Čelik poražen u gostima, Sarajevo kiksalo protiv Mladosti, Vitez iznenadio Široki - Portal 072info\nČelik poražen u gostima, Sarajevo kiksalo protiv Mladosti, Vitez iznenadio Široki\n14. Septembra 2013. Vrijeme objave: 19:02 sati\nOdigrano je šest utakmica sedmog kola Premijer lige Bosne i Hercegovine. Iznenađenje je priredila ekipa Mladosti koja je osvojila bod na Koševu protiv Sarajeva, dok je Olimpic kao gost savladao ekipu Rudara rezultatom 0:1.\nEkipa Sarajeva je nakon nekoliko sjajnih utakmica danas na svom terenu „posrnula“ protiv ekipe Mladosti. Utakmica je završena rezultatom 0:0, a gosti su neočekivano osvojili bod na teškom gostovanju na Koševu. Važnu pobjedu ostvario je Olimpic koji je kao gost savladao Rudar sa 0:1, a jedini gol postigao je Rahmanović u 37. minuti utakmice.\nJoš jedno iznenađenje priredio je Vitez, koji je u Zenici savladao Široki Brijeg sa 2:1. Iako su gosti preko Wagnera u 24. minuti došli do vodstva, Vitez je uspio da preokrene rezultat. Prvo je u 33. minuti Šišić izjednačio, da bi veliko slavlje donio Kapetan u 88. minuti.\nPremijer liga BiH, 7. kolo:\nRudar – Olimpic 0:1\nSarajevo – Mladost 0:0\nVitez – Široki Brijeg 2:1\nRadnik – Zrinjski 1:3\nTravnik – Leotar 1:0\nZvijezda – Čelik 1:0\nSusret Željezničar – Slavija počinje u 19 sati, dok se u nedjelju u 16 sati sastaju Velež – Borac.\n1. Zrinjski 7 4 2 1 14:5 14\n2. Sarajevo 7 4 2 1 9:3 14\n3. Borac 6 4 2 0 10:5 14\n4. Olimpic 7 3 3 1 11:7 12\n5. Široki Brijeg 7 3 2 2 14:9 11\n6. Slavija 6 3 2 1 7:4 11\n7. Željezničar 6 3 1 2 8:6 10\n8. Velež 6 2 3 1 7:6 9\n9. Radnik 7 2 3 2 9:11 9\n10. Čelik 7 1 4 2 7:8 7\n11. Zvijezda 7 2 0 5 4:9 6\n12. Travnik 7 1 3 3 7:16 6\n13. Mladost 7 0 5 2 5:7 5\n14. Vitez 7 1 2 4 5:8 5\n15. Leotar 7 1 2 4 5:13 5\n16. Rudar 7 0 4 3 7:12 4\nCrveni križ uz Svjetski dan prve pomoći\nOrganizovana 15. Planinarska transferzala\nGrizman spasio Barcelonu, Bajern jednom nogom već u četvrtfinalu\nU četvrtak mubarek noć Lejletul-regaib: Noć želja, nade i ibadeta\nKPZ ZENICA | Kahrić: Prije rata livnica je bila nešto idealno, održavala je BiH pa i Jugoslaviju\nU FBiH značajan porast proizvodnje i prodaje šumskih sortimenata\nPitali smo građane jesu li uplašeni zbog koronavirusa: Kad vidim da neko nosi masku, otvorim četvere oči


Oglas u novinama: Zahvalio se komšiji na pomoći tokom vanrednog stanja | MONDOBA\nhumanost komsija zahvalnost\n25. October, 01:25\nOglas u novinama: Zahvalio se komšiji na pomoći tokom vanrednog stanja 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n24.06.2020. / 15:25 15:34\nAutori mondo.ba Autori Bojana Ninković 24.06.2020. / 15:25 15:34\nDa postoje razni načini za izražavanje zahvalnosti dokaz je i Deda Blagoje iz Novog Beograda koji se putem novina zahvalio komšiji, koji mu je tokom vanrednog stanja donosio lijekove.\n„Zahvaljujem komšiji Hajnrih Saši što je brinuo o mojoj porodici i snabdijevao nas namirnicama i lijekovima sve vrijeme vanrednog stanja. Hvala“, stoji u oglasu koji potpisuje Deda Blagoje iz Novog Beograda, a koji vraća vjeru u ljude i bolje sutra.\nZa osamnaesti rođendan organizovao dobrovoljno davanje krvi!\nSmanjene zalihe u RS: Poziv građanima da daruju krv\nlijekovi komšija pomoć stari deda zahvalnost humanost


Umjetnički horizonti Evrope 1917-2017 (III dio) » CDT\nUmjetnički horizonti Evrope 1917-2017 (III dio)\n23/11/2017 Milica Bogdanović\nU okviru projekta „Evropski horizonti 1917, značaj i naučene lekcije“ objavljujemo eseje iz istorije, likovne umjetnosti i filma kojim ćemo dati pregled najznačajnijih momenata u posljednjih 100 godina koji su se desili u ovim oblastima u Evropi. Esej koji objavljujemo u nastavcima napisala je istoričarka umjetnosti Tatjana Koprivica.\nI dok su jedni bili u ilegali, a drugi odlazili, Pikaso se stvorio jednu on najznačajnijih slika u istoriji evropske i svjetske umjetnosti.\nU Parizu je 1937. godine, organizovana velika svjetska izložba, posvećena radu, napretku i miru.\nRepublikanska Španija imala je jasan cilj na ovoj izložbi-pozvati na solidarnost slobodnu Evropu i upozoriti da sukob u Španiji označava početak velike evropske tragedije.\nIako je Pikaso zamislio da za španski paviljon naslika jednu alegorijsku kompoziciju, nakon što je 26. aprila fašistička avijacija bombardovala baskijski gradić Gerniku, odlučio je da za nekoliko nedjelja naslika Gerniku.\nSmatrao je da umjetnik ne može biti samo posmatrač politike, jer slika ne postoji zbog dekorisanja stanova, “ona je ratni instrument za napad i odbranu od neprijatelja”.\nGernika je bila odlučno angažovanje kulture u političkoj borbi (1).\nReakcionarnim strujama demokratska kultura odgovorila je stvaranjem remek djela.\nZa Pikasa, Gernika nije bila samo stradanje Gernike, već početak velikog evropskog i svjetskog stradanja.\nOn nije želio samo sa skrene pažnju na stradanje, već da svijest i savjet civilizovanog društva suoči sa zločinom.\nU vrijeme njemačke okupacije Pariza, njemačkim kritičarima koji su govorili o Gernici odgovorio je: “To nijesam učinio ja. To ste vi učinili” (2).\nSve na šta je Pikaso ukazivao Gernikom, ubrzo se i ostvarilo. Drugi svjetski rat dobio je razmjere moderne apokalipse.\nOd 1939. do 1945. godine evropska umjetnost pokreta otpora nije imala programe, manisfeste, galerije, izložbe, kataloge, kritike, ona je, jednostavno, izražavala građansku pobunu (3).\nIako je izgledalo da je 9. maja 1945. godine konačno završeno, do tada nezapamćeno stradanje, ubrzo se otvaraju novi konflikti: hladni rat, sukobi u Indokini, Kini, Alžiru, Koreji, oslobodilački ratovi u Aziji i Africi.\nU periodu 1945-1950. godine, najznačajniji umjetnik na evropskom prostoru je Pikaso. Govorio je da su u Rusiji mrzjeli njegov rad, a voljeli njegovu politiku, a da su u SAD-u obožavali njegov rad, a mrzjeli njegovu politiku.\nStaljinovu nagradu za mir dobio je 1950. godine, ali iste godine nije dobio vizu za SAD (4).\nZa potrebe svjetskog mirovnog kongresa, uradio je litografiju-poster sa predstavom golubice, koja će postati univerzalni simbol mira.\nDove 1949 Pablo Picasso 1881-1973 Bequeathed by Elly Kahnweiler 1991 to form part of the gift of Gustav and Elly Kahnweiler, accessioned 1994 http://www.tate.org.uk/art/work/P11366\nKao angažovani umjetnik, 1951. godine slika Masakr u Koreji\nPikasovo stvaralaštvo, posebno u ovim godinama, bilo je izuzetno značajno za jugoslovensku umjetnost (5), koja je pažnju evropske umjetničke javnosti skrenula 1951. godine, izložbom Petra Lubarde u Beogradu.\nOva izložba koja značila je prekretnicu u likovnom stvaralaštvu na jugoslovenskim prostorima (6).\nDok su se pedesetih godina XX vijeka učvršćivale evropske institucije, umjetnost je tražila nove izraze.\nVeliki broj umjetnika/-ca, posebno iz zemalja istočnog bloka, uz finansijsku podršku američkih institucija, u ovim godinama odlazio je na kraće ili duže studijske boravke u SAD.\nU ovom pogledu najznačajnije su bile aktivnosti MOMA u Njujorku (7).\nDok je Između dva svjetska rata slika bila povod za ideju koju je trebalo razviti, nakon 1945. godine, ideja je postala povod za sliku koju je trebalo razviti (8).\nU period od 1950-1960. godine, enformel i optička umjetnost su dvije krajnosti u evropskom slikarstvu.\nEnformel se našao sa one strane forme, u onom što čini njenu stvarnu suštinu, u materiji.\nObjedinio je slikarstvo akcije u SAD (Polok, Gorki, De Kuning, Mandervel, Tobi, Rotko), lirsku apstrakciju u Francuskoj (Vole, Matje, Bazen, Mišo) i slikarstvo materije (Buri, Tapies, Saura, Feito).\nUmjetnici op-arta, V. Vazareli, Ž. Devan, J. Agam, Soto, smatrali su da su geometrijski oblici i forme idealni u komunikaciji među ljudima, zbog svog univerzalnog karaktera (9).\nKao novu vrstu umjetničkog izraza, Alen Karpov je 1959. godine predložio hepening.\nSlužeći se ambijentom, predmetima, muzikom i tijelom umjetnika, hepening je pasivnog posmatrača pretvarao u angažovanog saučesnika u stvaranju djela (10).\nIako nastao u Engleskoj početkom 60-tih godina XX vijeka, u radovima Ričarda Hamiltona, pop art, pravi izraz potrošačkog duha i reklamokratije, svoj procvat je doživio u SAD-u, u djelima Endija Vorhola, Roja Lihtenštajna, Toma Veselmana, Džejmsa Rozenkvista, Klasa Oldenburga.\nSa novim realizmom koji se pojavljuje 1960. u evropskoj umjetnosti, Iv Klajn, Arman, Ens, Difren, Tingili, Speri, Sezar, Rotela, Niki de Sen Fal, Kristo, pokušali su da “novom obradom stvarnosti i drugačijim shvatanjem realnosti obnovi pokidane veze između umjetnosti i čovjeka” (11).\nIv Klajn je koristio modele-djevojke kao “žive četke”, koje umrljane bojom ostavljaju otisak.\nU Parizu 1960. godine izlaže praznu galeriju, koju je noć prije izložbe ofarbao u bijelo.\nJan Tingili stvara “zarđalu gvožđuriju i apsurdne mašine”, upravo u vrijeme kada je Evropu zahvatila groznica za kupovinom mašina za pranje rublja, televizora, frižidera. Kristo pakuje objekate, zgrade i prostrane ambijenate.\nI dok su evropski umjetnici tražili nove izraze kroz enformel, op-art, pop art, novi realizam, u Španiji je angažovana umjetnost postala simbol otpora protiv Frankovog režima i fašizma.\nTematika je bila važnija od načina slikanja: politički zatvorenici, hapšenja, demonstracije, štrajkovi, tuče na ulici.\nUmjetnici/-ce stvarali su ilegalne proglase, karikature, grafike, parole. Posebno istaknuti bili su Aroj i Kanogar (12).\nIdeja i foto stvarnost\nŠesdesete godine XX vijeka u Evropi karakteriše društveno-politička kriza, podizanje berlinskog zida (1961), jaki studentski pokreti i pojava nove intelektualne ljevice.\nGušenje studentskog pokreta iz 1968. godine, slamanje najvećeg posleratnog entuzijazma, izazvalo je krupne posledice, apatiju, povlačenje, pasivan otpor, ali i stvaranje militantnih terorističkih grupa u Italiji, Njemačkoj i Francuskoj.\n“Najljepša skulptura je kamen pločnika, teški kamen pločnika, bačen policiji u lice”, govorio je mladi umjetnik ovog vremena (13).\nU ovom periodu procvjetala je trgovina umjetničkim djelima, koja su se potpuno uklopila u sistem kapitalističke privrede: slika i skulptura su pretvorene u robu, na nju su djelovali tržišni zakoni.\nUmjetničko djelo je postalo sredstvo pomoću kog se stiče profit.\nKao reakcija na ova dešavanja javlja se konceptualna umjetnost.\nKonceptualizam je polazio od toga da stvori “neprihvatljivo” kao umjetnost, u nadi da će takvo djelo izbjeći robin status.\n“Cilj umjetnosti nije u djelu, već u zamišljenom i projektovanom, u ideji, koja po prirodi stvari ne može da bude inertan predmet na tržištu, ali može da bude mašina koja pravi umjetnost” (14).\nKonceptualizam je ukinuo vizuelno iskustvo i umjetnost sveo na ideju-Art as idea as idea (Jozef Košut) (15)\nSerial #: K660C-0924\nTime: 12:13:21 Uhr\nFW Ver: 3.2.3\nSharpening Requested:No (Preferences)\nMax Aperture: f11\nMin Aperture: f11\nExposure Mode: Manual (M)\nFocus Mode: Manual (AF-M)\nFocus Point: Right\nNovi izrazi se javljaju kao land art, body art, arte povera, performansi.\nKonceptualizam je počeo da slabi kada je prihvatio sve protiv čega se borio: izložbe, galerije, luksuzne publikacije, snobovsku publiku i trgovinu.\nKao reakcija na intelektualizam i hermetičnost konceptualne umjetnosti, u Engleskoj 1972. godine izložbom “Dokumenta 5” u Kaselu, nastaje hiperrealizam.\nKonceptualizam je ukinuo zanat i tehnologiju, hiperrealizam je u tome našao jedini cilj. Hiperrealizam se oslonio na hladan, uljepšani stav o svijetu koji nas okružuje.\nSimbol podijeljene Evrope, Berlinski zid, 1984. godine postao postao je veliko umjetničko platno kada je na njemu Theirry Noir počeo da slika likove iz crtanih filmova (16)\nNakon njega i drugi umjetnici/-ce. Padom Berlinskog zida 1989. simbolički je okončan period Hladnog rata.\nU dva svjetska rata, u periodu obnove privrednog i kulturnog života Evrope nakon njih, umjetnost se preispitivala, tražila nove izraze, “reagovala” na Evropu koja se mijenjala.\nKao angažovana, lijeva, kao bunt, kao socijalni realizam, anti-umjetnost, desničarska, fašistička i nacionalsocijalistička. Između Istoka i Zapada, Evrope i SAD.\nKao enformel, op art, pop art, konceptualna umjetnost, hiperrealizam, video art, digitalna art. Ima li evropska umjetnost 2017. i približnu snagu one iz 1917. godine ili umjetnosti iz proteklog vijeka?\nNema. Vjerujem da je može imati.\n Đ. K. Argan, A. B. Oliva, Moderna umetnost 1770-1970-2000, II, Beograd 2005, 148.\n Id., op. cit., 148-151.\n G. C. Argan, Odnos moderne umjetnosti prema političkim ideologijama, Beograd 1983, 21.\n Pikaso je postao član Komunističke partije Francuske 1944. godine. Od te godine bio je pod nadzorom FBI; G. Utley, Pablo Picasso: The Communist Years, Yale University Press, 2000; Picasso: Peace and Freedom, eds. L. Morris and C. Grunenberg, Tate Publishing 2010.\n Pikaso je 1969. godine uradio plakat La Battalla de Neretva za film Veljka Bulajića; L. Merenik, Pikaso: Harizma jugoslovenskog socijalističkog modernizma, in: Umetnost i vlast. Srpsko slikarstvo 1945-1968, Beograd 2010, 118-120; Veljko Bulajić: Vlakom bez voznog reda u povijest filma, ed. B. Rudež, Zagreb 2015, 208, 326.\n O. Perović, Petar Lubarda [1907-1974], Beograd 2004, 47, 49.\n E. Cockroft, Abstract Expressionism, Weapon of the Cold War, in: Pollock and After: The Critical Debate, Harper & Row 1985, 126-133.\n L. Trifunović, Enformel, in: Studije, ogledi, kritike, IV, ed. D. Bulatović, Beograd 1990, 153.\n L. Trifunović, Slikarski pravci XX vijeka, 107-109.\n Id. op. cit., 113.\n L. Trifunović, op. cit., 116-118.\n Id. op. cit., 122.\n L. Trifunović, Slikarski pravci XX veka, 125.\n Id., op. cit., 125-131.\n J. Koshut, Art as Idea as Idea, Brussels 1973.\n L. Trifunović, 134-135.\nPoziv za dodjelu malih grantova\nSuzdržite se od nasilja


Peradari i živinari strahuju da će pasti obim proizvodnje - Akta.ba\nCijene sojine sačme i kukuruza, koje čine osnovu hrane za piliće, dosegle su historijske maksimume, zbog čega ne samo da su cijene pilećeg mesa drastično porasle, već će vjerovatno dovesti i do smanjenja obima proizvodnje.\n29.04.2022. 12:21 / Izvor: Nezavisne novine\nKako su za "Nezavisne novine" naveli peradari i živinari, problem kod ove branše je što je učešće hrane u cijeni pileta više od 70 odsto, a cijene sojine sačme i kukuruza su porasle više od 50 odsto u posljednjih nekoliko mjeseci.\nKako je ranije naveo Ahmet Egrlić, predsjednik Spoljnotrgovinske komore BiH, peradarski sektor, jedan od najrazvijenijih podsektora poljoprivredno-prehrambene industrije, suočava se sa velikim izazovima kod nabavke sirovine te da u posljednjih 10 godina cijena sojine sačme nikad nije bila viša nego danas, što utiče i na samu proizvodnju pilećeg mesa.\nPredrag Miličić, predsjednik Zajednice živinara RS i direktor preduzeća "Agreks" iz Donjeg Žabara, kazao je da su cijene sojine sačme u zadnjih mjesec dana dosegle istorijski maksimum te je cijena jedne tone sojine sačme u luci Kopar u Sloveniji dostigla 640 evra.\n"Kada su u pitanju cijene kukuruza kao osnovne spreme koja se koristi u spremanju stočne hrane, one su u kontinuiranom rastu. U posljednjih nekoliko mjeseci, od zatvaranja mađarskih i srbijanskih granica, nakon izbijanja sukoba u Ukrajini, kukuruz je poskupio više od 55 odsto", rekao je Miličić.\nDodao je da zajedno kukuruz i sojina sačma u spremanju hrane za piliće učestvuju oko 80 odsto, zbog čega su cijene stočne grane drastično porasle.\n"Jedna od važnih sirovina u spremanju hrane - monokalcijum fosfat je poskupio više od 400 odsto. Ne postoji nijedan input u spremanju gotove stočne hrane kojem cijena nije skočila bar 20 odsto", naveo je Miličić, ističući da je otežavajući faktor što je u sektoru peradarstva došlo do pomjeranja krajnjih cijena.\n"Na primjer, u proizvodnji konzumnih jaja to nije moglo da prati rast cijena inputa, te to može imati za posljedicu smanjivanje kapaciteta u proizvodnji. Svjedoci smo i najskuplje proljećne sjetve", rekao je Miličić, dodajući da bi ovo moglo dovesti do krize hrane.\n"Kada je u pitanju pileće meso, tu je situacija nešto drugačija. Bilježimo izrazito visoke cijene pilećeg mesa u maloprodaji, što znači da je tražište bolje odreagovalo, došlo je do povećanja cijena te je sačuvana proizvodnja", kazao je Miličić, ističući da ipak ne mogu garantovati očuvanje postojećih kapaciteta proizvodnje.\nEdin Jabandžić, predsjednik Koordinacionog odbora peradara/živinara BiH i izvršni direktor kompanije "Madi" iz Tešnja, kazao je za "Nezavisne novine" da cijene sojine sačme i kukuruza nikad nisu bile više te da se ne očekuje skorašnja stabilizacija na berzama.\n"Problem peradarstva, odnosno živinarstva u odnosu na druge branše je to što je učešće hrane u cijeni pileta više od 70 odsto. Ako pričamo o govedarstvu ili svinjogojstvu, to su grane u kojima imate alternative u hrani, ali to u živinarstvu nemate jer ste direktno vezani za koncentrat", naveo je Jabandžić, dodajući da su cijene ostalih komponenti imale rast do 300 odsto, ali da su procentualno sa manjim udjelom. Dodao je da se u konačnici ova situacija odražava na konačnu cijenu proizvoda.\n"Poskupljenje piletine je zaista veliko, poremetilo je navike ljudi jer je piletina vremenom postala osnovna životna namirnica", rekao je Jabandžić, dodajući da nije optimista te da ne vjeruje da će se u skorijoj budućnosti cijene smiriti.\nNaveo je da se cijene piletine kreću od 6,50 KM, koliko košta kilogram pilećih bataka i cijelog pileta, do pilećeg bijelog mesa - i do 14 KM.\n"Neću reći da nema određenih zloupotreba, ali mi imamo zakonski regulisane marže. Ja pozivam inspekcijske organe da rade svoj posao i reaguju", zaključio je Jabandžić.


Han: Regionalna saradnja ključ za evropski put Zapadnog Balkana - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Svijet > Han: Regionalna saradnja ključ za evropski put Zapadnog Balkana\nHan: Regionalna saradnja ključ za evropski put Zapadnog Balkana\n10. Jula 2018. Istinito1Leave a Comment on Han: Regionalna saradnja ključ za evropski put Zapadnog Balkana\nNe samo da je Berlinski proces stvorio priliku za napredak na poljima energetike, ekonomije, međuljudskih kontakata i digitalne tehnologije, nego je doprinio i novoj viziji regiona na osnovu čvrste evropske perspektive i regionalne saradnje, rekao je komesar Evropske unije za proširenje Johanes Han u intervjuu za “Juropian vestern Balkans” (EWB).\n– Berlinski proces postavio je konkretnu viziju za odnose EU i zapadnog Balkana, u čijem središtu se nalazi regionalna saradnja. Ideja je jednostavna, radimo zajedno, pobjeđujemo zajedno. Ako naši partneri ne budu sarađivali na regionalnom nivou i održali dobre odnose, Zapadni Balkan neće uspjeti da ostvari održivi napredak na svojim evropskim putevima. Ova suštinska ideja ostaće bitna u nadolazećim godinama – rekao je Han za EWB.\n– Region mora da pokaže da je spreman da svoju sudbinu preuzme u ruke, da pređe preko teške prošlosti, kako bi dijelio budućnost sa EU. To je na zemljama (regiona) da urade, naravno. Berlinski proces može da pruži šargarepu, a i štap, ako je potrebno – rekao je Han.\nOn vjeruje da je budućnost Zapadnog Balkana jasna i dodaje da je i EU bila jasna po tom pitanju.\n– Izjave predsjednika Makrona nisu bile protiv proširenja, već su se više ticale tajminga, tačnije redoslijeda. Da li moramo da reformišemo EU prije pristupanja novih članova? Strategija Evropske komisije o Zapadnom Balkanu predstavljena u februaru ističe da i sama EU mora da bude spremna da poželi dobrodošlicu novim članovima – rekao je Han.\nOn ističe da je pristup EU bio jasan i da se države prvo moraju dotaći osnova.\n– Pregovori o članstvu počinju vladavinom prava i to je posljednje poglavlje koje se zatvara i to samo kada znamo da je zadovoljavajući nivo postignut, sa održivim i nepovratnim rezultatima. Drugim riječima, napredak na vladavini prava postaviće ritam za čitav pregovarački proces – rekao je Han, odgovarajući na konstataciju da je vladavina prava najbitnije polje na kojem moraju da rade zemlje zapadnog Balkana.\nOn dodaje da će EU nastaviti da pruža pomoć, ali da moraju da ispune uslove vladavine prava “i to ne zbog Brisela, već zbog svojih građana”.\nĐurić: Kosovska policija do večeras da pusti Srbe, inače prestaje dijalog\nBelgija neće dati politički azil Puićdemonu\nRuske sankcije Ukrajinu koštale najmanje 15 milijardi dolara\nSenat SAD izglasao nove sankcije Rusiji


"Ne postoji razlog da se deca štite od Desankinih pesama" | Kultura | Direktno\n07. 06. 2020. 20:30 1\n"Ne postoji razlog da se deca štite od Desankinih pesama"\nIzbacivanje zbirke pesama "Tražim pomilovanje" iz programa za treći i četvrti razred gimnazije i srednjih škola izazvalo je zaprepašćenje u javnosti. Mnogi su digli glas, a među onima koji su osudili taj gest Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja je i Srpski PEN centar.\nSrpski PEN centar je sa zaprepašćenjem primio vest da je uklonjena zbirka pesama Desanke Maksimović "Tražim pomilovanje" i roman Vladana Desnice "Proljeća Ivana Galeba" i tražio je da se ta odluka pod hitno povuče.\n- Srpski PEN centar ne prihvata nemušta obrazloženja koja je tim povodom iznudila ogorčena i zabrinuta javnost, već zahteva da te odluke budu povučene kao štetne i protivne najboljim interesima kulture i obrazovanja u ovoj zemlji. Odgovorni za ove odluke moraju da prihvate posledice vlastite nepromišljenosti i neodgovornosti - navodi se u saopštenju, a zatim se dodaje:\n- Srpski PEN centar zahteva da Zavod za unapređivanje vaspitanja i obrazovanja, Nacionalni prosvetni savet i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja povuku odluke koje su uznemirile kulturnu i ukupnu javnost. Zahtevamo da ove institucije objave zvanični izveštaj o preduzetim izmenama u nastavnim programima iz srpskog jezika i književnosti u osnovnim i srednjim školama i gimnazijama u Republici Srbiji.\nSmatraju ljudi iz Srpskog PEN centra da ne postoji nijedan razlog zbog kog je decu potrebno štititi od pesama Desanke Maksimović.\n- Pitanje proučavanja književnosti u školama i gimnazijama je suviše značajno da bi bilo sakriveno od javnosti i prepušteno arbitrarnim odlukama, proizvoljnim tumačenjima i netransparentnim procedurama. To je prvorazredno javno i stručno pitanje i zahtevamo da u njega budu uključene odgovarajuće profesionalne asocijacije i ključne kulturne ustanove. Ne postoji nijedan kulturni, saznajni, ni pedagoški razlog zbog koga decu i mlade treba štititi od poezije Desanke Maksimović, voljene i kanonizovane pesnikinje prevođene na više desetina svetskih jezika, kao ni od proze Vladana Desnice koja spada u vrhove moderne srpske književnosti. Odgovorni za ove odluke ne treba da brinu da li će gimnazijalci razumeti Desanku Maksimović i Vladana Desnicu, ali treba svakako da znaju da njihove odluke kulturna javnost ne razume, niti će prihvatiti - zaključuje se u saopštenju.\nDesanka Maksimović "Tražim pomilovanje" Vladan Desnica Srpski PEN centar\nDesanka još jedan u nizu dnevnih isfoliranosti\n14. 06. 2020. 2\n"Posthumno ubijanje Desanke"\n08. 06. 2020. 0\nNA PRITISAK JAVNOSTI Desankina poezija ostaje\n08. 06. 2020. 4\nRođak Tamare Vučić nije izbacio samo Desanku, učinjen je obrazovni MASAKR\n08. 06. 2020. 55\n06:48 Pečene PAPRIKE sa nadevom koji morate da probate\n06:47 Horoskop za 13. jul: Device zaljubljene, Ovnovi rasejani\n12.07. Milan "preživeo" Napoli: Sa penala došao do boda\n12.07. Vučić optužio Dačića i saradnike da su lopovi?!\n12.07. Korona ušla u Gerontološki centar u Rumi\n12.07. SVE PRŠTALO Dinamo pao, Hajduk slavio u Zagrebu\n12.07. KAZAMAT Opsovao policajca i dobio 60 dana zatvora!\n12.07. DAN ŠESTI Pištaljkama i trubama protiv vlasti\n12.07. SZO: Najveći dnevni broj zaraženih u svetu\n12.07. Jokić stigao u SAD!\n12.07. (VIDEO) Studenti poručili: Želimo Vučićevu smenu!\n12.07. "Treba ti čizburger": Pevačicu upozorili da je premršava\n12.07. Hrana kao afrodizijak: Čili povećava želju\n12.07. Vučić napao SPS, pobediće koronu za 20 dana i najavio povlačenje!\n12.07. Podrška iz Njujorka: "Vučiću, kome ćeš da vladaš bez naroda?"\nSUBOTOM U 18 Srđan Škoro: Policijski čas\nKako parkirati čamac\nDa li policija koristi prekomernu silu na protestima?\nNe, ne koristi\nPečene PAPRIKE sa nadevom koji morate da probate\nHoroskop za 13. jul: Device zaljubljene, Ovnovi rasejani


Jedna osoba preminula, više povrijeđenih u erupciji vulkana na Novom Zelandu (VIDEO)\nJedna osoba je poginula, a nekoliko ih je povrijeđeno u ponedjeljak u erupciji vulkana na novozelandskom White Islandu (Bijeli otok), popularnom turističkom odredištu, na kojem je u vrijeme erupcije bilo manje od 50 ljudi.\n“Neki od njih prevezeni su na obalu, a među njima je najmanje jedna osoba u kritičnom stanju”, piše u policijskoj izjavi.\nReuters je u međuvremenu objavio da je jedna osoba smrtno stradala.\nSlužba hitne pomoći St John's saopćila je da je dvadesetak povrijeđenih kojima je potrebna medicinska pomoć, prenosi Hina, pozivajući se na pisanje novozelandskih medija.\nVulkanolog Brad Scott rekao je na lokalnoj radiostanici da je riječ o značajnoj erupciji.\nOtok nema dovoljno skloništa\nNovozelandska nacionalna agencija za upravljanje u kriznim situacijama izdala je nacionalno upozorenje zbog umjerene vulkanske erupcije.\nBudući da su granice Novog Zelanda zbog pandemije korona virusa zatvorene, izricanje kazne Australcu Brentonu Tarrantu, koji je priznao krivicu po svim...\nNovozelandska premijerka Jacinda Ardern snizit će plaće sebi i ministrima u Vladi za 20 posto tokom sljedećih šest mjeseci, u jeku pandemije korona...\nAustralac Brenton Tarrant priznao je krivicu po svim tačkama optužnice u vezi s masakrom u džamijama novozelandskog Christchurcha. Ovaj...


Promocija knjige “Politička drama i pozorište u dramama Dragoslava Mihailovića” - FDB - Katedra za produkciju\ndecembar 25, 2019 / 19:00 - 20:30\nOvaj event je prošao.\n« Tribina i izložba: Fringe festival\nTribina „Um(j)etnička produkcija i ekološki aktivizam“ »\nPromocija knjige Politička drama i pozorište u dramama Dragoslava Mihailovića, autora docentkinje dr Jelene Perić i prof. dr Nenada Perića, održana je 25. decembra . Pored autorskog tandema, u promociji su učestvovali akademik Dragoslav Mihailović i dr prof. Milovan Zdravković, poznati pozorišni producent i dugogodišnji direktor marketinga Narodnog pozorišta u Beogradu.\nOva monografska studija je prva u nizu planiranih Katedre za produkciju umetnosti i medija. Autori ovim izdanjem daju omaž opusu Dragoslava Mihailovića, jednom od najvećih modernih srpskih pisaca i uz Danila Kiša najnagrađivanijem (Oktobarska nagrada Beograda 1967, Andrićeva nagrada 1976, Zlatna arena za scenario u Puli 1978, NIN-ova nagrada 1984, Nagrada Narodne biblioteke Srbije 1985, Nagrada Bora Stanković 1994, Nagrada Vukove zadužbine 1994, Zlatni suncokret 2010, Kočićeva nagrada 2011, Velika nagrada Ivo Andrić 2019).\nDela i život Dragoslava Mihailovića, daju dobar prikaz našeg društva od polovine prošlog veka do danas. Autor je osporavan i zabranjivan, osuđenik na golootočko stradanje koji je potom promenio mnogo poslova prevashodno neknjiževnog profila, ali je na konto značaja njegovih dela i inscenacije ili ekranizacije istih (Frede laku noć, Petrijin venac, Čizmaši, Goli otok, Lov na stenice i dr.) doživeo veliko društveno priznanje i rehabilitaciju-Kad su cvetale tikve su su deo školske lektire, a stalni je član SANU od 1990.


Život, rad i studiranje u inostranstvu zvuči kao ostvarenje želja velikog broja studenata iz Srbije i regiona. Međutim, velika izloženost stranom jeziku može dovesti do određenih poteškoća kada, nakon dužeg vremena, poželite da se vratite domaćem radnom tržištu. Šta je gubljenje jezika i kako se mogu izbeći neželjene posledice? Odgovore na ova pitanja iznosimo u nastavku.\nBusiness woman / Pixabay (Pexels)\nFenomen gubljenja jezika, u engleskom poznat kao language attrition podrazumeva problem koji se često javlja u svetu u kojem su migracije uobičajene pojave. Naime, sve je više ljudi koji, nakon što određeno vreme žive u inostranstvu, gube poverenje u sopstveno znanje maternjeg jezika. Ovo podrazumeva nemogućnost da se adekvatne reči po potrebi prizovu u sećanje, česte pauze u govoru i mešanje vokabulara i jezičkih pravila sa jezikom čija upotreba trenutno dominira.\nIdealni uslovi za ovu pojavu su, pre svega, izolacija od maternjeg jezika, kao i prisvajanje i veliko korišćenje stranog jezika u svakodnevnom životu. Ona se, takođe, može javiti i u znatno blažim uslovima. Veruje se da veliki broj bilingvalnih osoba u toku života doživi ovakvu vrstu pometnje, makar i sa manjim intenzitetom.\nGubljenje jezika najviše zahvata dve vrste ljudi: imigrante i ljude koji su jezik naučili van zajednice u kojoj se on govori. Iako se druga kategorija automatski odnosi na decu imigranata, proširuje se i na ljude koji su još u ranom detinjstvu neki strani jezik, na primer putem televizije, naučili i podigli na nivo znanja prvog jezika.\nStudy / Moyan Brenn (Wikimedia Commons)\nOno što ćete čuti od svakog poznavaoca stranog jezika jeste to da jezik, kao i sobna biljka, traži stalnu ili bar povremenu pažnju i održavanje. Kod maternjeg jezika ili jezika koji podjednako dobro poznajemo, javlja se osećaj lažne sigurnusti da negovanje nije potrebno. Zaboravljanje ovako kapitalnog dela odgajanja deluje nam potpuno nemoguće - a upravo tu grešimo.\nMonika Šmit, poreklom Nemica, a lingvista po zanimanju, godinama se bavi dubinskim istraživanjem fenomena gubljenja jezika. Ona je, između ostalog, i neko ko o tome može da govori iz prve ruke, računajući da već preko dvadeset godina živi daleko od svoje zemlje porekla.\n„Provesti bilo koje vreme u stranom kontekstu, makar to bilo i svega nekoliko meseci, nama iseljenicima stvara osećaj ribe na suvom. /.../ Možemo da preživimo, da, ali pokreti koji su inače prirodni, glatki i efikasni postaju veliki napori. Mašemo, meškoljimo se i kotrljamo se, dok se osećamo i delujemo pomalo smešno.“\nBorba dva jezika u mozgu može delovati kao bezazlena stvar, ali ozbiljan problem se javlja kada želimo da se vratimo iz inostranstva i potražimo posao na domaćem tržištu rada. Poznavanje i vešto korišćenje jezika nesvesno vezujemo za inteligenciju, socijalni status i razne druge faktore. Motivaciono pismo sa pravopisnim greškama, zamuckivanje i mešanje padeža na intervjuu za posao mogu vas vrlo lako koštati željenog zaposlenja.\nKako bi se ovako nešto izbeglo, postoji nekoliko trikova za brže vraćanje u formu. Greške se, barem u pisanoj komunikaciji, mogu vrlo lako izbeći, te je najbolje je da sva dokumenta i materijal za prijavu na proveru pošaljete nekom kome je to maternji jezik, a pritom i dalje živi u vašoj zemlji.\nWoman in Black Tank Top Using Silver Macbook / Tranmautritam (Pexels)\nOsim toga, korisno je da se sami pripremate za usmeni intervju i da naglas prođete sva pitanja i odgovore sa kojima se možete susresti u takvoj situaciji. Učinak bi bio još bolji ako biste sa porodicom ili prijateljima koji govore vaš jezik organizovali probni intervju, jer se tako dodatno podstiču veštine komunikacije. A da biste bili sigurni da dobro vladate stručnim terminima iz vaše branše, izvucite ih sve na jedan papir i učestalo ih upotrebljavajte pre razgovora za posao.\nIako su simptomi gubljenja jezika skoro identični onima koji se doživljavaju kod demencije, bilingvisti nemaju razloga za preveliku brigu. Za razliku od demencije, ovaj fenomen nije neurološke prirode i može se potpuno iskoreniti nakon svega nekoliko nedelja u domaćem okruženju.


Alatka ?Upravlja? ure?ajima? ne funkcioni?e nakon instalacije operativnog sistema Windows XP sa servisnim paketom 2\nIdentifikator ?lanka: 893249 - Prika?ite proizvode na koje se odnosi ovaj ?lanak.Dostupno je preuzimanje hitne ispravkeNaznakaHitna ispravka opisana u ovom ?lanku zamenjena je hitnom ispravkom 914450. Za vi?e informacija o hitnoj ispravci 914450 kliknite na slede?i broj ?lanka da biste videli ?lanak u Microsoft bazi znanja: 914450\nNijedan ure?aj nije prikazan u alatki ?Upravlja? ure?ajima? kada instalirate bezbednosnu ispravku 905749 na ra?unaru sa operativnim sistemom Windows XP sa servisnim paketom 2 (Ova veza mo?e da vodi do sadr?aja koji je delimi?no ili u potpunosti nepreveden.) Ako je problem u tome ?to se Apple iPod ne pojavljuje u alatki ?Upravlja? ure?ajima?, a drugi ure?aji se pojavljuju, ovaj ?lanak ne re?ava va? problem. Umesto toga, posetite slede?u Apple Web lokaciju: http://docs.info.apple.com/article.html?artnum=61711\nPro?iri sve | Skupi sveSIMPTOMIKada instalirate Windows XP sa servisnim paketom 2 (SP2) na ra?unar sa operativnim sistemom Windows XP, prozor alatke ?Upravlja? ure?ajima? je prazan ili neki ure?aji vi?e nisu prikazani. Ako su prikazani neki ure?aji i uklonite jedan od njih, iz alatke ?Upravlja? ure?ajima? bi?e uklonjeni svi ure?aji.Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeRE?ENJE Podr?ana hitna ispravka je dostupna od korporacije Microsoft. Me?utim, ova hitna ispravka je namenjena isklju?ivo za re?avanje problema opisanog u ovom ?lanku. Primenite je samo na sisteme na kojima dolazi do ovog problema. Ova hitna ispravka mo?da ?e se dodatno testirati. Zbog toga, ukoliko niste ozbiljno ugro?eni ovim problemom, preporu?ujemo da sa?ekate slede?u softversku ispravku koja sadr?i ovu hitnu ispravku.Ako je hitna ispravka dostupna za preuzimanje, pri vrhu ovog ?lanka baze znanja postoji odeljak ?Dostupno je preuzimanje hitne ispravke?. Ako taj odeljak nije prikazan, obratite se Microsoft korisni?koj slu?bi i podr?ci da biste dobili hitnu ispravku. Napomena Ako do?e do dodatnih problema ili bude potrebno re?avanje problema, mo?da ?ete morati da kreirate zaseban zahtev za uslugu. Uobi?ajeni tro?kovi podr?ke va?i?e za dodatna pitanja u vezi sa podr?kom i probleme koji nisu direktno povezani sa ovom odre?enom hitnom ispravkom. Da biste dobili ?itavu listu brojeva telefona Microsoft korisni?ke slu?be i podr?ke ili da biste kreirali zaseban zahtev za uslugu, posetite slede?u Microsoft Web lokaciju: http://support.microsoft.com/contactus/?ws=support\nNapomena U obrascu ?Dostupno je preuzimanje hitne ispravke? prikazani su jezici na kojima je dostupna hitna ispravka. Ako ne vidite svoj jezik, to je zbog toga ?to hitna ispravka nije dostupna na tom jeziku.PredusloviNe postoje nikakvi obavezni preduslovi.Zahtev za ponovno pokretanjeKada primenite ovu hitnu ispravku, ne morate ponovo pokrenuti ra?unar.Informacije o zameni hitne ispravkeOva hitna ispravka je zamenjena hitnom ispravkom 914450. Za vi?e informacija o hitnoj ispravci 914450 kliknite na slede?i broj ?lanka da biste videli ?lanak u Microsoft bazi znanja: 914450\nNijedan ure?aj nije prikazan u alatki ?Upravlja? ure?ajima? kada instalirate bezbednosnu ispravku 905749 na ra?unaru sa operativnim sistemom Windows XP sa servisnim paketom 2 (Ova veza mo?e da vodi do sadr?aja koji je delimi?no ili u potpunosti nepreveden.)Informacije o datoteci\nVerzija ove vru?e zakrpe na engleskom jeziku ima atribute datoteke (ili novije atribute datoteke) koji se nalaze u slede?oj tabeli. Vremena i datumi ovih datoteka su prikazani u Koordiniranom univerzalnom vremenu (UTC). Kada pregledate informacije o datoteci, ono se pretvara u lokalno vreme. Da biste izra?unali razliku izme?u UTC i lokalnog vremena, koristite karticu Vremenska zona u okviru stavke Datum i vreme na kontrolnoj tabli.Skupi ovu tabeluPro?iri ovu tabeluDateTimeVersionSizeFile name29-Apr-200500:015.1.2600.26665,120Fixccs.exeNazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeSTATUSMicrosoft potvr?uje da je to problem kod Microsoft proizvoda navedenih u odeljku ?Odnosi se na".Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeDODATNE INFORMACIJE Za vi?e informacija kliknite na slede?i broj ?lanka da biste videli ?lanak u Microsoft bazi znanja: 824684\nOpis standardne terminologije koja se koristi za opisivanje Microsoft softverskih ispravkiNazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeSvojstvaIdentifikator ?lanka: 893249 - Poslednji pregled: 25. novembar 2008. - Revizija: 3.1ODNOSI SE NA:Microsoft Windows XP ProfessionalMicrosoft Windows XP Home EditionKlju?ne re?i:�\nkbautohotfix kbresolve kbwinxppresp3fix kbwinxpsp2fix kbfix kbbug kbpubtypekc kbhotfixserver kbqfe KB893249Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijePo?aljite povratne informacije Da li su ove informacije bile korisne?DaNeDonekleKoju koli?inu li?nih napora ste ulo?ili u kori??enje ovog ?lanka?Veoma maluMaluUmerenuVelikuVeoma velikuSaop?tite nam za?to i ?ta mo?emo da u?inimo kako bismo pobolj?ali ove informacijeHvala vam! Va?e povratne informacije poma?u nam da pobolj?amo sadr?aj za podr?ku. Dodatne opcije za pomo? potra?ite na mati?noj stranici za pomo? i podr?ku.


Pension Alis, Augsburg - ažurirane cene za 2018. godinu\nPension Alis, Augsburg (GER) - ponude\nEppaner Str 6, 86165 Augsburg, Nemačka – Prikaži mapu\nPutnička fotografija destinacije Augsburg\nOcena gostiju 504 recenzije 6,7\nSteveclarke, Velika Britanija\nCmcw, Velika Britanija\nMan hat viel platz im zimmer es ist nicht zu eng ...\nPansion Alis se nalazi u Augsburgu. Gostima je na raspolaganju besplatan bežični internet.\nSve sobe sadrže TV sa satelitskim kanalima. Na raspolaganju su i pisaći sto i posteljina. Pojedine sobe poseduju sopstveno kupatilo.\nU okviru pansiona Alis na raspolaganju su vam i vrt, terasa i bar. Parking u okviru objekta može besplatno da se koristi.\nGlavna železnička stanica u Augsburgu se nalazi na 4,4 km od pansiona Alis, Kongresni centar Augsburg na 5,8 km, a centar Augrsburga na 3,5 km. Aerodrom Minhen je udaljen 63 km.\nPension Alis toplo dočekuje Booking.com goste od 5. maj 2014.\nU kom periodu želite da boravite u objektu Pension Alis?\nOva dvokrevetna soba sa zasebnim krevetima ima zaseban ulaz.\nOvaj apartman nudi zaseban ulaz.\nUpravo rezervisano u gradu Augsburg: 1 pansion poput objekta "1" je upravo rezervisan na našem veb sajtu\nAsiatische Küche / Türkischer Imbiss Kafe/bar\nKaufland / Kik / Wolworth Restoran\nFriedberger Baggersee Jezero\n3 razloga da izaberete objekat Pension Alis\nSadržaji smeštajnog objekta: Pension Alis\nKorisne informacije Objekat Pension Alis je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nObjekat Pension Alis prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nNapominjemo da parking nije zagarantovan i da uvek zavisi od raspoloživosti.\nLokacija objekta Hotel A8 Lukas je ocenjena sa 8\n6,7 Ocena gostiju 504 recenzije\nPrikaži recenzije iz grupe: Recenzije svih gostiju Porodice (37) Parovi (122) Grupe prijatelja (99) Individualni putnici (246) Poslovni putnici (228) Prikaži recenzije iz grupe: Sve ocene gostiju Izvanredan: 9+ (77) Dobar: 7 – 9 (180) Ok: 5 – 7 (141) Loš: 3 – 5 (77) Veoma loš: 1 – 3 (30)\n8,3 Veoma dobar 1 933 recenzije\nOva ocena pokazuje odnos cena, sadržaja i usluga ovog objekta prema trenutnom standardu u turističkoj industriji. Bazirana je na samoevaluaciji objekta. Neka vam ova ocena pomogne u izboru smeštaja! 7,8 Dobar 620 recenzija\n8,3 Veoma dobar 764 recenzije\nOva ocena pokazuje odnos cena, sadržaja i usluga ovog objekta prema trenutnom standardu u turističkoj industriji. Bazirana je na samoevaluaciji objekta. Neka vam ova ocena pomogne u izboru smeštaja! 8,3 Veoma dobar 200 recenzija\n37 osoba trenutno traži smeštaj u gradu Augsburg\nKako stići do objekta Pension Alis od aerodroma Aerodrom Minhen\nPronašli smo još objekata kao što je Pension Alis koji su se svideli drugim putnicima\nHostel Slamba nalazi se u Augzburgu i nudi besplatan bežični internet. Sve sobe u hostelu Slamba su moderno uređene i čiste. Pojedine sobe imaju sopstveno kupatilo.\nHotel A8 Lukas Procena kategorizacije: 3/5\nJoš uvek tragate? Istražite druge hotele slične objektu Pension Alis\nSmeštaji za odmor u gradu Augsburg\nPansioni sa uslugom doručka u gradu Augsburg\nSmeštaji u okviru domaćinstva u gradu Augsburg\nNajnovije recenzije za objekat Pension Alis\n눉Buka u toku noći\n눇Sve je fenomenalno\nAerodrom Minhen (MUC) 62,5 km\nAerodrom Memingen (FMM) 68,5 km


Ništa od kredita za energetsku efikasnost - nestalo 300 miliona dinara\nProgram subvencionisanih kredita za energetsku efikasnost koji je samo pre dve nedelje pompezno najavljivan, juče je potuno obustavljen. Bez ikakvog objašnjenja, zvaničnog saopštenja za javnost o razlozima za obustavljanje ovih kredita, tek banke od juče više ne primaju zahteve.\nKako portal Kamatica saznaje, na adrese banaka koje su potpisale ugovore sa Ministarstvom žiovotne sredine, rudarstva i prostornog planiranja, juče posle radnog vremena, stiglo je obaveštenje da se odobravanje tih kredita potupno obustavlja. Nezvanično saznajemo, da su subvencije obustavljene zbog potrebe da se kontroliše drastično uvećana rupa u budžetu, pri čemu je obustavljanje subvencija "najbezbolnije rešenje".\nKoliko se nije razmišljalo o tome kako se plasira novac iz budžeta, kojeg praktično i nema, pokazuje i činjenica da je samo pre dve nedelje, tačnije 30. maja ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Oliver Dulić održao je konferenciju za novinare kojoj je predstavio Programa za unapređenje energetske efikasnosti u 2012. godini i dodelio prve Ugovore bankama.\nU program sufinansiranje kredita građana za podizanje energetske efikasnosti porodičnih kuća ili stanova vredan 300 milona dinara, svoje učešće uzele su Komercijalna banka, Folks banka, Prokredit banka, Krediagrikol banka, Banka Inteza, Eurobank EFG, Sosijet ženeral, Hipo-Alpe-Adrija banka, Kredi banka, Čačanska banka, Razvojna banka Vojvodine i Poštanska štedionica, koje su sa Fondom za zaštitu životne sredine, koji je i nosilac projekta potpisale ugovor.\nU većini tih banaka, potvrđeno nam je program bez dodatnog objašnjenja od strane Minsitarstva obustavljen. Navodni razlog je "revizija ukupno potrošenih sredstava".\nKoliko je taj razlog realan, ozbiljno je pitanje.\nNaime, Program unapređenja energetske efikasnosti koji je Vlada Srbije usvojila predviđa za građane subvencionisanje kamate za dinarske kredite i to po prinicpu da država subvencioniše kamatu u iznosu od 10% na godišnjem nivou, dok se na kredite u evrima subvencioniše se kamata u iznosu od 5% na godišnjem nivou.\nPlanirani, maksimalni iznos dinarskih kredita je 1,5 miliona dinara, bez učešća, sa maksimalnim rokom otplate od pet godina i troškovima obrade kredita do jedan procenat. Maksimalni iznos kredita u evrima je 15.000 evra, uz učešće od 30 odsto i maksimalni rok otplate od 10 godina i troškove obrade do 0,5 odsto.\nUkoliko bismo za primer uzeli kredit od 5.000 evra što je prosečan iznos za koji može da se potpuno energetski unapredi životni prostor od 100 kvadrata, sa rokom otplate od 60 meseci, iznos kamate koju bi država platila za klijenta je oko 662 evra, ili po današnjem kursu 76.389 dinara. Odnosno za kredit od 500.000 dinara, sa istim rokom otplate, kamata bi iznosila 137.412 dinara.\nČak i da su banke u proteklih 15 dana odobravale u proseku po 10 kredita dnevno, nemoguće je da je cela suma predviđena za subvencionisanje kamate već potrošena.\nInače, na zvaničnom sajtu Ministarstva ne postoji nikakva informacija o novonastaloj situaciji, kontakt sa zaposlenima iz Ministarstva je trenutno onemogućen.\nPotpuni paradoks svemu ovome je današnji tekst objavljen na portalu Danas “Krenuli jeftini krediti za energetsku efikasnost”!\nDa li je moguće da se za nekih 15 dana prijema zahteva svih 300 miliona potroši? Apsolutno ne! Dakle, opet smo stavljeni u poziciju gde su nam oči vezane povezom, uši napunjene vatom i uredno treba da okrenemo glavu na drugu stranu i zaboravimo na činjenicu da smo mi ipak premali da bi nešto od ove države dobili. Za nas novca u državnoj kasi nema, ali zato mi imamo novca za plaćanje državnih dugova! Očigledno je da su kase toliko prazne da je pitanje da li je taj novac uopšte i dostupan ili je preusmeren tamo “gde je potrebniji”.


Priština: Ograničeno kretanje starijima od 65 godina\nKosovska vlada donela je odluku da ograniči kretanje građana starijih od 65 godina i onih koji imaju hronične bolesti, a zbog povećanja broja obolelih od korona virusa biće zatvoreni javni i privatni vrtići, prenosi Koha.\nPrema odluci vlade Avdulaha Hotija, penzioneri i oni koji imaju hronične bolesti moći će da izlaze napolje od 5 do 10 sati i od 18 do 21 sat, ukupno osam sati tokom dana.\nZabranjene su i sportske i kulturne aktivnosti u zatvorenom prostoru, a svi tržni centri mogu da rade od 5 do 21 sat, striktno se pridržavajući mera propisanih u Priručniku za zaštitu od kovida-19, prenosi Kosovo onlajn.


Kž2 Po1 398/12\nDana 26.09.2012. godine\nAPELACIONI SUD U BEOGRADU, Posebno odeljenje, u veću sastavljenom od sudija Veroljuba Cvetkovića, predsednika veća, Nadežde Mijatović i Dragoljuba Đorđevića, članova veća, sa višim sudijskim saradnikom Irenom Jušković, kao zapisničarem, u krivičnom postupku protiv okrivljenog AA i dr., zbog krivičnog dela zločinačko udruživanje iz člana 346 stav 1 KZ i dr., odlučujući o žalbi Tužioca za organizovani kriminal, izjavljenoj protiv rešenja Višeg suda u Beogradu – Posebno odeljenje K.Po1 br. 253/10 – Kv.Po1 br. 578/12 od 10.09.2012. godine, u sednici veća održanoj dana 26.septembra 2012. godine, doneo je\nODBIJA SE kao neosnovana žalba Tužioca za organizovani kriminal, izjavljena protiv rešenja Višeg suda u Beogradu – Posebno odeljenje K.Po1 br. 253/10 – Kv.Po1 br. 578/12 od 10.09.2012. godine.\nRešenjem Višeg suda u Beogradu, Posebno odeljenje K.Po1 br. 253/10 – Kv.Po1 br. 578/12 od 10.09.2012. godine odbijen je kao neosnovan predlog Tužilaštva za organizovani kriminal KTS. br. 18/09 od 08.08.2012. godine da se prema okrivljenom AA i AA1 odredi privremena mera obezbeđenja oduzimanja imovinske koristi, kojom bi se navedenim licima zabranilo da otuđe ili opterete svoje nepokretnosti ili stvarna prava na nepokretnostima upisana u javnu knjigu u njihovu korist, uz upis te zabrane u javnu knjigu i to u odnosu na okrivljenog AA pravo svojine na jednosobnom stanu aa i pravo svojine na garažnom mestu aa1, a u odnosu na AA1 pravo svojine na trosobnom stanu aa2.\nProtiv navedenog rešenja žalbu je izjavio Tužilac za organizovani kriminal zbog pogrešno utvrđenog činjeničnog stanja iz člana 437 stav 1 tačka 3 u vezi člana 440 ZKP, sa predlogom da Apelacioni sud u Beogradu preinači pobijano rešenje tako što će usvojiti predlog Tužilaštva za organizovani kriminal za određivanje privremene mere obezbeđenja oduzimanja imovinske koristi ili da isto ukine i predmet vrati na ponovno odlučivanje.\nApelacioni sud u Beogradu, Posebno odeljenje, je održao sednicu veća, o kojoj u smislu odredbe člana 467 stav 2 ZKP, nije obavestio stranke, jer je našao da njihovo prisustvo nije od koristi za razjašnjenje stvari, a na kojoj je razmotrio spise predmeta, zajedno sa pobijanim rešenjem i žalbom, pa je po oceni žalbenih navoda i predloga, našao:\nPravilno je prvostepeni sud, postupajući po primedbama Apelacionog suda u Beogradu iz rešenja Kž2 Po1 br. 374/12 od 05.09.2012. godine našao da u konkretnom slučaju nisu ispunjeni uslovi da se prema okrivljenom odredi privremena mera zabrane otuđenja i opterećenja nepokretnosti.\nNaime, imajući u vidu da je Tužilaštvo za organizovani kriminal dostavljanjem dokumentacije učinilo nespornim pravo svojine okrivljenog i njegove supruge na nepokretnostima navedenim u predlogu TOK-a, kao i verovatnim postojanje potraživanja, imajući u vidu činjenični opis krivičnog dela za koje postoji opravdana sumnja da je okrivljeni AA izvršio u okviru organizovane kriminalne grupe, a na koji način je grupa kao celina pribavila protivpravnu imovinsku korist u iznosu od 48.219.708,71 dinar, pa kako se privremena mera za obezbeđenje novčanog potraživanja može odrediti samo ukoliko je uz verovatnoću potraživanja, izvršni poverilac učinio verovatnim i opasnost da će bez takve mere izvršni dužnik osujetiti ili znatno otežati naplatu potraživanja, time što će svoju imovinu, svoja sredstva otuđiti, prikriti ili na drugi način njima raspolagati, shodno odredbi člana 293 stav 1 Zakona o izvršenju i obezbeđenju, a s obzirom da u konkretnom slučaju zamenik TOK-a nije u svom predlogu za određivanje mere učinio verovatnim postojanje opasnosti te da će okrivljeni i njegova supruga kao treće lice prikriti, otuđiti ili na drugi način raspolagati nepokretnostima, za koje se traži određivanje mere i time osujetiti odnosno znatno otežati naplatu potraživanja, to je prvostepeni sud pravilno odbio predlog TOK-a.\nImajući u vidu da se okrivljeni AA tokom krivičnog postupka više puta izjašnjavao o nepokretnostima navedenim u predlogu, prilikom davanja ličnih podataka, kao i prilikom iznošenja svoje odbrane, pri čemu nije prikrio pravo svojine na navedenim nepokretnostima, kao ni pravo svojine svoje supruge, pa kako Tužilac za organizovani kriminal nije učinio verovatnim postojanje opasnosti da će okrivljeni i njegova supruga osujetiti, odnosno znatno otežati naplatu potraživanja, a kako se nisu stekli uslovi ni iz člana 293 stav 2 i 3 Zakona o izvršenju i obezbeđenju u kojim slučajevima izvršni poverilac ne dokazuje ovu opasnost, odnosno kada ova opasnost ne postoji, to je pravilan zaključak prvostepenog suda da nisu ispunjeni uslovi da se prema okrivljenom odredi privremena mera zabrane otuđenja i opterećenja nepokretnosti, pa je pravilno odbio predlog Tužioca za organizovani kriminal.\nKako je prvostepeni sud dao jasne i argumentovane razloge zbog kojih je odbio predlog Tužioca za organizovani kriminal, a koje je u svemu kao pravilne prihvatio i ovaj sud, to su suprotni žalbeni navodi Tužioca za organizovani kriminal ocenjeni kao neosnovani i u žalbi se ne navodi nijedna okolnost koja bi bila od uticaja na drugačiju odluku ovoga suda.\nŽalbom Tužioca za organizovani kriminal ističe se da Zakon o izvršenju i obezbeđenju propisuje postojanje verovatnoće, a ne izvesnosti da će okrivljeni ili treće lice raspolagati nepokretnostima za koju se traži određivanje mere, pa ta verovatnoća u konkretnom slučaju postoji, obzirom da prema podacima u spisima predmeta postoji opravdana sumnja da je okrivljeni AA organizovao kriminalnu grupu, koja je radi sticanja dobiti imala za cilj vršenje krivičnih dela zloupotreba službenog položaja i na ovaj način je za organizovanu kriminalnu grupu ostvarena imovinska korist u iznosu od 48.219.708,71 dinara, a što je znatna imovinska korist, zbog čega bi okrivljeni mogao da osujeti, odnosno znatno oteža naplatu imovinske koristi za koju postoji opravdana sumnja da je pribavljena, posebno jer je visina pribavljene imovinske koristi u velikoj nesrazmeri sa redovnim i zakonitim prihodima okrivljenog za koja je okrivljeni podatke dao tokom krivičnog postupka.\nNasuprot ovakvim žalbenim navodima prvostepeni sud je u obrazloženju pobijanog rešenja jasno naveo da tužilac nije učinio verovatnim postojanje opasnosti da će okrivljeni i njegova supruga osujetiti, odnosno znatno otežati naplatu potraživanja otuđenjem, prikrivanjem ili drugim načinom raspolaganja nepokretnosti, a pritom je svoju odluku doneo shodno odredbama Zakona o izvršenju i obezbeđenju, pa s obzirom da okrivljeni tokom krivičnog postupka nije prikrio pravo svojine na nepokretnostima, kako je to gore navedeno, a kako je prvostepeni sud za svoju odluku dao jasne i argumentovane razloge, koje je u svemu kao pravilne prihvatio i ovaj sud, to se navodima žalbe ne dovodi u sumnju pravilnost i zakonitost pobijanog rešenja.\nSa iznetih razloga, a na osnovu odredbe člana 467 stav 4 Zakonika o krivičnom postupku doneta je odluka kao u izreci ovog rešenja.\nZapisničar Predsednik veća - sudija\nIrena Jušković, s.r. Veroljub Cvetković, s.r.


Nadam se uspehu Novaka na sudu, interni australijski sporovi | Kosova.info\nDom|Najnovije|Nadam se uspehu Novaka na sudu, interni australijski sporovi\nČeška teniserka Renata Voračova, privedena u četvrtak u hotel za izbeglice u Melburnu zbog afere oko učešća nevakcinisanih tenisera na turniru Australijan openu, iako odustaje od turnira, poželela je Novaku Đokoviću da se izbori na sudu da igra jer su sportisti došli da igraju tenis, a ne da rešavaju interne australijske sporove.\n„S jedne strane ovo mi se desilo i zbog Novaka. A mislim da nisam jedina. Izuzeća iz zdravstvenih razloga dato je više. Ali istovremeno bih htela da ga puste da igra. Mi smo sportisti, došli smo zbog tenisa i ne bavimo se ovdašnjim sporovima u kuloarima. Pročitali smo pravila, ispunili uslove, nakon dugog postupka dobili izuzeće. Ne vidim zato razlog da sedimo zatvoreni u hotelu“, kazala je večeras Voračova u telefonskom razgovoru za češke Lidove novini.\nVoračova je kazala da je lepo što Đoković ima podršku fanova koji se okupljaju ispred hotela za izbeglice u kome je i Voračova zatvorena u karantinu, dok ne reši formalnosti, pošto je za razliku od Đokovića odlučila da se ne žali i da napusti Australiju, što će joj biti omogućeno verovatno u subotu.\n“Nadam se da će Đoković u ponedeljak uspeti na sudu. Ali u mom slučaju sve bi se oteglo još nekoliko dana. Ne želim da gubim vreme zbog političkog rata koji se ovde vodi u kuloarima. Mislim da su federalne vlasti zbog Đokovića našle rupu u propisima države Viktorija. Sada njegovi advokati mogu da nađu rupu u federalnim smernicama”, kazala je Voračova.\nČeška teniserka nije se vakcinisala ali je u decembru preležala kovid-19 i time ispunila sve uslove za dozvolu da učestvuje na prestižnom teniskom turniru.\n“Ne shvatam zašto bi došli tek za nedelju dana i saopštili mi: “hej, šta je važilo do sada više ne važi”. Zaista se nisu ponašali ni grubo ni vulgarno ali neke stvari nisu prijatne. Osećam se pomalo kao u zatvoru. Najgore sam se osećala kada su mi saopštili da će mi ukinuti vizu”, kazala je Voračova.


Hjuston pokušava da zabrani pucnjavu za doček Nove godine\nŠirom sveta se pucnjavom pozdravlja dolazak Nove godine, ali tom prilikom mnogi bivaju ranjeni pa čak i ubijeni. Ove godine, Hjuston u Teksasu preduzima specijalne napore da obeshrabri upotrebu vatrenog oružja tokom proslave.\nDolazak Nove godine je vreme za proslave, koja često postane smrtonosna u nekim delovima Hjustona. Ponoćna pucnjava u vazduh je naročito omiljena u delovima grada gde žive Hispanci. I mada, mnogi ne pucaju da bi nekog ubili, šef hjustonske policije, Harold Hert, upozorava na posledice :\n”Ukoliko zalutali metak ubije nekoga, bićete optuženo za ubistvo. Ukoliko ranite dete, kazna će, naravno, biti još teža.“\nMnogi smatraju da će metak ispaljen u vazduh pasti na zemlju bez ikakvih posledica, ali poručnik hjustonske policije, Stiv Fers, napominje da je to opasna zabluda:\n”Ako neko misli da se metak na zemlju vrati kao peruška, veoma greši. Taj metak može da probije krov kuće ili automobila.. Može da probije lobanju i nekoga će ubiti. “\nPoručnik Fers iznosi da metak ispaljen u vazduh može da se penje više od tri kilometra, pre nego što počne da pada na zemlju. Naravno, Hjuston nije jedini grad suočen sa pretnjom životu i nekretninama iz vatrenog oružja, tokom praznika. Međunarodna mreža za sprečavanje upotrebe oružja izvestila je da na venčanjima, verskim proslavama, i drugim manifestacijama dolazi do smrti i ranjavanja u azijskim, blisko - istočnim, i balkanskim zemljama. U zemljama kao što su Makedonija i Srbija, mnogi poseduju oružje i pogrešno ga koriste.\nUjedinjene nacije su zato podržale kampanju sa porukom : ” Meci nisu čestitke, pa slavite bez oružja. “ Uskoro bi, u sedištu Ujedinjenih nacija u Njujorku, trebao da bude održan preliminarni sastanak, o problemu korišćenja oružja na proslavama širom sveta. Pucanje tokom proslava samo je jedan problem povezan sa vlasništvom oružja, i agencije Ujedinjenih nacija, uz neke ne - vladine organizacije, pokušavaju da obeshrabre slavljenike koji poseduju oružje, da ga koriste.


OVO DANAS TREBA DA STAVITE NA KUĆNI PRAG: danas slavimo Časne verige, a evo koje običaje Srbi poštuju na ovaj sveti praznik (OBIČAJI) | Lifestyle | Priče iz Srbije\nOVO DANAS TREBA DA STAVITE NA KUĆNI PRAG: danas slavimo Časne verige, a evo koje običaje Srbi poštuju na ovaj sveti praznik (OBIČAJI) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici 29. januara obeležavaju Časne verige, a evo koje običaje Srbi treba da ispoštuju na ovaj sveti praznik!\nSrpska pravoslavna crkva 29. januara obeležava Časne verige, dan kada je Sveti Petar okovan i mučen, piše Stil.\nKliknite OVDE da pročitate koje običaje treba da poštujete na Časne verige!\nSrpska pravoslavna crkva Pravoslavlje Praznik Običaji Narodna verovanja


Vulin u Rovcima: Srpska uniforma je problem u Crnoj Gori, isto je u Hrvatskoj - GlasCG\nGlasCG GLAVNA Vulin u Rovcima: Srpska uniforma je problem u Crnoj Gori, isto je u Hrvatskoj\nSve što se desi u Hrvatskoj, prije ili kasnije se desi i u Crnoj Gori. Tako su i u Hrvatskoj zabranjivali našim kadetima da dođu u uniformama, da odaju poštu jasenovačkim žrtvama, evo tako smo dočekali da je i u Crnoj Gori srpska uniforma, izgleda, prijetnja, i srpska uniforma ne smije da se vidi. Nisam siguran da neka druga vojska u Crnu Goru ne bi mogla da uđe u uniformama, da ne bi mogla da se pojavi ovdje, ali izgleda, kad je srpska, onda je ona problem i sve što je srpsko uvijek je problem – izjavio je srpski ministar odbrane Aleksandar Vulin danas u Rovcima.\n– Mi smo tražili od nadležnog ministarstva Crne Gore da da odgovarajuću dozvolu našoj delegaciji, tražili smo to još u petak, a u ponedjeljak, negdje oko 14.30 nam je rečeno da je sve u redu i da će biti onako kako smo tražili. A onda su negdje oko 21.30 pozvali našeg ambasadora da mu kažu da sve može, ali da baš uniforma ne može. I na pitanje našeg ambasadora zašto, dali su odgovor da tako kaže Ministarstvo kulture. Evo, drago mi je da smo saznali zašta služi Ministarstvo kulture u Crnoj Gori i saznali smo da je, izgleda, sve što je srpsko ovdje problem – da zabranjuje srpsku uniformu – naglasio je ministar Vulin.\nVjerujem, dodao je ministar Vulin, da su se nadali da zbog toga delegacija neće doći, da će odustati od puta, da su se ponadali da na današnji dan ministar odbrane Srbije, sa delegacijom Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, neće biti na ovom mjestu.\n– Mi smo htjeli da dođemo, da budemo sa srpskim narodom, da podsetimo na našeg ubijenog prijatelja i našeg ubijenog sunarodnika Pavla Bulatovića i zato smo došli. A samo da znate, ovde se nalaze i general Milovanović, pukovnik Mimović, pukovnik Ranković i pukovnik Zogović i možete ih obući kako hoćete, to su srpski generali i srpski pukovnici, to su srpski oficiri. Tako da, ako je bilo do toga da ne dođemo, mi smo došli i doći ćemo uvijek da budemo sa svojim narodom. Žao mi je što je srpska uniforma toliko strašna u Crnoj Gori i što ne treba da bude ovde. Od Hrvatske sam to i očekivao, ali nisam očekivao da tako nešto bude u Crnoj Gori. Ali sve što se desi u Hrvatskoj, desi se na kraju i u Crnoj Gori i žao mi je što crnogorska vlast nije bila malo originalnija, nego je morala da uzima savjet od Hrvata – zaključio je srpski ministar Vulin.\nMladić poginuo u udesu na putu Bijelo Polje – Prijepolje, dvije osobe povrijeđene


Na tehničkom se sve gleda, dosta automobila ne može da prođe - Užice Oglasna Tabla\n28 јула, 2018 0228\nTehnički pregled vozila je od 5. jula pooštren i veliki broj automobila ne može da ga prođe, bez obzira na starost, radnici na tehničkom kažu da se bukvalno sve gleda i da automobil mora da bude potpuno tehnički ispravan, ali i da nije tačno da se ne prolazi zbog male odnosno površinske korozije i ogrebotina.U slučaju da automobil ne prođe tehnički pregled, njegov vlasnik ima rok od tri dana da otkloni kvar kako ne bi morao da ponavlja ceo tehnički pregled.\nBez obzira da li se kvar ili nedostatak otkloni u roku od tri dana ili kasnije, vlasnik vozila ne mora ponovo da plati za tehnički pregled, rekao je Tanjugu kontrolor na tehničkom pregledu u Auto – moto savezu Srbije Milovan Marinković.\n„Tehnički pregled za motocikle, mopede i prikolice sada traje 15 minuta, putnička vozila pola sata i teretna 45 minuta. Mnogo je detaljniji tehnički pregled, bukvalno se pregleda sve na vozilu, od identifikacije vozila, kočionog i upravljačkog sistema, signalizacije i izduvnog sistema, spoljnog izgleda automobila. Mora auto da bude čist, ne može više da dođe kao sa njive, prljav i blatnjav“.\n„Uglavnm vozila ne prođu zbog kočionog sistem, nedostatka obavezne oprema i signalizacije (štop svetla, pozicija i migavci) na vozilu. Neko reaguje sa negodovanjem, a neko to savesno prihvati. Imali smo prekjuče slučaj, došao je čovek sa vozilom ubeđen da je ispravan i čak se sa nama tu prepirao kako sa tim vozilo može da krene na put, a auto bukvalno nije imao patos verovali ili ne. Inače, auto je bio 1996. godište“, kazao je Marinković.\nGZS / Tanjug/Foto: Ilustracija, Profimedia


Atomska banja: Dva noćenja sa doručkom za dvoje u Guesthouse Edelnice!\nProvedite odmor u Atomskoj banji Gornja Trepča!\nDva noćenja sa doručkom za dvoje u Guesthouse Edelnice u Atomskoj banji\nKupon se može koristiti od 29.03.2019\nBlizu termalnih izvora i bazena


Zimska OSSIlacija i strateško planiranje OSSIja 2017 | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome >>> Aktuelno >>> Zimska OSSIlacija i strateško planiranje OSSIja 2017\nZimska OSSIlacija i strateško planiranje OSSIja 2017\n8. januar 2018.\tAktuelno, Matica, Насловна @lat, Новости @lat 20 Views\nOrganizacija srpskih studenata u inostranstvu (OSSI), organizovala je tradicionalnu ,,zimsku OSSIlaciju”. Pored svečanog dela, koji je u petak 22. decembra 2017. godine održan u prostorijama Matice srpske u Novom Sadu, ova zimska OSSIlacija obuhvatila je i prvo veliko strateško planiranje organizacije koje je održano od 22. do 24. decembra takođe u Novom Sadu.\nSvečani deo protekao je u prijatnoj atmosferi, tokom koje su predstavnici organizacije sumirali prethodnu godinu uz želju da naredna godina bude još uspešnija. Prisutnima se obratila prof. dr Snežana Mihić, podsekretar u Pokrajinskom sekretarijatu za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, istakavši da je ključ povratah mladih u Srbiju i njihovo zapošljavanje pri institucijama, kompanijama i drugim organizacijama. Aleksandar Ljubomirović, predsednik OSSIja, istakao je važnost godine na izmaku za samu organizaciju i jubilarnog dvadesetog rođendana koji je OSSI proslavio. Naveo je da se od 2018. godine od OSSIja mogu očekivati još veći i uspešniji poduhvati. Branislav Jovanović, koordinator novosadskog tima OSSIja, naglasio je da je povratak najteži zadatak koji je OSSI sebi zadao, ali da se upornim radom i zajedničkim snagama može pomoći studentima pri povratku u maticu.\nStrateško planiranje organizacije održano je u subotu i nedelju 22. i 23. decembra u Novom Sadu u prostorijama Rektorata Univerziteta u Novom Sadu i Skupštine AP Vojvodine. Tokom dva dana, članovi organizacije imali su priliku da se bolje upoznaju i kroz brojne panele i debate učestvuju u obnovi i reformi organizacije, kako u strukturnom tako i u opštem smislu. Takođe, strateško planiranje, bilo je idealna prilika da se novoizabrani članovi organizacije upoznaju sa radom organizacije i aktivno doprinesu njenom napretku.\nAktuelni upravni odbor organizacije je sve predloge i ideje sakupio i u narednom periodu će naporno raditi na stvaranju prvog velikog ,,strateškog plana” organizacije koji će svima poslužiti kao zvezda vodilja u budućnosti. U strateškom planu je istaknuto da je 2018. godina ključna za OSSI, jer će pokazati prve krupne korake ka fundamentalnim promenama o kojima su tokom dva produktivna dana članovi organizacije marljivo debatovali.\nPrevious Investicioni i poslovni centar srpske dijaspore počinje sa radom\nNext Srbija će sa Srpskom graditi bolju budućnost


A. J. 30. jula 2020. 23:08\nGlumac Milutin Mima Karadžić je nakon izuzetno uspešnih projekcija filma i serije “Biser Bojane” i “Budva na pjenu od mora”, odgovorio svima koji su se pitali da li mogu da očekuju nastavak ovih priča u kojima se on ostvario u glavnoj ulozi.\nNa iznenađenje mnogih, 65-godišnji glumac je izričit bio u nameri da istakne da je sa snimanjima i projektima u Crnoj Gori završio.\n“U Crnu Goru odlaziću zbog toga što je volim, da uživam u njenim lepotama, da se odmaram, ali poslovno više ne. Nemamo podršku ni države, niti bilo koga drugog tako da je na te serije stavljena tačka”, istakao je Karadžić, a prenosi Mondo.\nMimu ćemo uskoro gledati u do sada neviđenoj ulozi u novoj seriji “Drim tim” čije je snimanje u toku.\ncrna goramima karadžić


Opustošene zalihe ogreva: Drva nema ni za lijeka - Prnjavorski informativni portal\nOpustošene zalihe ogreva: Drva nema ni za lijeka\nBanjalučanin Nikola M. kaže da već nekoliko dana traži drva, jer su pri kraju, ali da većina prodavaca kaže da trenutno nema za prodaju. Nakon što smo pozvali pet prodavca s područja banjalučke regije, i sami smo se uvjerili da je potražnja za drvima velika. Kod trojice nije bilo uopšte drva za kupiti i to već duži period. “Sada trenutno nema nigdje za kupiti ili nabaviti drva, a ljudi me zovu stalno, svima je nestalo drva, ljudi se nisu obezbijedili za duži period.\nMnogi su očekivali blažu zimu, na šta smo navikli prethodnih godina. Ne pamtim da je bila ovakva nestašica”, kaže prodavac ogreva iz Laktaša. On je naveo da je zima iznenadila i prodavce, koji nisu obezbijedili veće količine drva, pa ne znaju kako i kada će nabaviti nove količine. Drugi prodavac iz Banjaluke kaže da takođe trenutno nema drva i da je u šumi snijeg skoro metar visok, što onemogućava sječu.\nCijene iscijepanih drva po kubnom metru se kreću od 80 do 100 maraka, dok su na primjer na početku sezone nabavke ogreva cijene iznosile od 65 do 75 KM po kubiku. Slična situacija je i sa drugim vrstama ogreva, briketom, ugljem i peletom. “Briketa nema, a drva možda nekoliko kubnih metara i to drače samo, ostalih vrsta nema.\nOstalo je samo lošije drvo za loženje, ali ljudi i to kupuju zato što se moraju grijeti na ovom minusu”, kaže jedan od prodavaca iz Gradiške. On je naveo da očekuje da nove zalihe briketa stignu krajem mjeseca. Risto Marić, generalni direktor JP “Šume RS”, potvrdio je da je potražnja za drvima ogromna i da ih nema na tržištu. “Problem je što se ne može izvršiti distribucija do kupaca, drva su isječena i spremna za odvoz na šumskim stovarištima, ali kamioni im ne mogu pristupiti zbog snijega jer kamionski putevi nisu očišćeni. To će biti tako sve dok se snijeg ne otopi ili se putevi ne očiste”, naveo je Marić.\ndrvo ogrev rs


Šojble ne odustaje od stezanja kaiša | Politika | DW | 21.07.2010\nŠojble ne odustaje od stezanja kaiša\nU nemačkom Ministarstvu finansija paket štednje nazivaju „paketom budućnosti“. Možda će zbog toga poneki ministar poželeti da štednju zaista i pomeri u budućnost, kako bi sprečio kresanje sredstava u sopstvenom resoru.\nMinistar finansija Volfgang Šojble\nMinistarstva privrede, saobraćaja, pravde i za socijalna pitanja, predstavila su svoje liste prioriteta. Liberalni ministar saobraćaja Rajner Briderle namerava da ponovo uvede u diskusiju povećanje ekološkog poreza za preduzeća, odnosno smanjenje poreskih olakšica za industriju koja intenzivno troši energiju. To bi državi trebalo da donese dodatnih milijardu evra godišnje. Još toliko novca bi trebalo da obezbedi novi porez na putničke avionske letove. Sada mediji prenose da Briderle namerava da se odrekne ovih mera, već najavljenih planom budžeta za 2011, i umesto toga počne sa „inteligentnom štednjom“, odnosno jačanjem privrednog rasta.\nU ministarstvu saobraćaja se plaše da će novi porez u avio-saobraćaju smanjiti broj putnika za nekoliko miliona, te ugroziti više od 10.000 radnih mesta. A zbog povećanja ekološkog poreza, biće smanjena konkurentnost nemačkih rafinerija, čeličana ili fabrika cementa u odnosu na strane firme. Jerg Rotermel, portparol energetski intenzivne industrije Nemačke, saglasan je sa ministrom: „Svaki evro koji dodatno opterećuje preduzeća koja su intenzivni potrošači energije, opterećuje i njihovu konkurentnost“.\nŠojble ne odustaje od štednje\nMinistar finansija Volfgang Šojble nema mnogo razumevanja za takve stavove i želje. Sigurno ga nije oraspoložila ni još nepotvrđena vest da je bruto-društveni proizvod u Nemačkoj zabeležio rast od jednog procenta. Posle 0,2 odsto u prvom kvartalu, to obećava veće prihode od poreza. Znači, ne mora toliko da se steže kaiš. Međutim, Ministarstvo finansija se vodi tom logikom:\n„Prostor za delanje koji nam je otvorila konjunktura, nije pravi prostor koji može da se deli. Moramo se držati striktnog kursa konsolidacije, što je i predviđeno našim planovima za sledeću godinu“, kaže portparol Ministarstva Mihael Ofer.\nTek kada 1. septembra paket štednje bude i formalno ugrađen u novi prateći Zakon o budžetu, znaće se ko će koliko da doprinese štednji.\nTrajni link https://p.dw.com/p/OQtY


Pretučen mladić na Limanu | Novosadski informativni portal 021\nPretučen mladić na Limanu\nSinoć je na Limanu napadnut mladić, koji je pretučen i opljačkan na rasksrsnici kod Merkatora. Devetnaestogodišnji Igor Sakač bio je u nesvesti nakon napada, tokom kog je zadobio više povreda glave i vrata, a ukradena su mu gitara i torbica sa novcem, dokumentima i mobilnim telefonom.\nInfo 21.09.2013. | 12:47 > 13:16\nSinoć je na Limanu napadnut mladić, koji je pretučen i opljačkan na rasksrsnici kod Merkatora.\nDevetnaestogodišnji Igor Sakač bio je u nesvesti nakon napada, tokom kog je zadobio više povreda glave i vrata, a ukradena su mu gitara i torbica sa novcem, dokumentima i mobilnim telefonom. Sakač za RTV kaže da se sve odigralo munjevito.\n"Prelazio sam put kad sam izašao iz taksija i desio mi se prekid svesti, a probudio sam se kod Limanskog parka, pretučen i sa modricama na licu. Uspeo sam da javim prijatelju da pozove policiju. Policajci su došli, zapisali moje ime i prezime i ništa više", priča Sakač.\nOn je potom, kaže, otišao u Urgentni centar, gde su mu konstatovane povrede, a jutros je sa lekarskom dokumentacijom ponovo otišao u policijsku stanicu, gde mu je rečeno da "im je slučaj poznat i da će se time baviti u ponedeljak".\n24.09.2013 • 21:23\npolicija nemoze da spreci , ako je neko nesto namerio on to moze da uradi. U ovom primeru ubistvo.\nMoze samo posle da trazi pocinioca.\nStvar je u tome sto smo jako siromasni, ljudi su gladni i bosi , i normalno se desavaju strasne stvari.\nDok mi razmisljamo da kupimo hleb, npr. Nemac razmislja gde ce letovati.\n24.09.2013 • 08:42\nNe treba ovde komentarisati, već svi svakog dana pisati gradonačelniku, MUP-u , pa kad im dnevno stigne preko 20-30 hiljada mail-ova, valja će učiniti nešto.Ako to ne urodi plodom za mesec-dva, ništa nam drugo ne preostaje nego da se sami organizujemo pa pred skupšinu ,isterati bagru.\n23.09.2013 • 16:50\n@ Anonimus - zakon\nKoji zakon? Zbog cega? Opet neko priziva srednji vek samo zato sto policija i sudovi ne rade svoj posao?\n23.09.2013 • 10:00\nTreba samo pooštriti zakon i sve prestupe strogo kažnjavati. Klince u popravne domove, na težak fizički posao. Punoletnima bih, kao što kinezi rade sekao ruku za prvi lopovluk, pa kad bi prvoj desetorici odsekao javno ruku za najsitniju kradju, video bih da li bi se tako lako usudili da kradu.


Sjajan doček Nove godine u Zenici: S Divljim jagodama i vatrometom u 2017. \_ Kun \_ Spektakl \_ Oslobodjenje.ba\nSjajan doček Nove godine u Zenici: S Divljim jagodama i vatrometom u 2017.\nZimska čarolija novogodišnje noći, naziv je centralnog dočeka Nove godine u Zenici na Trgu Alije Izetbegovića.\nUprkos debelom minusu, na proslavi se okupilo oko 7.000 Zeničana, koji su nakon osmogodišnje pauze ponovo na otvorenom, u centru grada bili u prilici da organizovano proslave i dočekaju Novu 2017. godinu.\nPosljednji dan stare godine građani Zenice ispratili su uz više manifestacija i sadržaja za sve uzraste, a zanimljiv program za najmlađe odvijao se od 12 do 15 sati. U poslijepodnevnim satima nastupili su članovi kulturnoumjetničkih društava, dječijih horova te plesne grupe, a u večernjim i noćnim satima doprinos proslavi dali su lokalni bendovi i DJ-evi.\nU finalnom dijelu programa od 22 sata pa do ponoći nastupila je rok grupa Divlje jagode. Koncert je otvoren pjesmom "Motori", a kasnije su se redali sve sami hotovi - "Autostop", "Šejla", "Krivo je more"... Građane okupljene na javnom dočeku pozdravio je gradonačelnik Fuad Kasumović koji je već putem medija Zeničanima uputio novogodišnju čestitku.\nUz odbrojavanje Djeda mraza i vatromet Zeničani su tako na otvorenom u centru grada ispratili staru i dočekali Novu 2017. godinu.\nGradonačelnik Zenice Fuad Kasumović zaželio je građanima sve najbolje u Novoj godini.\n"U nastupajućoj godini želim vam više veselja, više zdraalja, više sreće, više optimizma, nadam se i boljem zapošljavanju. Na ovaj način pokazujemo da je i Zenica evropski grad i da ćemo zajedno napraviti bolju Zenicu. Za bolji život sviju nas. Da ste mi živi i zdravi. Sretna vam Nova 2017. godina",poručio je Kasumović, kojeg su građani ovacijama i uzvikivanjem "Fudo, Fudo" ispratili sa bine.\nTreba spomenuti da je sve proteklo u besprijekornoj organizaciji. Javni doček na trgu Alije Izetbegovića omogućio je zabavu i mnogim Zeničanima koji su Novu godinu dočekali u porodičnoj atmosferi u svojim domovima jer je kompletan program prenosila Televizija Zenica. Osim toga u brojnim zeničkim ugostiteljskim objektima organiziran je doček Nove godine uz zabavni program. zenica\nITAcademy vam za svoj rođendan poklanja 40 odsto popusta prije 1 tjedan 0\nBob Dylan optužen za plagiranje


157 pregleda\t99 komentar(a)\n16.03.2013. 19:44h Ažurirano: 16.03.2013. 19:44h\nRadovan Ćipović (22) i Ivan Rešetar (23) iz Danilovgrada, tvrde da ih je saobraćajac u uniformi prije dvije noći, na magistralnom putu Nikšić - Podgorica, pretukao bez ikakvog povoda.\nZbog toga su juče, u konsultaciji sa advokatom, podnijeli prijavu tužilaštvu.\nIz Uprave policije "Vijestima" je saopšteno da su Ćipović i Rešetar, 1,30 časova, dežurnoj službi policije u Danilovgradu podnijeli prijavu protiv dva službenika te ispostave, nakon čega je o slučaju obaviješteno Osnovno državno tužilaštvo u Podgorici.\n"Policijski službenici su prikupili obavještenja na okolnosti događaja navedenog u prijavi u cilju dostavljanja istih nadležnom tužiocu. U toku je prikupljanje i ostalih dokaza, koji će takođe biti dostavljeni nadležnom državnom tužiocu. Od izjašnjenja nadležnog tužioca zavisiće preduzimanje eventualnih mjera protiv policijskih službenika na koje se prijava odnosi", piše u odgovoru UP.\nMladići iz Danilovgrada su ispričali "Vijestima" da su se oko 23 časa vraćali pješke iz kafane Sutjeska ka Novom selu i pjevali navijačke pjesme "Crvene Zvezde". Negdje na pola puta, ispričao je Ćipović, iz službenog automobila izašao je policajac i pretukao ih.\n"Izašao je uniformisan momak, prišao nam, ništa nas nije pitao, prvo je njega udario zatvoranom pesnicom, a onda mene. Ivan je eskivirao udarac i nije ga dobro zakačio, mene jeste, polomio mi je nos, potekla je krv, a onda je opet prešao na Ivana", priča Ćipović\n“Pjevali smo navijačke pjesme, nije bilo nikakvih uvreda po nacionalnom pitanju bilo čega, totalno bezazlene pjesme. Upalili su se farovi i vidjeli smo automobil policije. Upalili su i rotaciono svijetlo. Rekao sam Ivanu 'evo milicija'. Izašao je uniformisan momak, prišao nam, ništa nas nije pitao, prvo je njega udario zatvoranom pesnicom, a onda mene. Ivan je eskivirao udarac i nije ga dobro zakačio, mene jeste, polomio mi je nos, potekla je krv, a onda je opet prešao na Ivana. Tada sam ga pitao - zaštpo upotrebljava silu, kad nas čak nije ni legitimisao. Ponovo me izudarao nekoliko puta i priveo nas kod kola, legitimisao i pretresao", ispričao je Ćipović.\nOn je istakao da je policajac, koji im se predstavio kao Matković, i tada primjenio prekomjernu silu. Nakon pretresa, tvrde njih dvojica, policajac im je rekao da uđu u automobil, a zatim je Rešetaru vratio dokumenta i rekao mu da izađe iz vozila.\nĆipović tvrdi da su policajci nakon što je njegov drug izašao iz kola pokušali da se nagode sa njim, kako ih ne bi prijavio, a da je on insistirao da ga vode u Hitnu pomoć i u stanicu policije kako bi podnio prijavu protiv njih.\n"Odbli su to da urade. Ivan je nekoliko puta kucao na prozor da vidi šta je sa mnom, krvarim li i koliko će da nas zadrže. Taj policajac ga je izmršikao, izvrijeđao.. Rekao sam im da me voze kući i da će me neko moj prebaciti da mi se ukaže pomoć, pristali su. Tokom puta insistirali su na tome da se dogovorimo kako ćemo, da se nađemo na kafi i dogovorimo da ne podnosimo prijavu protiv njih. Rekli su da smo mi krivi jer nismo nosili fluorescentne prsluke, ali i da su i oni krivi. Ivan im je rekao da su mogli da nam napišu prijavu i da nije bilo potrebe da primijenjuju silu. Ivan je u međuvremenu upalio telefon da snima, ali ga je policajac primjetio, zaustavio automobil izvukao i njega napolje, zavrnuo mu ruku, oduzeo mobilni, pronašao audiosnimak i izbrisao ga", kazao je Ćipović.\nRešetar je ispričao da su, nakon što je policija Ćipovića prebacila do kuće, i njega odvezli. Tada mu je, kako tvrdi, policajac rekao da su pogriješili, jer se nisu pridržavali saobraćajnih pravila.\ntražio mu je broj telefona, kako bi se čuli i dogovorili što da rade dalje.\n“Dao sam u broj telefona sa namjerom da vidim dokle čovjek može da ide posle njegovog postupka i da li će zvati da se nađemo, popjemo piće i sve zaboravimo i zataškamo. Čim sam izašao iz auta rekao sam ocu što se desilo", ispričao je Rešetar.\nĆipović radi kao konobar u jednom danilovgradskom kafiću, a Rešetar je student stomatologije. NJih dvojica tvrde da nikada nijesu imali problema sa zakonom, pa čak ni da nikada nijesu ni legitimisani na ulici, zbog čega im je nejasno zašto su bili izloženi policijskoj torturi.\nNaglasili su da ih je tukao samo jedan od dvojice policajaca koji su bili u patroli, ali i da drugi nije pokušavao da spriječi kolegu.\nOni su juče su u Osnovnom tužilaštvu davali izjave.\nNaglasili su da ih je tukao samo jedan od dvojice policajaca koji su bili u patroli, ali i da drugi nije pokušavao da spriječi kolegu\n“Nije vam ovo Srbija”\n"Tužićemo njega privatno, ali i policiju. Smatramo da je ovo sramotno. Ovo nije demokratska država, ako ne možemo slobodno da se šetamo. Imam trudnu ženu, ona je sinoć preživjela traumu kad sam došao kući. Nema potrebe za tim. Treba li sjutra i moje dijete da policija bije, čija je dužnost da štiti građane?", pitao je Ćipović. Rešetar je ispričao da im je policajac, koji ih je tukao, rekao "ovo vam nije Srbija".\n"Ne razumijem zbog čega to. Čovjek može da se osjeća bilo kako, da navija za Zvezdu, Barselonu, Budućnost, bilo koji fudbalski tim, to nema nikakve veze. Mi nismo nikoga provocirali, niti želimo da širimo neku nacionalističku mržnju kao što i nismo, ne znam zbog čega nam je rekao 'ovo vam nije Srbija'", rekao je Rešetar.\nIvan RešetarRadovan Ćipović\n29.11. 21:14 h\t5234\t11\n29.11. 08:42 h\t2111


Kako kreirati retargeting kampanju na Facebook-u (5579)\nRetargeting oglašavanje je odličan način da ponovo ostvarite kontakt sa vašim posetiocima i pružite im još jednu mogućnost da kupe vaše proizvode. Kako se to radi?\n31-Jan-2017 / TeshaDesign / komentara: 0\nKako pobediti divove u SERP-u?\n[ funnel] [ šta je pobednički seo] [facebook oglašavanje] [ social media marketing ] [ kako poboljsati poziciju u google ] [društvene mreže] [ seo naslovi ultimativni vodič] [ social media] [ tviter] [ seo pitanja i odgovori] [ kako razumeti seo] [ključne reči] [ google image search] [ email] [plaćeni oglasi] [ seo 2022] [remarketing] [google isečci] [fb] [ optimizacija sajta] [ agencije za seo] [ retrageting oglašavanje] [ seo kao kanal marketinga] [ provajder za hosting] [seo marketar] [ video marketing] [ video i seo] [optimizacija teksta za web] [naslovi] [ gugle advords]\nTagovi: facebook / retargeting oglašavanje / facebook retargetiranje /


Kuca, mirna lokacija - KupujemProdajem\nNekretnine | Kupoprodaja > Kuće > ID oglasa: #127398128 (Postavljen: pre 6 dana)\nKuca, mirna lokacija\nProdajem kucu koja se nalazi u selu Pruzatovac, opstina Mladenovac. (na 8km od centra Mladenovca, na samo par kilometara od centra Koracice)\nZidana blokom, uradjena fasada, zdrava gradja krovnog pokrivaca.\nZamenjena stolarija (PVC stolarija postavljena nova prosle godine), postavljene nove plocice u kuhinji i hodniku (u hodniku je polirani granit).\nNa podovima u sobama je parket.\nKuca se sastoji od sledecih prostorija:\nhodnik, kupatilo, dnevna soba sa trpezarijom, kuhinja, spavaca soba (sa terasom), garaza.\nDeo kuce pod krovom ima upotrebnu visinu, gde je takodje zamenjena stolarija, pa se moze urediti u stambeni deo. Ima i terase sa obe strane kuce.\nPlac povrsine ukupno oko 10 ari, ravan, ogradjen.\nKuca je povrsine u osnovi oko 9x7m ( oko 60 kvadrata ) i upotrebljivog tavanskog prostora isto toliko (postoji betonska ploca jer je predvidjeno da se gornji sprat osposobi za svakodnevni zivot).\nNa placu se nalazi bunar sa novim hidroforom.\nPored placa prolazi gas (mogucnost prikljucka).\nKuca ima trofaznu struju.\nPostoji telefnoski prikljucak.\nBrzo useljivo. Moguca prodaja sa namestajem (po dogovoru).\nACER Aspire 7750G delovi\nCasio WS300 (retro sat)\nkabl USB a / USB b 3 metra SIGMA usb 3.0


EPA-ovo glasanje o eko-utjecaju CFL-a - Zanimljivo - 2021\nDok se kompaktne fluorescentne žarulje (CFL) prihvaćaju radi uštede energije i duljeg vijeka trajanja od žarulja sa žarnom niti, američki EPA nedavno se pozabavio pitanjem jesu li žarulje, u stvari, ekološke zbog prisustva otrovne žive u svakoj žarulji.\nŽarulje kvalificirane za ENERGY STAR troše oko 75% manje energije od standardnih žarulja sa žarnom niti i traju do 10 puta duže. Fotografija: seco.cpa.state.tx.us\nEPA stoji uz činjenicu da "koristi niže potrošnje energije nadmašuju nedostatke", prema EPA-ovom stručnjaku za recikliranje elektronike Danu Gallu. Agencija se podržava od početka kampanje ENERGY STAR Change a Light koja će povremeno pružati besplatne CFL-ove pojedincima koji se obavežu na energetsku efikasnost.\nIako živa ako udiše može uzrokovati zagađenje zraka i zdravstvene probleme bubrezima i živčanom sistemu, ne predstavlja nikakvu prijetnju ako se CFL ne slomi. Gallo dodaje: "Trebalo bi 100 CFL-a da se izjednači količina žive sadržane u starijim termometrima, što je oko 500 miligrama."\nEPA preporučuje dvije mogućnosti kako bi se osiguralo da prednosti CFL-a i dalje nadmašuju nedostatke:\nZnajte kako očistiti izliv žive u slučaju da se sijalica slomi\nPronađite opciju recikliranja nakon što CFL više ne radi\nPogledajte video: GLASANJE UZ POMOĆ GLASAČKOG LISTIĆA! (Decembar 2021).\nCopyright 2021 \_ EPA-ovo glasanje o eko-utjecaju CFL-a...


OGLASILA SE DOKTORKA GRUJIČIĆ: EVO KAKO JE NASTAO KORONA VIRUS I ŠTA MOŽEMO DA OČEKUJEMO! JEZIVO! | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / OGLASILA SE DOKTORKA GRUJIČIĆ: EVO KAKO JE NASTAO KORONA VIRUS I ŠTA MOŽEMO DA OČEKUJEMO! JEZIVO!\nOGLASILA SE DOKTORKA GRUJIČIĆ: EVO KAKO JE NASTAO KORONA VIRUS I ŠTA MOŽEMO DA OČEKUJEMO! JEZIVO!\n17. aprila 2020.\tTEMA DANA Leave a comment\nHvala kineskim i ruskim stručnjacima, jer da nije bilo njih Srbija bi imala mnogo više zaraženih kovidom 19, kaže v.d. direktora Instituta za onkologiju Danica Grujičić.\nZa razliku od njih, dodaje, EU je pokazala sebičnost, potvrdivši da je veštačka tvorevina gde se vlast i moć koncentriše u uskom krugu ljudi, koji se ponašaju kao „savremeni faraoni“.\nNe samo da EU nije adekvatno pomogla Italiji koja je u Evropi najviše postradala od virusa korona, nego su se još, kako ističe Danica Grujičić, u Nemačkoj našli neki koji kažu da Italiji zbog mafije ni ne treba pomagati.\nKo su „savremeni faraoni“\n„Da li to znači da ne treba da kupimo ništa od Nemaca zato što to prave nacisti? Ali kad se setimo šta su oni 1999. godine govorili o Srbima, nije ni čudo. Onda vidite zapravo da je EU veštačka tvorevina gde se ne gleda pomoći slabijem, nego opet da se vlast i moć i novac koncentrišu u uskom krugu ljudi koji žele da budu savremeni faraoni i vladaju u celom svetu.\nDa li su oni u SAD ili u Evropi, da li je to Komitet 300 ili 600, to su ljudi koji smatraju da imaj puno pravo da odlučuju o sudbini sveta“, navodi doktorka u emisiji „Svet sa Sputnjikom“ i dodaje da je dobro što svet više nije unipolaran, a posebno što se u poslednje dve decenije oporavila Rusija.\nEpidemija kovida 19, prema rečima Grujičićeve, pokazala je istovremeno da je Srbija mnogo sposobnija da se prilagodi krizama nego neke druge uljuljkane zemlje, ali i da čak i male države treba da proizvode ono što je najpotrebnije. Tako je, ističe, dobro što je država uložila u Institut „Torlak“, jer Srbija, baš kao i Rusija, treba da bude suverena i u proizvodnji vakcina.\nGovoreći o situaciji na Institutu za onkologiju i radiologiju, dr Danica Grujičić kaže da i među zaposlenima i među pacijentima ima kovid pozitivnih, a da su dva pacijenta preminula, pri čemu je jedan bio pozitivan na virus, dok za drugog to nije dokazano. Oboje preminulih su, podseća, patili od karcinoma.\nU Institutu su preduzete sve potrebne mere u skladu sa savetima epidemiologa i zato je, kaže, ružno što su neke NVO počele da pišu stranim ambasadama navodeći koliko im novca treba jer tvrde da su onkološki pacijenti prepušteni sami sebi.\n„Treba da ih je sramota da ovakvu situaciju koriste da izvuku novac. Pozivam strane ambasade da im ne daju ni dinara nego neka zovu nas. Mi najbolje znamo šta je potrebno našim pacijentima“, kaže v.d. direktora Instituta za onkologiju.\nKad se čovek igra Boga, to mu se obije o glavu\nGovoreći o prirodi novog virusa, dr Danica Grujičić objašnjava da je on takav da stanje pacijenta vrlo brzo, bukvalno za nekoliko sati može da se drastično promeni nagore i zato treba poštovati sve propisane mere zaštite i preventive. Kad je reč o poreklu virusa, ona smatra da je on izašao iz laboratorija.\n„Ubeđena sam da je virus nastao veštačkim putem ili su ga iskopali negde na Antarktiku gde je bio možda zamrznut milijardama godina. Ali uvek se čovečanstvu obije o glavu kad čovek pokuša da bude važniji od Boga“, upozorava dr Grujičić.\nEpidemiolog Radmilo Petrović u uključenju u emisiju ocenio je da se, i pored najnovijih podataka vidi svetlo na kraju tunela epidemije.\n„Vidi se kraj najintenzivnijeg delovanja kovida 19 kod nas i da će postepeno početi da jenjava, ali je teško zaključiti dokle će trajati. Biće sve više asimptomnih infekcija jer virus polako gubi virulenciju. Postoji mogućnost da ti asimptomni slučajevi nastave i preko leta, pa da se povratkom hladnog perioda ponovo javi. Međutim, postoji i druga varijanta, da virus kao i prethodni korona virusi poput SARS-a i MERS-a posle izvesnog broja pasaža kroz humanu populaciju izgubi virulenciju“, procenjuje Petrović.\nMeđutim, dodaje epidemiolog, vakcina ostaje najbolje rešenje, ali je problem što i kad bude napravljena, da bi se stvorio imunitet, neće biti dovoljna jedna doza nego bar dve ili čak tri.\n„Ostaje otvoreno pitanje ko će za sedam miliona građana Srbije da napravi 14 ili 21 milion doza vakcine, jer to ne može preko noći“, konstatuje dr Petrović.\nOpasno „istorijsko zagađenje“ životne sredine\nDoktorka Grujičić ukazuje da je, pored virusa, i zagađena životna sredina nevidljiv protivnik.\n„To je i piralen, i osiromašeni uranijum, i dioksini, teški metali i razne hemikalije koje su neograničeno odlazile u atmosferu, zemljište i vode kada nas je NATO bombardovao 1999. godine“, naglašava naša sagovornica.\nOna je već godinama deo inicijativne grupe koja traži da se naučno istraže posledice NATO bombardovanja.\n„Tražili smo od države da napravi ozbiljan nacionalni projekat gde će svi konkurisati – i fizičari, i biolozi, i lekari, inženjeri i gde će država finansirati doktorate na tu temu. Nažalost, i pored sporazuma koji su potpisala četiri ministarstva u junu 2018. to se desilo i naše resorno koordinaciono telo i dalje ne postoji jer Vlada nije donela zaključak“, kaže Danica Grujičić, koja se nada da će se to dogoditi kad prođe kriza s korona virusom.\nOna ukazuje na alarmantne podatke o pravoj epidemiji onkoloških bolesti u Srbiji, što smatra posledicom bombardovanja osiromašenim uranijumom i gađanja hemijskih postrojenja tokom NATO agresije.\n„Želeli su s nama da naprave eksperiment i napravili su. To je bila zločinačka akcija. Možda mi i ne znamo čime su nas sve gađali“, kaže Danica Grujičić, dodajući da je NATO nakon toga posejao „jad, čemer i ubijanje“ i u Iraku, Libiji, Siriji.\nPrevious POTVRĐENO SVE O ČEMU SE PISALO: AUSTRIJA VRAĆA MIGRANTE U SRBIJU! SPORAZUM POTPISAN 2019. GODINE\nNext ČINJENICA KOJA JE ŠOKIRALA SVE! SEVER ITALIJE MASAKRIRAN OD KORONAVIRUSA, KADA JE STIGAO DO SIROMAŠNOG JUGA…


Online pričaonica: Od očekivanja do realizacije saradnje sa dijasporom u oblasti zaštite okoliša — Perforum\n1000 što, kako, zašto civilnog sektora\nCiklus online pričaonice “1000 što, kako, zašto civilnog sektora” je inicijativa za umrežavanje i zajedničko djelovanje organizacija civilnog društva iz BiH sa organizacijama, individuama, kompanijama i profesionalcima/kama iz dijaspore.\nPrva pričaonica je održana u febuaru, a do kraja godine planiramo održati još četiri tematske online pričaonice sa organizacijama iz BiH i dijasporom, kako bismo povezali prilike, potrebe i mogućnosti u oblastima zaštite okoliša, mladih, obrazovanja, razvoja prilika za unapređenje položaja osoba sa invaliditetom, kulture i umjetnosti.\nPrva pričaonica je bila uvod u saradnju, njene mogućnosti i modalitete, a sada vas pozivamo na prvu tematsku pričaonicu o saradnji organizacija iz BiH, dijasporom i organizacijama iz evropskih zemalja.\nGovorit ćemo o dosadašnjim iskustvima u međunarodnom partnerstvu, ispunjenim, ali i neispunjenim očekivanjima, oduševljenjima i razočarenjima i svim drugim temama koje saradnja nosi sa sobom.\nInspirisani izrekom “Ne dopusti da današnja razočarenja bace sjenu na tvoje sutrašnje snove”, odlučili smo otvoreno razgovarati o očekivanjima, razočarenjima i snovima jer je to siguran put za uspostavljanje i održavanje saradnje.\nGosti druge online pričaonice su uvažena Džemila Agić, osnivačica i direktorica Centra za ekologiju i energiju iz Tuzle, te uvažena gospoda Maiann Suhner i Nestor Ruiz, koji će vođeni pitanjima voditeljice i učesnika/ca govoriti o načinima uspostavljanja i održavanja saradnje na obostrano zadovoljstvo.\nViše informacija o našim prijateljima iz Centra za promociju civilnog društva svakako pronađite na njihovoj web stranici.\nNapomena: Preuzimanje dijelova ili cijelog teksta dozvoljeno uz obavezno navođenje izvora.\n← PROKLETSTVO ZANIMLJIVIH VREMENA\nNEJEDNAKOST, EPIDEMIOLOGIJA I EKONOMIJA →\nRadionica obnavljauće poljoprivrede s Markom Shepardom na Recikliranom imanju u Vukomeriću\n21/01/2016 27/12/2019 Sa foruma


Kim Džong-un u trodnevnoj poseti Kini, priprema za Trampa : Južne vesti\nKim Džong-un u trodnevnoj poseti Kini, priprema za Trampa\n09:09, 8. 1. 2019.\nKim Džong-un je u posetu Kini otišao sa suprugom Ri Sol-ju, prenose mediji\nSevernokorejski lider Kim Džong-un stigao je u nenajavljenu posetu Pekingu, na poziv kineskog predsednika Si Đinpinga.\nKim će sa suprugom Ri Sol-ju biti u Kini do 10. januara, prenose severnokorejski mediji.\nOva poseta dogodila se usred navoda o mogućem drugom susretu severnokorejskog lidera i američkog predsednika Donalda Trampa.\nNjih dvojica sastali su se prvi put u junu 2018. godine.\nSpekulacije o tome da je Kim krenuo u Kinu porasle su u ponedeljak, nakon što su južnokorejski mediji preneli da je severnokorejski voz viđen kako prelazi granicu.\nViše desetina bezbednosnih vozila i zvaničnika blokiralo je puteve oko železničke stanice u kineskom gradu Dandongu, dok je gostima hotela u tom gradu bilo zabranjeno da uđu u sobe koje gledaju ka granici.\nList Kjodo je to nazvao „očiglednim potezom čiji je cilj da se spreči da bilo ko vidi voz".\nVelike bezbednosne mere viđene su u centru Pekinga i svuda gde je severnokorejski voz prošao\nMediji u Kini i Severnoj Koreji tek su u utorak ujutru potvrdili posetu Kim Džong-una, čiji je zeleno-žuti voz nešto kasnije viđen na stanici u Pekingu.\nReč je o istom vozu koji je Kim koristio prilikom prve posete Kini, a koji podseća na onaj koji je njegov otac Kim Džong-Il koristio 2011. tokom posete Kini i Rusiji.\nNešto kasnije je centrom Pekinga, uz velike bezbednosne mere, prošla kolona vozila.\nKim Džong-un je u Kinu otputovao svojm poznatim vozom\nReč je o četvrtoj poseti Kim Džong-una Pekingu u manje od godinu dana, a nijedna poseta nije ranije bila najavljena.\nSevernokorejski lider u utorak navodno slavi 35. rođendan, iako Pjongjang nikada nije potvrdio njegov datum rođenja.\nKina je važan saveznik Severne Koreje i jedan od glavnih saradnika kada je reč o trgovini i humanitarnoj pomoći.\n„Kim želi da podseti Tramovu administraciju da on ima i druge diplomatske i ekonomske opcije, pored onoga što Vašington i Seul imaju da ponude", kaže za Rojters Hari Dž. Kazianis, direktor bezbednosnih studija u Centru za nacionalni interes.\nPrva poseta Kim Džong-una Kini dogodila se u martu prošle godine\nDopisnica BBC-ja iz Seula Lora Biker kaže da su dve posete, koje su se dogodile pre istorijskih samita sa severnokorejskim liderom Mun Džae-Inom i Trampom, viđene kao prilika da se koordiniše zajednička strategija.\nPoslednja poseta, kaže ona, verovatno se dogodila zbog spekulacije da će se uskoro uslediti drugi samit SAD i Severne Koreje.\nRanije ove nedelje Tramp je rekao da će mesto novog susreta njega i Kim Džong-una biti objavljeno u „ne tako dalekoj budućnosti".\nTramp je novinarima u Vašingtonu rekao da postoji „dobar dijalog" sa Severnom Korejom, ali da će neće biti ukinute sankcije Pjongjangu.\nU godišnjem obraćanju prošle nedelje, Kim je rekao da je posvećen denuklearizaciji, ali je upozorio da bi to moglo da se promeni ukoliko sankcije SAD ostanu.


TV Novosti | Broj 2183\nAKO SE PONOVO RODIM, VOLEO BIH DA BUDEM DRVO\nNa Ti... sa Nikolom Đuričkom, glumcem i voditeljem emisije “Karaoke obračun”\nNikola Đuričko (32) trenutno je najpopularnija ličnost ovdašnjih javno-kulturno-estradnih prostora, kako često nazivamo domaći medijski vakuum. I to je dobrodošlo osveženje, pošto su se u toj poziciji isuviše često nalazile ličnosti sumnjivih dometa i još sumnjivijih karijera. Ali, s vremena na vreme dogodi nam se i to da pažnju javnosti zaokupi neko ko to u svakom pogledu zaslužuje.\nNaravno, najzaslužniji za nagli medijski prodor ovog glumca je TV šou “Karaoke obračun” koji je za nešto više od mesec dana emitovanja osvojio simpatije publike. Ali, tome treba pridodati i odličnu ulogu u filmu "Sedam i po", kao i premijeru predstave "Ljubav itd" u Beogradskom dramskom pozorištu.\nŠta popularni glumac misli o popularnosti, braku, politici, ko mu je bio uzor za voditelja "Karaoke obračuna", sa kim bi najradije pevao u duetu, sa kim bi voleo da ga porede, u čemu je ekstreman i šta najčešće zaboravlja? Konačno, po čemu bi voleo da ga ljudi zapamte.\nSpecijalno za čitaoce “TV novosti”, Đuričko je našao snage i vremena da na sve to (i još mnogo šta) odgovori "čista srca i mirne savesti"...\nTEŠKO JE ŽIVETI SA MNOM\nPetra Kralja trenutno gledamo na RTS–u, u seriji “Stižu dolari”, te u novoj seriji Dragoslava Lazića “Seljaci” iliti “Sve je za ljude”. Krajem decembra videćemo ga i u novoj seriji “Stranka zdravog razuma”, koju potpisuje hit tandem, Siniša Pavić, scenarist – Mihailo Vukobratović, reditelj. Pozorišna publika u ovoj sezoni ima priliku da ga gleda na gotovo svim beogradskim scenama – u Zvezdara teatru, Beogradskom dramskom, Madlenijanumu i u njegovoj matičnoj kući, Ateljeu 212, gde na repertoaru trenutno ima čak sedam predstava...\nŠta poznati misle o "Velikom bratu" i ko bi se od njih pojavio u ovom popularnom rijaliti šou programu\nPišu: J. i B. Jovanović\nSve gledaniji rijaliti šou "Veliki Brat" ne prestaje da intrigira javnost. Nema novina u kojima se ne piše o tome ko je “strejt”, a ko gej, koje su najmračnije tajne iz prošlosti ukućana, ko će koga na kraju smuvati, kada će pasti prvi seks pred kamerama, ko će zbog striptiza ostati bez dečka, a ko će iz kuće izaći bogatiji za sto hiljada evra... I, ma gde da se nađete, čućete nekoga ko priča o "Velikom Bratu" u najrazličitijim kontekstima.\nKako god bilo, recept iz drugih zemalja, koje su već “pregrmele” prvu sezonu ovog programa, primio se i u Srbiji. Cilj je postignut, gledanost raste iz dana u dan, kladioničari trljaju ruke, a ukućani lagano, ali sigurno, dobijaju status zvezda.\nA šta naše poznate ličnosti misle o svemu tome?\nKo im se najviše dopada, da li ih nešto nervira i pod kojim uslovima bi pristali da se takmiče?\nKonačno, kolika je cena njihove privatnosti?\nSANTAMARINA JE MUŠKARAC MOJIH SNOVA\nSusana Gonsales, jedna od najpopularnijih meksičkih glumica\nLepa Susana Gonsales, koju smo donedavno gledali u “Prijateljima i suparnicima”, prvi put je angažovana kao spacilac neke serije. Kada je producent Salvador Mehija odustao od namere da je angažuje za junakinju “Beštija”, moglo se dogoditi da joj karijera krene nizbrdo. Ali, ispalo je drugačije: dobila je priliku da se producentu osveti.\nUkratko, Susanu su pozvali da podupre rejting serije “Slomljeno srce” koji je uzdrman upravo “Beštijama”...\n* U “Slomljenom srcu” protiv “Beštija”: Lepa Susana Gonsales, nama znana kao zvezda telenovela “Između ljubavi i mržnje”, “Nevestin veo” i “Prijatljei i suparnici”, otkriva da ulogu u “Slomljenom srcu” nije prihvatila sa ciljem da potuče nečiju popularnost i da se nikada nije takmičila ni sa kim, pa neće ni sa Žaklin Brakamontes\n* Ponovo sama: Junakinja serije “Slomljeno srce”, Žaklin Brakamontes, potvrdila je vest da se rastala od Artura Karamboe, bivšeg fudbalera i novopečenog glumca sa kojim je bila četiri i po meseca u vezi\nNA TI... sa Nikolom Đuričkom\nUZOR ZA “KARAOKE” BIO MI JE OLIVER MLAKAR\nTV novosti istražuju\nŠTA POZNATI ZAMERAJU “VELIKOM BRATU”\nSusana Gonsales, junakinja serije “Slomljeno srce”\nSa snimanja filma “Crni Gruja i kamen mudrosti”\nNEKOM MUDROST, NEKOM LUDOST\nVOLIM STIDLjIVE MOMKE\nTV ON: BORIS TADIĆ\nSJAJNO SAM SE PROVEO U GUČI\nModni biro: Farmerke i dalje neprikosnovene\nŠTO UŽE I ŠTO DUŽE\nLegende: Noć veštica, najkomercijalniji praznik posle Božića\nGOZBA ZA MRTVE\nKo su najseksepilniji Italijani\nSVI, SVI ALI RAUL\nPO UKUSU SRBA I TURAKA


03. 07. 2019. u 16:03 53 komentara 12156 prikaza\nKljučne riječi Aleksandar Vučić Goran Ivanišević Novak Đoković


Ventilator panel za rek ormare 2 fan-a, Ansec, Rek ormani, Mrežna oprema, prodaja, cena, ugradnja, montaža, Beograd\nPočetnaMrežna opremaRek ormaniVentilator panel za rek ormare 2 fan-a\nVentilator panel sa termostatom. 2 kulera za rashlađivanje rek ormara.\nEAN: N/A Šifra proizvoda: 14610 Kategorije: Mrežna oprema, Rek ormani Oznake: Ansec, Beograd, cena, montaža, Mrežna oprema, prodaja, Rek ormani, ugradnja, Ventilator panel za rek ormare 2 fan-a\nOstavi prvi recenziju za “Ventilator panel za rek ormare 2 fan-a” Odustani od odgovora


Public Aktiv d.o.o. - Otvoreni postupak po Novom ZJN-u, 9.4.2020.\nSEMINAR "KORAK PO KORAK U SPROVOĐENJU OTVORENOG POSTUPKA PO NOVOM ZJN-U"\nObaveštavamo Vas da se zbog novonastale situacije u vezi sa Korona virusom, zabranom okupljanja i mera koje je država donela odlaže seminar na temu "Korak po korak u sprovođenju otvorenog postupka po Novom ZJN-u".\nSeminar će se, kada to dozvole uslovi, održati u Beogradu, na našoj adresi Braće Jugovića 2a, u vremenu od 9h do 16h.\nIdeja je da zajedno prođemo jedan otvoreni postupak po pravilima koja su predviđena u Novom ZJN-u.\nUčestvovaćete interaktivno na seminaru, postavljati pitanja, zamišljati situacije i sagledavati rešenja. Na kraju seminara imaćete utisak da ste već sproveli jedan otvoreni postupak po Novom Zakonu o javnim nabavkama. Kako se ukida postupak javne nabavke male vrednosti, otvoreni će biti postupak koji ćete najčešće sprovoditi.\nKOTIZACIJA: Kotizacija po učesniku iznosi 12.900,00 dinara + PDV i obuhvata materijal u pisanoj formi, kafe pauze i ručak.\nPrijavite se, broj mesta na seminaru je ograničen.