tvoje uzbuđenje, povoljni aspekti ukazuje da će biti nastup dobar, važno je da pozitivno razmišljaš i veruješ u to. Srećno!\nNatasha-77 taj Pet Feb 17, 2012 6:12 pm\nHvala Tanja,javljam sutra kako smo prosli\nNatasha-77 taj Ned Feb 19, 2012 12:33 am\nTanja sve je proslo super ,videcemo kako ce biti nadalje...\nAstrotanja taj Ned Feb 19, 2012 1:53 am\nNatasha, super, drago mi je!\n» 10 kuča


Raspisan javni poziv za nezaposlene romske nacionalnosti - Boom93\nRaspisan javni poziv za nezaposlene romske nacionalnosti\nNacionalna služba za zapošljavanje raspisala je javne pozive za dodelu subvencija za samozapošljavanje osoba romske nacionalnosti u 2012. godini.\nSubvencija za samozapošljavanje dodeljuje se bespovratno nezaposlenom licu u iznosu od 160.000 dinara radi osnivanja radnje, zadruge ili nekog drugog oblika preduzetništva.\nSubvencija poslodavcima za otvaranje novih radnih mesta odobrava se u jednokratnom iznosu, bespovratno, a visina subvencije odobrava se u zavisnosti od razvijenosti opštine.\nUkoliko poslodavac zaposli osobu romske nacionalnosti u najnerazvijenoj opštini može dobiti od 300 do 400 hiljada dinara po radnom mestu u zavisnosti koliko lica zapošljava, 200.000 po radnom mestu za treću grupu razvijenosti, kao i 100.000 dinara za opštine u prvoj i drugoj grupi.\nSve informacije mogu se dobiti u svakoj filijali Nacionalne službe za zapošljavanje, kao i na internet prezentaciji.\nNovi vrtić košta milion evra


REFOT B - COOLPIX P900\nSigurni smo da će ljubitelji prirode biti oduševljeni novim Nikon COOLPIX P900 sa neverovatnim optičkim zumom od 83x koji može da zabeleži detalje nevidljive golim okom.\nIzuzetno moćan optički zum pokriva opseg od 24 mm do 2000 mm i može da se proširi funkcijom Dynamic Fine Zoom1 i do 4000 mm. Upravo zato možete da snimiti magični svet prirode iz veće blizine nego ikada do sada. Svetlosno jak objektiv sa blendom f/2,8–f/6,5 snima kristalno jasne fotografije visoke rezolucije, čak i pri maksimalnom telefoto zumiranju do 2000 mm.\nVreme odziva je kratko, sa autofokusom velike brzine, dok je telefoto fotografisanje iz ruke izuzetno stabilno, zahvaljujući unapređenom optičkom smanjenju vibracije (VR) sa dvostrukom detekcijom koje pruža izuzetno efikasno smanjenje zamućenja, ekvivalentno fotografisanju pri brzini zatvarača sporijoj do 5,0 stepeni2. Novi VR visokih performansi ublažava vibracije istovremenim detektovanjem pokreta preko objektiva (senzor ugaone brzine) i senzora slike (vektorske informacije o pokretu). To omogućava preciznije izračunavanje količine zamućenja slike i znatno bolje performanse pri smanjenju vibracije.\nFleksibilna kompozicija za subjekte koji se brzo menjaju se lako postiže pomoću velikog, delimično pokretnog LCD monitora (RGBW) sa dijagonalom od 7,5 cm/3 inča i 921.000 tačaka. Osim toga, ugrađeno elektronsko tražilo olakšava promenu stilova fotografisanja, budući da se senzor oka automatski prebacuje sa fotografisanja pomoću ekrana kada približite oko tražilu.\nZabeležite lokaciju besprekornom preciznošću uz ugrađene međunarodne satelitske sisteme GPS/GLONASS/QZSS koji pružaju brze i detaljne informacije.\nVrhunske snimke možete odmah podeliti pomoću ugrađene Wi-Fi®3 funkcije i podrške za NFC4, samo jednim dodirom Wi-Fi®3 dugmeta ili povezivanjem fotoaparata sa omogućenom NFC4 tehnologijom sa pametnim uređajem4. Izvanredan nivo detalja i vrhunske performanse\nZabeležite veći nivo detalja nego što ste ikada mogli da zamislite sa optičkim zumom od 83x, proširivim funkcijom Dynamic Fine Zoom1 i do 166x, sa kraćim vremenom odziva koje omogućavaju brz autofokus i kraće vreme kašnjenja prilikom fotografisanja. Nikada nećete izgubiti subjekat koji se brzo kreće u divljini, zahvaljujući dugmetu za odzumiranje u koracima pored kontrole zuma koje će vam istog trenutka pomoći da ponovo uhvatite subjekat vraćajući vas na širokougaoni fokus. Fleksibilna kompozicija pomoću velikog, delimično pokretnog monitora dijagonale 7,5 cm/3 inča – i ugrađenog elektronskog tražila – olakšava prilagođavanje na zahtevne okolnosti snimanja, dok je besprekorno fotografisanje iz ruke, za statične slike i Full HD filmove (1080/60p), zagarantovano uz petostepeno optičko smanjenje vibracije (VR) sa dvostrukom detekcijom koje kompenzuje podrhtavanje fotoaparata, čak i pri maksimalnom, poboljšanom telefoto fotografisanju. Full HD filmove prati kvalitetan usmeren zvuk, budući da zumiranje mikrofona menja smer u skladu sa zumiranjem.\nIzuzetno moćan zum: Beležite detalje nevidljive golim okom pomoću NIKKOR zum objektiva od 83x – proširivog funkcijom Dynamic Fine Zoom1 i do 166x.\nPetostepeno optičko smanjenje vibracije (VR) sa dvostrukom detekcijom: Telefoto fotografisanje iz ruke je stabilno budući da VR detektuje pokrete i ublažava vibracije.\nCMOS senzor slike od 16 megapiksela sa pozadinskim osvetljenjem: Lako se postižu jasne slike bogate detaljima, čak i noću. Očekujte vrhunske performanse.\nPodrška za GPS/GLONASS/QZSS sa zanimljivim mestima (POI): Brzo preuzimajte detaljne informacije o lokacijama uz međunarodne satelitske sisteme GPS/GLONASS/QZSS koji prate vašu maršrutu.\nUgrađeni Wi-Fi® i podrška za NFC: Delite slike ma gde bili, jednim dodirom Wi-Fi®3 dugmeta ili povezivanjem fotoaparata sa omogućenom NFC4 tehnologijom sa pametnim uređajem4.\nUnapređen brz odziv: Ne propustite nijedan preloman trenutak uz brži autofokus i kraće vreme kašnjenja prilikom fotografisanja (približno 0,12 sekundi pod širokim uglom).\nVeliki delimično pokretni LCD monitor: Istražite opcije fleksibilnog kadriranja pomoću delimično pokretnog monitora (RGBW) dijagonale 7,5 cm/3 inča, sa tehnologijom Clear Color Display i približno 921.000 tačaka.\nFull HD filmovi: Besprekorne filmove (1080/60p) koji se snimaju jednim dodirom prati kvalitetan zvuk, budući da mikrofon menja usmerenost u skladu sa zumiranjem.\nIntervalski film: Izaberite scenu fotografisanja i generisaće se film sa vremenskim prelazima u trajanju od 10 sekundi na osnovu statičnih slika zabeleženih pri intervalskom fotografisanju.\nZumiranje mikrofona: Full HD filmovi imaju kvalitetan usmeren zvuk, budući da zumiranje mikrofona menja smer u skladu sa načinom na koji upravljate zumom.\nElement od super ED stakla: Objektiv sa izuzetno moćnim zumom je i dalje kompaktan i efikasno smanjuje hromatsku aberaciju.\nRežimi „Mesec“ i „Posmatranje ptica“: Snimke meseca i ptičjeg sveta možete lako da zabeležite pomoću automatskog birača scene koji omogućava jednostavno fokusiranje i podešavanja.\nŠirok ugao gledanja: Neobične perspektive se lako postižu uz LCD monitor sa širokim uglom gledanja. Snimajte iz gornjeg ili donjeg rakursa.\nPrilagodljivo dugme funkcija (Fn): Dodelite često korišćene funkcije dugmetu Fn kako biste jednim dodirom mogli brzo da menjate podešavanja.\nTočkić režima: Ključnim podešavanjima, poput manuelnih režima ekspozicije (P/S/A/M), lako se pristupa preko točkića režima koji omogućava lako rukovanje jednom rukom.\nAF sa nalaženjem cilja: Vaše fotografije će uvek biti kristalno jasne, budući da „AF sa nalaženjem cilja“ brzo i precizno pronalazi subjekat i automatski ga fokusira umesto vas.\nCOOLPIX Picture Control: Lako upravljajte izgledom slika pomoću opcija funkcije Picture Control, kao što su „Živo“ za živopisne slike ili „Monohromatsko“.\nUgrađeno elektronsko tražilo: Senzor oka se automatski prebacuje sa fotografisanja pomoću ekrana kada približite oko tražilu.\nDugme za odzumiranje u koracima: Brzo ponovo uhvatite subjekat pomoću dugmeta pored kontrole zuma koje vas odmah vraća na širokougaoni fokus.\nBočna kontrola zuma: Uvek snimajte oštre slike pomoću bočne kontrole zuma koja vam omogućava da upravljate zumom levom rukom, sprečavajući podrhtavanje fotoaparata.\nDug vek baterije: Snimajte duže zahvaljujući poboljšanom, ekonomičnom dizajnu baterije kojim se obezbeđuje veći kapacitet, kako za statične slike, tako i za Full HD filmove.\nKorekcija snage blica: Ostvarite savršeno izbalansirane ekspozicije uz korekciju snage blica (od -2 do +2 EV) kojom se balansira nivo blica za subjekat.\n19 režima scene: Fotoaparat može da vam preporuči najbolja podešavanja u skladu sa uslovima fotografisanja. Samo odaberite scenu koja najviše odgovara vašem subjektu.\nEXPEED C2: Moćan sistem za obradu slike kompanije Nikon obezbeđuje izvanredan kvalitet slike, brz rad i performanse visoke osetljivosti.\nNIKON IMAGE SPACE: Uživajte u 20 GB besplatnog prostora za skladištenje na mreži u okviru informatičkog oblaka preko Nikon lokacije za skladištenje i deljenje slika na adresi www.nikonimagespace.com.\n1Uvećanje pomoću funkcije Dynamic Fine Zoom se izračunava na osnovu maksimalne širokougaone pozicije optičkog zuma. 2Zasnovano na CIPA standardima, mereno pri približno 350 mm (ekvivalentno formatu od 35 mm).\n3Zahteva instalaciju Nikon aplikacije „Wireless Mobile Utility“ (kompatibilne sa sistemima iOS i AndroidTM) na pametnom uređaju.\n4Komunikacija uređaja na veoma malim udaljenostima (Near Field Communication – NFC) funkcioniše sa kompatibilnim AndroidTM (Android 4.0 ili novija verzija) pametnim telefonima i tablet računarima. Zahteva instalaciju aplikacije „Wireless Mobile Utility“ kompanije Nikon i podešavanje prenosa slika pre korišćenja.


Ljudski potencijali kao ključni element u procesu proizvodnje prometne usluge | Croatian Digital Theses Repository\nIN THE PROCESS OF PRODUCTION OF TRANSPORT SERVICE\nIstra Silvie Bilanović (2018)\nBilanović, I. S. (2018). Ljudski potencijali kao ključni element u procesu proizvodnje prometne usluge (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:263268\nBilanović, Istra Silvie. "Ljudski potencijali kao ključni element u procesu proizvodnje prometne usluge." Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Maritime Studies, Rijeka, 2018. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:263268\nBilanović, I. S. (2018). 'Ljudski potencijali kao ključni element u procesu proizvodnje prometne usluge', Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Maritime Studies, Rijeka, accessed 25 March 2019, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:263268\nBilanović IS. Ljudski potencijali kao ključni element u procesu proizvodnje prometne usluge [Master's thesis]. Rijeka: University of Rijeka, Faculty of Maritime Studies, Rijeka; 2018 [cited 2019 March 25] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:263268\nI. S. Bilanović, "Ljudski potencijali kao ključni element u procesu proizvodnje prometne usluge", Master's thesis, University of Rijeka, Faculty of Maritime Studies, Rijeka, Rijeka, 2018. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:263268\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:263268\nTitle Ljudski potencijali kao ključni element u procesu proizvodnje prometne usluge\nTitle (english) IN THE PROCESS OF PRODUCTION OF TRANSPORT SERVICE\nAuthor Istra Silvie Bilanović\nU ovome radu bit će predočene najvažnije značajke o ljudskim potencijalima, njihovoj ulozi i važnosti za prometna poduzeća. Kada je riječ o upravljanju ljudskim potencijalima, nakon pojmovne razrade slijedi njegova uloga, funkcije kao i naglasak na intelektualni kapital kao ekonomski resurs. Upravljanjem ljudskih potencijala u sektoru prometa bavit ćemo se kroz određivanje pojma, vrste prometa i samih karakteristika prometnih usluga. Na praktičnim primjernima poduzeća Hrvatska pošta, Jadrolinija, Croatia Airlines, Zagrebšped i Intergreen dat će se primjer upravljanja ljudskim potencijalima. Nakon davanja prijedloga i aktivnosti za unapređenje i održivost upravljanja ljudskim potencijalima zaključit će se da su najuspješnije tvrtke shvatile da su izvor njihove konkurentnosti ljudi i njihova znanja pa u skladu s tim, ulaganja u ljude ne promatraju kao trošak, već kao dugoročno isplativu investiciju.\nThis paper will present the most important features of human resources, their role and importance for transport companies. When it comes to managing human resources, after the explanation of the terms follows its role, functions as well as the emphasis on intellectual capital as an economic resource. By managing human resources in the transport sector, we will deal with the definition of the term, the type of traffic and the characteristics of transport services. Using companies Hrvatska pošta, Jadrolinija, Croatia Airlines, Zagrebšped and Intergreen an example of human resources management will be given. After providing suggestions and activities to improve and sustain human resource management, it will be concluded that the most successful companies have realized that the source of their competitiveness are people and their knowledge, consequently investment in people is not seen as a cost but as a long-term viable investment.\nCreated on 2018-10-29 10:27:14


Prva veštačka inteligencija koja čita srpski jezik - Marketing Mreža\nPredstavljanje željenog imidža odabranoj ciljanoj javnosti san je svake kompanije, brenda ili pojedinca. Taj san nije nedostižan, ali zahteva odlično poznavanje publike, načina na koji publika prima poruke koje su joj upućene i kako na njih reaguje.\nGlavni problem koji proističe iz ulaganja velike količine vremena u kreiranje izveštaja, pored toga što je vremena sve manje, jeste i taj što srazmerno manje vremena ostaje za kreativno i strateško planiranje komunikacija, kao i prilagođavanje kampanja biznis ciljevima kompanije. Istina je da danas mnogi profesionalci koriste neke od dostupnih alata za monitoring i analizu, ali ti alati ili nisu prilagođeni specifičnostima našeg regionalnog podneblja (počevši od jezika i izvora praćenja), ili su nedovoljno prilagodljivi različitim komunikacijskim ciljevima.\nKako svaka kompanija / brend / pojedinac ima specifičan cilj komuniciranja na internetu, različiti su i podaci koje je potrebno meriti, pa predefinisani set metrika, ma kako da je dobar alat u pitanju, ne može da reši problem svima.


Poseban čovek neverovatne harizme koji ni svoju bolest nije doživljavao ozbiljno: Ovo je priča o Neši Raduloviću u "poslednjoj igri leptira" - Šajkača\nHome Vesti Poseban čovek neverovatne harizme koji ni svoju bolest nije doživljavao ozbiljno: Ovo...\nPoseban čovek neverovatne harizme koji ni svoju bolest nije doživljavao ozbiljno: Ovo je priča o Neši Raduloviću u “poslednjoj igri leptira”\nGde odlaze ljudi kao što je Neša Leptir?\nSigurno ne u mrak i zaborav. Priča o Nenadu Raduloviću ili Neši Leptiru je jedna od najlepših i najtužnijih priča domaće scene.\nStvorio je večne hitove kao što su “Nataša”, “Vrati se”, “Srce od meda”, “Umiru jeleni”, “Grudi Balkanske”… Koji nas i danas voze emocijama. Bio je deo Indeksovog radio pozorišta i mnoge njegove fore i danas bi nas nasmejale do suza. Postao je dobri duh Beograda osamdesetih. A onda se iznenada razboleo.\nPriča o Neši Leptiru je jedna od najlepših i najtužnijih priča domaće scene\nImao je tumor u levom testisu, koji lekari nisu otkrili na vreme i koji je metastazirao na pluća i mozak. Posle prve operacije je izgubio kosu, ali od nastupa nije odustajao.\nPevačice, glumice i jedna misica: Ovo su 8 najlepših žena nekadašnje SFRJ\nPrepričava se i kako je pred samu operaciju tumora na mozgu, pravio šou na VMA, pevao i glumatao, a kad je anestezija počela da deluje, obratio se osoblju imitirajući Slobodana Miloševića: “A sad, svi na svoje radne zadatke!” I legao.\n“Dimitrijo, sine Mitre” je pesma koju mnogi naručuju u kafani, a niko ne zna kakva strašna sudbina stoji iza nje\n– Video sam ga kako odlazi, u ćošku sobe na Vojnomedicinskoj akademiji. Jasno sam gledao kako kreće na put, iz ugla one bolničke sobe. Baš tada je, sa krošnji drveća koje je stajalo pod prozorom poletelo jato ptica. Tu sliku pamtim kao da se sada ponovo odigrava pred mojim očima. Ja ne znam šta je “tamo”, posle. Ali znam da on zna… Moj brat je uvek imao dve vizije: sanjao je plavi bicikl i vetar u leđa. I danas znam da vozi nebeski plavi bicikl, i da mu duva u leđa baš taj, isti, nebeski vetar – rekao je Nešin brat Željko u razgovoru za Novosti.\n(dnevno.rs, Wikipedia, youtube printscreen)\nPrevious articleKad genijalac pohvali komičara: Ajnštajn i Čaplin bili su prijatelji, a njihov zajednički dolazak na premijeru filma “Svetlosti velegrada” jedan je od najupečatljivijih događaja Holivuda\nNext article“Kazanova” srpskog glumišta, duhovit i sa jednom tajnom: Mihajlo Bata Paskaljević ženio se čak 7 puta, a žene su ga obožavale