Gde je nestao Ustavni sud? - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladavina prava » Gde je nestao Ustavni sud?\nGde je nestao Ustavni sud?\nVanredno stanje, po svojoj prirodi, narušava podelu vlasti, jer egzekutiva neizbežno zadire u domen legislative.\n35Piše: Tanasije Marinković 29. aprila 2020. 14.30 Izmenjeno: 14.31\nSuština borbe protiv prirodnog ili društvenog neprijatelja u vanrednom stanju često se sastoji u ograničenju Ustavom zajemčenih prava.\nU redovnim prilikama to čini parlament pod ustavom određenim uslovima, a u vanrednom stanju vlada i/ili šef države jer parlament često nije u mogućnosti da se sastane.\nŠtaviše, u vanrednom stanju najvišim državnim organima je dopušteno da odstupe od ustavom zajemčenih prava, dakle da odu i iznad onih ograničenja koje ustav postavlja. Time, one, ustanovljene vlasti (zakonodavna i izvršna) postaju ustanovljavajuća (ustavotvorna) vlast.\nNaravno, to je tako dok traje vanredno stanje. Međutim, bojazan da bi zakonodavna i pogotovo izvršna vlast mogla da zloupotrebi vanredno stanje – a svako ko ima vlast sklon je da je zloupotrebi i u tome ide dok ne naiđe na ograničenja, upozoravao je Monteskje pre gotovo tri veka – navela je evropske ustavotvorce, nakon Drugog svetskog rata, da propišu ograničenja u pogledu dužine trajanja vanrednog stanja i mera koje se u njemu mogu preduzimati.\nToliko je bio veliki strah da se ne ponovi 23. mart 1933. godine, kada su nacisti zaveli vanredno stanje, koje ne samo da nikada nisu ukinuli, već su ga iskoristili da Nemačku pretvore u totalitarnu državu i povedu svetski rat.\nZato Ustav Srbije propisuje da odluka o vanrednom stanju važi najduže 90 dana, uz mogućnost produženja za još 90 dana; te da su u vanrednom stanju dozvoljena odstupanja od Ustavom zajemčenih prava, samo u obimu u kojem je to neophodno, dok se od određenih prava ne može odstupiti ni u vanrednom stanju.\nIz ovih nekoliko ustavnih odredaba jasno je da vanredno stanje, iako uvećava vlast egzekutive i legislative, nije vanpravno, a još manje je vanustavno stanje.\nI u vanrednom stanju postoje građani i Ustav koji ih štiti. Otuda se nameće pitanje gde je nestao Ustavni sud Srbije kada je najpotrebniji. Na stranicama ovog dnevnika bilo je reči o neustavnosti zabrane kretanja i suđenja preko Skajpa.\nPodneto je i nekoliko utemeljenih inicijativa za ocenu ustavnosti tih i drugih akata donetih u vanrednom stanju.\nUstavne sudije Slovenije i Bosne i Hercegovine su zasedale, takođe u vanrednom stanju, i već su se izjasnile o neustavnosti odgovarajućih propisa u svojim zemljama. Njihove srpske kolege svoju poslednju sednicu održale su 5. marta 2020. godine i više se nisu sastajale.\nMožda ustavne sudije Srbije po svojoj staroj, lošoj praksi neće nikada ući u postupak povodom utemeljenih inicijativa. Možda se neće naći ni 25 narodnih poslanika od integriteta da podnesu zvanični predlog za ocenu ustavnosti spornih propisa, povodom kojeg bi Sud bio dužan da uđe u postupak.\nMeđutim, kada osuđivani po neustavnim propisima budu počeli da izjavljuju ustavne žalbe, Ustavni sud će konačno morati da prizna da su se njima kršila ljudska prava.\nU suprotnom, on zna da će se postupak nastaviti pored Evropskim sudom koji se neće ustručavati da kaže da je car go. Ali tada, i bez uplitanja Strazbura, šteta će biti prevelika.\nPre svega po neosnovano osuđivane, ali i po ostale građane Srbije iz čijih novčanika će se isplaćivati naknade šteta prouzrokovanih tim sramnim presudama. I gore, još jednom ćemo se suočiti sa poražavajućim saznanjem da u našoj zemlji ima vladavine prava samo u meri u kojoj domaćim političkim vlastima to godi, odnosno neko odozgo, iz Evrope to naredi.\nAutor je redovni profesor Ustavnog prava Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nOvaj projekat finansira Evropska unija u saradnji sa listom Danas. Sadržaj ovog projekta je isključivo odgovornost lista Danas i ni na koji način ne odražava stavove i mišljenja Evropske unije\nKorona virus, tanasije marinkovic, Ustavni sud Srbije, Vanredno stanje\nKako je Amazon poplavio planetu\n29. aprila 2020. u 15.13\nPoštovani g-dine Marinković, pitanje »Gde je nestao Ustavni sud« treba postaviti Vašem kolegi g-dinu Vladanu Petrovu koji je od maja 2019. sudija Ustavnog suda Srbije i koji na Pravnom fakultetu u Beogradu, kao i Vi, predaje isti predmet; »Ustavno pravo«, a pored toga i predmet »Parlamentarno pravo«. Međutim, a imajući u vidu, da je devet (9) sudija sadašnjeg sastava Ustavnog suda izabrano decembra 2016.; pet (5) sudija je na predlog Narodne skupštine izabrao tadašnji predsednik Srbije, a četiri (4) je izabrala Narodna skupština na predlog tadašnjeg predednika Srbije, kao i njihove biografije objavljene na internet strani Ustavnog suda, nisam baš siguran, da Vaš kolega može tu mnogo da pomogne, jer »jedna lasta ne čini proleće«.\n29. aprila 2020. u 19.49\n„Političko iskustvo Vučića, poznavanje mehanizama vlasti, lične karakteristike i nesporna harizma, upornost, rad… pružaju garanciju da ćemo dobiti, ako ga narod izabere, predsednika po meri Ustava. Meni se čini da ga do sada nismo imali“\nOvo su reči profesora Vladana Petrova u vreme (mart 2017) kada je potpisao onaj „Spisak 650“. Tačno dve godine posle izjave izabran je za sudiju Ustavnog suda.\nStudent nije zapalio zito kaže:\n01. maja 2020. u 02.25\nNazalost, taj Petrov nije nikakva lasta i susta je suprotnost od gospodina Tanasija. Petrov je jos jedan u nizu ulizica stim da je velika sramota da takva persona predaje Ustavno pravo. Ali danas takvi mnogo bolje prolaze…\n29. aprila 2020. u 15.31\nPa Ustavni sud je rekao da je dozvoljeno smanjenje penzija, pravdajuci to dnevno politickim razlozima tipa opravdanosti zbog nedostatka novca i slicno. Uzgred bar troje sudija Ustavnog suda nikada nisu bili sudije….toliko o kvalitetu sudija a cim nema kvaliteta, nema ni digniteta, sigurnosti, jednostavno nema zakonitosti.\n29. aprila 2020. u 15.37\nBas kao sto ce se vodeci clanovi sekte SNS procesuirati u krivicnom postupku, tako treba procesuirati i sudije Ustavnog suda Srbije koje su sekti SNS omogucile potpunu vlast i diktaturu. Ja njih licno smatram odgovornim za cutanje i klimanje glavom, u zamenu za beneficije.\n29. aprila 2020. u 15.40\nUstavni sud u srbiji ne postoji. Sudije su av vaši. Kukavice.\nGde je nestala i „opozicija“? Ima li nekog da ih tuzi zbog neustavnog zatvaranja starijih ljudi i policijskog casa? Ispade da je setnja na vazduhu i Suncu „opasnija“ nego zagusljive teretane i marketi. Zdrava pamet odavno ne stanuje u „struci“ kod nas nazalost.\n29. aprila 2020. u 15.50\nE blago vama, kada je jos nestao Ustavni sud u Srbiji…vec ga je trebalo proglasiti mrtvim.\n29. aprila 2020. u 16.00\nUstavni sud je trenutno na brifingu – kod šefa;)\n29. aprila 2020. u 16.41\nSvaka čast profesoru na stavovima iznetim na ovom mestu. Ali šta je sa ostalim profesorima Pravnog u Beogradu. Skoro svi ćute, a ćutanje je odobravanje nepravnog stanja u kome se već godinama nalazi naša zemlja. Predlažem da profesor jedan članak posveti svojm kolegama koji ćute ili čak podržavaju ovu nelegitimnu vlast. U vreme kada sam studirao na Pravnom ogromna većina profesora je bila aktivno protiv nedemokratskog režima. Šta se dogodilo u medjuvremenom sa Pravnim fakultetom?\n29. aprila 2020. u 19.36\nPoštovani g-dine Ilić, pročitajte komentar koji je objavljen u 15:13, pa će Vam sve biti jasno.\n29. aprila 2020. u 19.55\nPa jednom jedan reče da je Pravni fakultet leglo… I nikom ništa! E sad prema komentatorima koji se javljaju povodom ovog članka izgleda da to nije daleko od istine. A kad je tako onda se postavlja mnogo ozbiljnije pitanje postojanja takvotg fakulteta pri Beogradskom univerzitetu pošto ga vode ljudi koji nisu u saglasnosti sa gradivom koje predaju. Voleo bih ta čujem mišljenje ozbiljnijih ljudi koji su familijarni sa ovom temom\nKako gde je US? Pa, nema ga godinama, osim na prebogatom platnom spisku budzetskih obveznika. Slucajevi sa otimanjem penzija, svakodnevnim krsenjima ovlascenja predsednika i milion drugih, uvek su bili predmet cutanja ili nenadleznosti ove ustanove, koja nam sluzi na sramotu.\n29. aprila 2020. u 17.05\nPa naš najviši sud odavno zaslužuje da se zove Usrani, a ne Ustavni sud.\n29. aprila 2020. u 17.14\nGde je nestao Ustavni sud? Ne zna se.\nPoznato je samo da je to težak slučaj koji treba da istraži vrhovni tužilac, gospođa Zagork Dolovac.\nA čekaj, i ona se vodi kao nestala jer već godinama nit’ piše, nit se javlja….\n29. aprila 2020. u 18.24\nSvaka čast profesoru na stavovima iznetim na ovom mestu. Ali šta je sa ostalim profesorima Pravnog u Beogradu. Skoro svi ćute, a ćutanje je odobravanje nepravnog stanja u kome se već godinama nalazi naša zemlja. Predlažem da profesor jedan članak posveti svojm kolegama koji ćute ili čak podržavaju ovu nelegitimnu vlast. Kada sam 90-tih studirao na Pravnom ogromna većina profesora je bila aktivno protiv nedemokratskog režima. Šta se dogodilo u medjuvremenom sa Pravnim fakultetom?\n29. aprila 2020. u 19.57\nKako gde je nestao?\nPa na respiratoru je!\n29. aprila 2020. u 20.14\nUstavni sud nije ni postojao da bi sada nestao.\n29. aprila 2020. u 22.21\nOdlicno. Pa pogledajte poslednji izbor sudija Ustavnog suda. Tijana Surlan i Dragana Kolaric, ciji su rodjaci a ovoj drugoj i suprug u SNS. Predsednica Ustavnog suda je supruga od SNS advokata iz Kragujevca, a Predsednik VKS je iz Kragujevca ( koji je kod SNS vracen u red sudija, jer je 2010. neizabran). Notorne cinjenice. Cemu se dalje nadati, kad su takve institucije zarobljene. Oni koji su se zakleli na pravo i pravdu, prvi su tu zakletvu pogazili radi licnih interesa.\n30. aprila 2020. u 08.31\nPoštovani Zlatko, kao što vidite sve se vrti oko Kragujevca. Naime, sudije Tijanu Šurlan i Draganu Kolarić je 17.12.2016., a na predlog Narodne skupštine, izabrao tadašnji predsednik Srbije, inače rođen u Kragujevcu gde je rođena i sadašnja predsednica Ustavnog suda Srbije.\n29. aprila 2020. u 23.13\nNe bi bilo loše da profesor posvedoči o tome da se na fakultetu na kome predaje nedavno dogodila afera neslućenih razmera koja je zataškana. Afera nije iz materije ustavnog prava, već krivičnog ali svi smo mi po malo krivičari.\nDillema drugi put kaže:\n30. aprila 2020. u 13.18\nZnaci moja dilema koja se odnosi na to da je Pravni fakultet leglo lopova I korupcije je ravna istini!\n01. maja 2020. u 23.26\nKao student PF mogu ti da potvrdim, retki su profesori kao Tanasije, kod kojeg sam inače i položio Ustavno kad sam bio prva godina, velika manjina u odnosu na ove koji su spremni sve da rade zarad ličnih interesa.\n01. maja 2020. u 23.28\nŠta reći kad imate profesora Uvoda u pravo, da ga ne imenujem, koji je član Agencije za borbu protiv korupcije a prima četiri plate od preko 800 hiljada dinara ukupno. Inače taj isti je bio očigledno pijan kad sam ja polagao ispit kod njega, svi to znaju i svi ćute jer svi pokrivaju jedni druge.\n30. aprila 2020. u 09.57\nUSTAVNI SUD je zadnjih 3 god.cirkus.\n30. aprila 2020. u 13.12\nU Ustavnom sudu sede „suduje“ koje prvi put u svom životu vrše sudijsku funkciju kao sudije Ustavnog suda, među njima su Škulić, Ćirić, Kolarević,…. O kakvom onda Ustavnom sudu pričamo?\n01. maja 2020. u 08.51\nUstavni sud je premesten na Andricev Venac u Vucicev kabinet.\nBranko Gledović kaže:\n01. maja 2020. u 13.27\nČestitam profesoru na hrabrosti da ukaže na nepravilnosti u radu odnosno bolje reći neradu sudija Ustavnog suda. Samo ću dodati da je iluzorno barem trenutno nadati se. u Evropski sud u Strazburu. Pričam iz ličnog iskusva jer sam kao profesor brutalno osuđen, bez ijednog dokaza i obrazloženja. I pored nebrojeno urgencija skoro tri godine mi još uvek nije rešena ustavna žalba. Na takav način sudije tog suda me, a ne samo mene, sprečavaju da potražim zaštitu brutalno povređenih ljudskih prava u Strazburu.\n01. maja 2020. u 14.56\nBez ikakve potrebe da branim ili osuđujem bilo koga, ja kao nekadasnji student tog istog fakulteta moram da kazem da je cudno ko sve danas ima prostor u medijima. Bez obzira na to ko kojoj stranci pripada, zar je moguce da neko poput Tanasija Marinkovica daje sebi za pravo da komentarise bilo koga, pogotovo profesora Petrova? Taj Vladan Petrov mozda politicki ne odgovara Tanasiju i njegovim istomisljenicima, ali studenti (koji to zele) se dobro secaju njega kao profesora i njega kao prodekana. Covek je bio studentska majka u svakom smislu te reci. Nijedna molba, nijedno odlaganje nije odbijeno nikada od njega. Sestice su davane sakom i kapom kada bi video da je to potrebno studentu. Nikad nije lecio komplekse na nama, nikad se nije izivljavao nad slabijima, za razliku od gospodina Tanasija koji, a to svi sa fakulteta vrlo dobro znaju, nema studenata na svojim predavanjima, kao ni na ispitima. Niko ziv nikada nije hteo svojevoljno kod njega da polaze. Znam, reci ce neko:“Mozda jer trazi znanje,“ ali gospodo draga, nemoguce da ni u jednom roku svake godine niko nema znanje za tog Tanasija.\nBarem da je redovan profesor, pa da barem znas zasto se tako ponasa.\nAko cemo o politici, Tanasije je clan Politickog Saveta DS.\nTo, medjutim, nije razlog zasto nije ispunio kriterijume za zvanje redovnog profesora, jer su mnogi profesori na tom istom fakultetu zestoka opozicija i , zeleli vi to da cujete ili ne, niko ih zbog toga nikada nije dirao. Tanasije nije dobio zvanje redovnog profesora, iz pouzdanog izvora, jer covek nema ispunjene kriterijume.\nNiti ima dovoljno radova, niti ima dovoljno studenata. Jedini razlog sto taj covek uopste ima ispite za vreme rokova je taj sto se visak studenata koji se prijave za normalne ljude poput Petrova, prebaci kod Tanasija, jer Petrov i ostali ne mogu fizicki da izvedu da ispituju 1000 ljudi. Mada, vecina i tih kompjuterski prebacenih ostave za sledeci rok kad cuju da su kod njega. To vam je cela istina. Tako da, umesto ovakvih javnih istupa, Tanasiju bi bilo bolje da poradi na tome kako on radi svoj posao za koji je placen, kakav je predavac, pedagog, a pre svega kakav je covek prema ljudima koji se skoluju na tom fakultetu, a verujte mi, dobar covek svoje komplekse ako ih ima, ostavi kuci kad krene na posao. Ne leci ih nikada na mladjima i slabijima od sebe. Ja sam svoj fakultet zavrsila, ali znacice to buducim generacijama. Ako ne ume, nek se obrati Petrovu da ga tome nauci, ako uspe da nadje vrata njegovog kabineta od silnih studenata kojima nije tesko i po nekoliko sati da ga cekaju da dodje.\nDrag ti je Petrov, ali treba da ti je istina jos draza kaže:\n01. maja 2020. u 18.31\nZnaci Petrov mozda jeste naprednjak i mozda ga je Sns postavio u Ustavni sud i mozda iz te dve premise izlazi konkluzija da mozemo posumnjati u njegovu objektivnost ako bi bila na stetu Sns, ali Petrov je bar dobar covek?! Kolega, hocete li i Vi sutra kao sudija ljude oslobadjati krivice samo na osnovu licnog utiska da je neko dobar covek, a ne na osnovu dokaza?\nObjektivna pravnica kaže:\n01. maja 2020. u 15.52\nSmatram da profesor Tanasije Marinkovic nije objektivan da komentariše rad Ustavnog suda s obzirom da je član Političkog saveta Demokratske stranke.\nTakodje, gore pomenuti profesor živi u drugoj državi a prima platu ovde. Kao neko ko je završio Pravni fakultet, Univerziteta u Beogradu, pouzdano znam da je na predavanjima profesora Tanasija Marinkovića uglavnom prisutno svega tri studenta a isto toliko i na ispitima, uzimajući u obzir da je kriterijum namerno previsoko podigao.\n01. maja 2020. u 18.37\nPoštovana Objektivna pravnica, ne vidim razloga da profesor Mladenović ne bi mogao da komentariše rad Ustavnog suda Srbije, jer na Pravnom fakultetu u Beogradu predaje predmet koji se zove »Ustavno pravo«. Predpostavljam da ste pogledali internet stranu Ustavnog sudu Srbije i konstatovali, da su zadnje sednice Ustavnog suda, I i II Velikog veća bile 05. marta, kao i da su do tada odžavane svakog trećeg četvrtka; 23.01., 13.02. i 05.03. Imajući u vidu, da su samo »ustavne žalbe« na »pauzi« dok traje vanredno stanje, ne vidim razloga da se ne održavaju sednice Ustavnog suda, pogotovo znajući da ima podnesaka koji su u radu, a tiču se predstojećih parlamentarnih izbora. Da i meni ne bi ste rekli da nisam objektivan da komentarišem rad Ustavnog suda Srbije, moram da Vam skrenem pažnju, da sam u prošlom veku dva puta iz ustavnih sudova izlazio sa »štitom u ruci«, US Srbije; IU-331/83, kada sam grad Beograd bacio na kolena pa im je trebalo skoro tri godine da stanu na noge i US Jugoslavije; U b. 197/83, kada sam podneo podnesak protiv Savezne administracije u kojoj sam inače tada i radio i to na ne baš nekom niskom, a za tadašnju administraciju vrlo odgovornom mestu.\nUsvojeni paša kaže:\n01. maja 2020. u 19.34\nProfesor Ustavnog prava koji za ugled uzima Ustavni sud BiH u kom odlučuju stranci morao bi da zna da postoji ustavom i zakonom proposana procesura koju je Ustavni sud dužan da ispoštuje, kao i da utemeljenost inicijativa za ocenu ustavnosti ne ocenjuje on nego Ustavni sud.\n12. maja 2020. u 12.50\nZasto su na sednici od 05.03.2020.reseni predmeti iz 2016 i 2017 godine kakav je to rad US i gde je nestao US godinama u nazad?\n12. maja 2020. u 13.32\nZašto su na sedinici 03.05.2020. rešeni predmeti iz 2016 i 2017 godine. Kakav je to rad US i gde je nestao US?


Primena izmena Zakona o matičnim knjigama od 1. januara | N1 Srbija\n30.12.2018. |17.38 |\n"Sada, sa novim zakonom, mi ih obavezujemo da podatke direktno unose u elektronski registar i da drugi organi koriste te podatke za određene postupke, kako bismo kao uprava pružali brže i kvalitetnije usluge našim građanima", kazala je pomoćnica ministra, a saopšteno je iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\n"Evidentiranjem podatka o promeni pola u matičnu knjigu rođenih, omogućiće se nesmetano ostvarivanje daljih prava i interesa građana. Takođe, pripadnici nacionalnih manjina, kojih ima oko 13 odsto u odnosu na celokupno stanovništvo Srbije, moći će, samo ukoliko to žele, da i svoju nacionalnu pripadnost upišu u matičnu knjigu rođenih, što im je i Ustavom zagarantovano pravo", rekla je Dražić.\n"U tom smislu sa Ministarstva unutrašnjih poslova započeli smo saradnju radi obezbeđenja preziznosti, tačosti i potpunosti ovog podataka u matičnim knjigama", istakla je Marina Dražić.\nJedna od novina koju ove izmene Zakona donose, a koji je Skupština Srbije usvojila 20. juna 2018. godine, odnosi se na vođenje matičnih knjiga u elektronskom obliku - Registru matičnih knjiga kao jedinstvenoj bazi podataka o ličnom stanju građana.\nmatične knjige zakon\nU Nemačkoj kažnjavanje za fotografisanje ljudi koji su poginuli u nesrećama 03.07.2020.\nNemačka želi zakonski da zaštiti pravo na rad od kuće i posle pandemije 27.04.2020.\n"Između ostalog, omogućeno je povezivanje matičnih knjiga sa jedinstvenim biračkim spiskom kako bi se obezbedila ažurnost, tačnost i pouzdanost podataka." Ахааа....значи зато је у Србији 6,7 милиона становника-а 6,8 милиона бирача!?!?..МА,СУПЕЕЕР сте ви то "повезали"!....\nНапишите и да ће се издавати изводи и држављанства на новим обрасцима, а о чијем трошку?\nBLOG UŽIVO: Broj hospitalizovanih pao ispod 2.000, u Crnu Goru ulazak uz test 15:53 h


Dan online - Kultura: Za „Jami distrikt” sedam nagrada - 2018-06-04\nBlažu poklonio firmu od 2,7 miliona eura151 * Sin sekretara DPS-a postao pomoćnik direktora151 * Crkva ne može da se uzda u vlast151 * Jeliću rata za kredit 17 eura151 * Poginulo 35 migranata151 * Orlov krš 2018. godine151 * Vučićev referendum\nKultura USPJEH TIVATSKE POZORIŠNE KOPRODUKCIJE NA „STERIJINOM POZORJU“\nZa „Jami distrikt” sedam nagrada\nPozorišna predstava „Jami Distrikt”, koprodukcija tivatskog Centra za kulturu, na upravo završenom 63. Sterijinom pozorju u Novom Sadu osvojila je sedam Sterijinih nagrada.\nŽiri Sterijinog pozorja – Maja Mirković, kostimografkinja, predsjednica žirija, Tanja Šljivar, dramska spisateljica, Branislava Ilić, dramaturškinja i dramska spisateljica, Ksenija Krnajski, rediteljka i Novak Bilbija, glumac, u konkurenciji devet predstava zajednički produkcijski projekat Bitef teatra Beograd, Centra za kulturu Tivat, Festivala MASZK Segedin i Think Tank studija iz Novog Sada nagradio je Sterijinom nagradom za najbolju predstavu.\nSterijinu nagradu za tekst savremene drame dobila je scenarista „Jami Distrikta”, Milena Bogavac, nagradu za režiju reditelj Kokan Mladenović, nagrade za glumačka ostvarenja Jelena Graovac i Nina Nešković. Sterijinu nagradu iz Fonda „Dara Darinka Čalenić” za najbolju mladu glumicu dobila je Isidora Simijonović, a nagradu za kostimografsko rješenje Ivana Nestorović.\nPredstava „Jami distrikt” osvojila je tri nagrade i na pozorišnom festivalu „Lica bez maski” u Skoplju.\nIzvedena je 38 puta, igrana u osam država i dobila je 19 nagrada.\nCentar svijeta smješten u pjesmi\nDruštveno i umjetničko traženje izlaza\n„Kockar” koji nas suočava sa bijesom\nDobro temperovani klavir za četiri ruke\nFantastični knez Vladimir\nNe žuri, čuvaj glavu\nNajljepša si, Podgorice\nSlavlje buđenja, procvata znanja i umjetnosti\nŠehović zatvorio „Princezu Kseniju”\nVirtuelno okruženje nas mijenja\nVrijedan doprinos istorijskoj nauci\nSubverzija balona od sapunice\nVisoka interpretacija mladih talenata\nMladost na novim stazama\n„Medeja” na Velikoj sceni


Da Li Znaš - Dodaci ishrani (suplementi)\nDodaci ishrani (suplementi)\nHome/Zdravlje/Dodaci ishrani (suplementi)\nSuplemente ne treba uzimati bez konsultacije sa lekarem!\nDa bi zadovoljili dnevne potrebe za vitaminima i mineralima hrana (npr. u nekom godišnjem dobu) može biti nedovoljna ili zahteva velike kolicine odredenih namirnica, što opet može dovesti do drugih posledica. Npr. da bi zadovoljili dnevne potrebe za vitaminom B1 (1,5mgr) treba pojesti 700-800gr integralnog hleba ili 1kg nemasnog mesa dnevno. Tako velike porcije dovele bi do gojaznosti. Sa unosom 2500 kalorija dnevno pravilno odabrane hrane, covek bi uneo 20 -30% manje vitamina nego što mu je potrebno.\nVitamini u tabletama, posebno C i B, gube svojstva samo nedelju dana po otvaranju pakovanja jer cim se teglice otvore u njima se menja sredina. Inace vitamine treba cuvati, kao i ostale lekove, na tamnom, prohladnom mestu bez vlage.\nKompleksi vitamina mogu da jacaju citav organizam – koriste u borbi protiv umora, jacaju imunitet, ubrzavaju oporavak posle bolesti. Postoje i kompleksi namenjeni konkretnom problemu npr. poboljšanju vida (sadrže vitamine A, C, B2, cink i karotenoide) ili trudnicama (sadrže folnu kiselinu, vitamine B6 i B12, gvožde, kalcijum i jod).\nNe treba uzimati dva kompleksa u isto vreme jer ce imati nepoželjan efekat ili cete se cak predozirati.\nVitamine organizam bolje usvaja ako ih uzimamo uz jelo. Mleko pojacava efikasnost vitamina A, D, E i K jer mlecna masnoca pomaže organizmu da ih maksimalno iskoristi.\nVoda, sokovi, cajevi i gazirana pica umanjuju dejtvo vitamina.\nKoliko nam tableta treba\nTreba voditi racuna kolike su nam dnevne potrebe za odredenim vitaminima inace mogu da izazovu suprotne efekte.\nVitamine koji zadovoljavaju 30 – 50% dnevnih potreba možete uzimati po sopstvenom izboru.\nVitamini koji zadovoljavaju 100% dnevnih potreba se piju 2 meseca posle cega se pravi pauza od 2 nedelje.\nVitaminsku dozu koja premašuje dnevne potrebe ne treba uzimati bez preporuke lekara. Ovakve doze vitamina nadoknaduju nedostatak u organizmu za 10-14 dana.\nInjekcije vitamina deluju najbrže i najjace ali mogu da izazovu sporedne efekte.\nNedostatak vitamina može da doprinese razvoju raznih bolesti. Organizam na razlicite nacine reaguje usled nedostatka vitamina:\n– slabija koncentarcija\n– pojava peruti u kosi, lomljiva i suva kosa\n– ekcemi, dermatitis ili pecati na licu\nŠta su antivitamini\nNeke supstance iz hrane potpuno blokiraju vitamine.\nVitamin B1 – važan je za normalan rast i razvoj, za pravilno funkcionisanje srca, nervnog i probavnog sistema. Ali ako uz dodatno uzimanje ovog vitamina jedete presnu morsku ribu, svež spanac i višnje – necete imati nikakav efekat.\nVitamin D, kalcijum i fosfor – nece se resorbovati u organizmu ako uz ove dodatke jedete proizvode od soje.\nVitamin C i E – necemo iskoristiti ako uz njih pijemo kafu i caj. Kofein je antivitamin pa napitke koji ga sadrže treba piti sat i po posle jela ili posle uzimanja suplementa. Jedna cigareta ubija dnevnu kolicinu potreba organizma za vitaminom C.\nVtamin A – ce se teško resorbovati ako se unosi uz margarin i ostala ulja za kuvanje. Zato ribu i jaja radije kuvajte ili spremajte sa minimalnom kolicinom masnoce.\nAspirin uništava kalijum, kalcijum, vitamine C i B.\nAntibiotici uništavaju vitamine grupe B jer remete crevnu floru, a vitamin B se obrazuje zahvaljujuci bakterijama iz creva.\nPreviše vitamina ima nepovoljan efekat\nAko se koristi vitamin E u vidu suplementa u vecoj kolicini od potrebne, može da izazove razvoj celija koje mogu da oštete koštano tkivo i izazovu osteoporozu. Takode mogu da za 20% povecaju rizik od izliva krvi u mozak.\nPreviše vitamina C slabi imunitet i može doprineti razvoju kardiovaskularnih oboljenja kod starijih žena koje pate od dijabetesa.\nGlukozamin – je dodatak ishrani koji služi kao preventiva i lek za artritis, osteoporozu i osteoartritis. Ovaj vitamin podiže i nivo šecera u krvi pa ga dijabeticari svakako ne smeju uzimati.\nAko imate pejsmejker ili stent, glukozamin nikako ne smete da pijete. Osim toga on otežava izbacivanje tecnosti iz organizma, što smeta srcu i bubrezima.\nPošto se pravi od ljušture jastoga, oni koji su alergicni na ribu i morske plodove ne smeju da ga konzumiraju.\nKalijum – ucestvuje u regulisanju kolicine vode u organizmu. Njega takode nemojte uzimate bez konsultacije sa lekarem, jer njegova veca ili manja koncentarcija u organizmu izazivaju probleme. Nedostatak ili previše kalijuma smetaju srcu, nervima i mišicima. Neophodan je za zglobove i kosti, pa se preporucuje kao suplement kod artritisa i u menopauzi. Što manje ima vode u organizmu to mu je potrebno manje kalijuma.\nNamirnica koja ima najviše kalijuma je banana.\nKalijum ne treba da uzimaju stariji ljudi, oni koji imaju visok krvni pritisak, srcani i bubrežni bolesnici.\nSelen – je neophodan ali ga organizam ne proizvodi pa se mora unosti hranom ili u vidu suplementa. Štiteci celije od oksidacije on sprecava prerano starenje kože, mišica i mozga. Takode ucestvuje u prevenciji kardiovaskularnih bolesti i jaca imunitet, podstice izbacivanje toksina iz jetre, ukljucen je u proizvodnju hormona štitaste žlezde.\nNamirnice bogate proteinima, veoma bogate su i sa selenom c tunjevina, teleca digerica, jaja, crveno meso, žitarice, neke mineralne vode.\nNema vidljivih simptoma u slucaju nedostatka selena u organizmu, ali je poznato da je nedostatak selena izražen kod pušaca , onih koji imaju virusni hepatitis ili inflamatorni reumatizam, starije osobe.\nAko uzimate selen pridržavajte se propisane doze jer previše selena dovodi do iritacije kože.\nKalcijum – je neophodan za zdrave zube i kosti. Bez njega ne funkcionišu nervi, zgrušavanje krvi je problematicno, ne stvaraju se pojedini hormoni u dovoljnoj kolicini. Daje se deci, trudnicama i ženama u menopauzi.\nAli treba znati da sinteticki kalcijum povecava rizik od infarkta kod žena, pa ga zato obavezno uzimajte uz konsulatciju sa lekarem.\nVišak kalcijuma se manifestuje simptomima:\n– mišicna slabost\n– pojacana žed\nDa bi se kalcijum resorbovao u organizmu, uz njega morate da unosite malu kolicinu masnoce. Posle uzimanja suplementa kalcijuma obavezno popijte cašu vode.\nRiblje ulje – sadrži omega 3 masne kiseline koje su važne za pravilno funkcionisanje mozga i dobro raspoloženje. Ono povecava otpornost na stres, štiti od upala, daje gipkost zglobovima, smanjuje osetljivost na bol i ubrzava metabolizam. Povoljno utice na sagorevanju masti u organizmu i ne dozvoljava njihovo skladištenje.\nDovoljna je jedna kašika ribljeg ulja dnevno.\nEhinacea – je jedna od najdelotvornijih biljaka za jacanje imuniteta. Ona je veoma delotvorna u suzbijanju gljivicnih infekcija, a posebno kada se koristi istovremeno sa kremama, cije dejstvo pojacava.\nAko pocnete da pijete ehinaceu, pijte je 8 nedelja pa pauzirajte 2 nedelje.\nEhinaceu koristite uz konsulatcije sa lekarem, ali je ne smeju koristiti osobe koje pate od nekog autoimunog oboljenja (multipla skleroza, lupus, oboljenje štitaste žlezde).\nVP\t2021-04-24T08:56:42+00:00\t0 Comments


5. LETNJA DŽEZ AKADEMIJA NOVI SAD – DORTMUND 2015.\nLETNJA DŽEZ AKADEMIJA NOVI SAD – DORTMUND 2015.\nOd 26. jula – 3.avgusta 2015.\nBiće ovo peta po redu Letnja džez akademija Novi Sad – Dortmund ! Projekat se realizuje kao deo saradnje gradova pobratima, Novog Sada i Dortmunda. Direktna saradnja Kulturnog centra Novog Sada, sa džez umetnicima iz Dortmunda traje već 12 godina, a započela je gostovanjem Big Band-a Jazz Akademie „Glenn Buschmann“ na Novosadskom džez festivalu. Saradnju smo nastavili, širili je.\nDobijala je nove sadržaje i dimenzije, da bismo, shvativši da je već učinjeno sve što se moglo kroz rad u radionicama, došli na ideju da organizujemo Letnju džez akademiju Novi Sad – Dortmund! Opet u saradnji sa profesorom i saksofonistom iz Dortmunda, Uwe Plath – om, koji predaje na Akademie Glenn Buschmann. Saradnja sa Dortmundom je od početka bila dvosmerna. Nastavak saradnje u ovoj 2015.godini biće takođe dvosmeran.\nDragi prijatelji, želeli smo da vas podsetimo na početak rada Letnje džez akademije Novi Sad – Dortmund. Vreme je i za vaše pripreme. Od 26. jula – 3. avgusta 2015. godine Letnja džez akademija Novi Sad – Dortmund biće realizovana u Novom Sadu. I ove, kao i prethodnih godina među polaznicima će biti i muzičari iz Dortmunda.\nU protekle četiri godine kroz Letnju džez akademiju prošlo više od 280 muzičara, čija se muzika čula u Kulturnom centru Novog Sada, ali i u učionicama Muzičke škole „Isidor Bajić“, kao i na drugim lepim mesta u našem gradu. Bili su to koncerti profesora i polaznika Letnje džez akademije, organizovali smo i Jam Session svirke, od centra Novog Sada, do Petrovaradinske tvrđave.\nOve 2015.godine u program rada Letnje džez akademije Novi Sad – Dortmund uvodimo i časove pevanja. Naravno, pevalo se i u protekle četiri godine, ali ovoga puta svi zainteresovani pevači će učiti pevanje, a biće prilika da pokažu svoje umeće.Kao i svih godina do sada, u realizaciji Letnje džez akademije Novi Sad – Dortmund sarađivaćemo sa Muzičkom školom „Isidor Bajić“. Deo Programa rada Letnje džez akademije biće realizovan i u prostoru Akademije umetnosti u Novom Sadu, i to onaj koji se odnosi na časove pevanja. Prijavni formular možete preuzeti na sledećem linku\nPoštovani muzičari nastavu će u 2015.godini držati :\nUwe Plath, saksofon, Klaus Heimann, truba, Roman Babik, klavir, Sithara Schimaniak, glas, Miroslav Karlović, bubnjevi, udaraljke, Vanja Kevrešan, gitara, Fedor Ruškuc, kontrabas, Igor Molnar, bas gitara i Nemanja Zlatarev, trombon. Asistent u letnjoj džez akademiji je Milena Jančurić.\nJedan od ciljeva Letnje džez akademije Novi Sad – Dortmund je doprinos realizaciji ideje O Novom Sadu kao Evropskoj prestonici kulture u 2021.godini.\nKako je bilo na 4. LETNJOJ DŽEZ AKADEMIJA NOVI SAD – DORTMUND


Razmena USDT za XMR (Tether USD za Monero))\nRazmena USDT za XMR. Konverter Tether USD za Monero\nNa ovoj stranici možete zameniti USDT za XMR po najboljem tečaju na tržištu kriptovaluta.\nKako razmeniti USDT za XMR ?\nUnesite svoju adresu USDT pošiljaoca i svoju adresu XMR primaoca\nKonverter Quickex radi non-stop, pružajući usluge kupovine i razmene bilo kojem klijentu koji želi kupiti, prodati kriptovalute sigurno, udobno i po povoljnoj ceni. Uvek možete da računate na ponudu za Tether USD i Monero, jer naš kalkulator odabire najbolju cenu na osnovu narudžbi smeštenih na vodećim svetskim berzama kriptovaluta u stvarnom vremenu. Razmenite USDT za XMR ili obrnuto po fer stopi bez ikakvog odlaganja i odmah je primite u svoj kripto-novčanik. Kalkulator će vam pomoći da preračunate trenutni tečaj valutnog para i pomoći vam da donesete ispravnu odluku o potrebi vaše razmene.\nProvizija za razmenu Tether USD za Monero\nS Quickex razmenite Tether USD za Monero po trenutnoj stopi u stvarnom vremenu. Od naših korisnika ne naplaćujemo nikakve dodatne naknade, osim 0,3% za naše usluge razmene koje pružamo. Čitav postupak razmene traje oko 5-10 minuta.\nNakon što unesete broj novčića koji želite razmeniti i unesete adresu svog novčanika kriptovalute, naš servis će vam pružiti adresu za prenos navedenog iznosa Tether USD. XMR će biti prebačen odmah nakon što primimo vaš USDT.\nPomoću naše usluge razmene kriptovaluta možete razmenjivati USDT ne samo za XMR, već i za bilo koju drugu kriptovalutu. Quickex platforma pruža pristup razmeni za više od 140 kriptovaluta.\nSlične razmene USDT za XMR\nBitcoin to Tether USD Icon to Tether USD TomoChain (TOMO) to Tether USD OmiseGo to Tether USD Binance USD (BUSD) to Tether USD USD coin to Tether USD Basic Attention Token to Tether USD PERL to Tether USD Zcash to Tether USD BNB to Tether USD Litecoin to Tether USD XRP to Tether USD EOS to Tether USD Tron to Tether USD Stellar to Tether USD Cardano to Tether USD\nLink to Tether USD 0x Protocol Token to Tether USD Paxos Standard Token to Tether USD TrueUSD to Tether USD IOTA to Tether USD Cosmos (ATOM) to Tether USD Fetch to Tether USD MATIC to Tether USD Neo to Tether USD ALGO to Tether USD CELR to Tether USD ONE to Tether USD Enjin to Tether USD Zilliqa to Tether USD Dogecoin to Tether USD Ethereum to Tether USD\nUSDS to Tether USD Storm to Tether USD Bitcoin Cash ABC to Tether USD Tezos to Tether USD EUR to Tether USD RUB to Tether USD USD to Tether USD TRY to Tether USD GBP to Tether USD UAH to Tether USD Dash to Tether USD LOOM to Tether USD Storj to Tether USD Komodo to Tether USD Augur to Tether USD Lisk to Tether USD\nNedavne razmene Tether USD za Monero


Godišnjica časopisa: „Planeta Biznis“ za najuspešnije - Nira Press\nPočetna » Godišnjica časopisa: „Planeta Biznis“ za najuspešnije\nOvog februara navršile su se dve godine izlaženja naših časopisa Magazin Biznis i Ekonometar. Tim povodom svečanost je održana, već tradicionalno, u beogradskom Aeroklubu 21. februara, u prisustvu uglednih ličnosti iz sveta biznisa i ekonomije, poslovnih partnera i predstavnika medija. Uspešne dve godine rada Ekonometru i Magazinu Biznis na svečanosti su čestitali Slobodan Vučićević (Grand Prom i Droga Kolinska), Toplica Spasojević (ITM), Milan Petrović (Donkafe), Miroslav Miletić (Bambi–Banat), Goran Milićević (Komercijalna banka), Branislava Milunov (Delta holding), Mila Litvinjenko (Aura), Dimitrije Stamenović (Smeca), Dejan Nedić (Afirma), Ljubomir Madžar, Miodrag Zec, Danijel Cvjetićanin, Zoran Jeremić, kao i brojni drugi gosti.\nNastavljajući svoju uspešnu misiju u kojoj predstavljaju istinske vodiče kroz svet ekonomije i biznisa, Magazin Biznis i Ekonometar, kako je najavila Radojka Nikolić, glavna i odgovorna urednica ovih izdanja, od ove godine uvode priznanje “Planeta Biznis”. Ovo priznanje se dodeljuje najuspešnijima u tri kategorije: menadžeru za uspešno višegodišnje upravljanje kompanijom, finansijskoj instituciji koja daje najviše donacija lokalnoj zajednici i preduzetniku za izuzetnu inicijativu.\nKako dalje u reforme\nO nezavidnom stanju srpske ekonomije govorio je prof. dr Dragan Đuričin, predsednik Saveza ekonomista Srbije. On je naglasio da je Srbija posustala u tranzicionim reformama i da se to može sagledati u nizu pokazatelja: visokoj zaduženosti privrede i građana, pretećoj inflaciji, zaostajanju u mnogim privrednim sektorima, visokom spoljnotrgovinskom deficitu, niskoj konkurentnosti proizvoda na stranom tržištu. To znači da nam preti tranziciona recesija i zato je Srbiji, kako je naglasio dr Đuričin, potrebna nova koheziona snaga koja će ekonomiju staviti ispred politike, što je, inače, i glavna tema o kojoj je dr Đuričin govorio u intervjuu za februarski broj Magazina Biznis.\nLaureati priznanja “Planeta Biznis” ove godine su:\nMiroslav Miletić, generalni direktor Koncerna Bambi–Banat, za višegodišnje uspešno upravljanje kompanijom Bambi. U koncernu radi 25 godina, na mestu generalnog direktora izabran je pre 13 godina (pet puta biran za generalnog direktora), a pod njegovom upravom svaka sledeća godina poslovanja Bambija bila je uspešnija od prethodne. Brend „plazma“ je postao i ostao najomiljenija domaća robna marka, uz stalni uspon i rast na tržištu Srbije i u regionu.\nU kategoriji finansijskih institucija dobitnik priznanja „Planeta Biznis“ je Stavros Joanu, predsednik Izvršnog odbora Eurobank EFG Štedionica, za uspešno sprovođenje programa korporativne društvene odgovornosti, za najveću donaciju, u vrednosti od tri miliona evra, koju je jedna finansijska institucija namenila Srbiji za oblast zdravstva, edukacije i zaštite životne sredine. Samo neki od projekata su: Eurobank EFG školarina, Botanička bašta Beograd, parkovi u Pančevu, Nišu, Jagodini, na Bežanijskoj kosi, kao i najsavremeniji centar za dijagnostifikovanje i lečenje malignih bolesti, poklon Kliničkom centru Srbije.\nDobitnik priznanja „Planeta Biznis“ za preduzetništvo je Ivan Đuknić, predsednik Udruženja kultivisane borovnice iz Belanovice, vlasnik najstarije srpske plantaže borovnica koju je formirao pre dve i po decenije. Svoje poštovanje prema ovoj dragocenoj, traženoj, skupoj, a iznad svega zdravoj voćki Ivan Đuknić izražava željom da kultivisana borovnica dobije posebno i važno mesto u poljoprivredi Srbije, da bude naš izvozni adut i brend. Zato je pre dve godine inicirao formiranje Udruženja uzgajivača kultivisane borovnice. Svojom misijom smatra širenje prave priče o borovnici, atraktivnoj i traženoj voćki koja se u svetu i te kako ceni i dobro plaća.\nSpecijalno priznanje „Planeta Biznis“ dobio je Miroslav Mišković, predsednik Delta holdinga, za stvaranje najveće i najuspešnije srpske privatne kompanije. Kompanija Delta osnovana je pre 17 godina, zapošljava više od 20.000 ljudi, a u 2007. godini ostvarila je ukupan obrt od jedne milijarde i 720 miliona evra. Delta holding je najveća srpska privatna kompanija sa značajnim širenjem u regionu.\nNa svečanosti u Aeroklubu uručene su i zahvalnice predstavnicima kompanija sa kojima su časopisi Ekonometar i Magazin Biznis uspešno sarađivali na planu pi-ar i marketinga u prethodnom periodu.\nMiroslav Miletić, generalni direktor Koncerna Bambi–Banat\nNa čelu tima koji dobija\nViše je razloga zbog kojih ovo priznanje smatram najvećom nagradom koju sam dobio u svojoj karijeri. Svima koji ste se pridružili ovim ocenama zahvaljujem na hrabrosti da izdvojite jednoga među najboljima. Sigurno ste svesni naše genetske greške da će vam biti zamereno. A kada ostane zabeleženo da i ja smatram da ovo priznanje dobijam nezasluženo (jer ima daleko vrednijih po dostignućima, ličnoj umešnosti i pečatu koji ostavljaju iza sebe) onda mi ostaje samo da se nadam da ćete sledećih godina imati srećniji izbor.\nNema sumnje da ne mogu da vratim vreme i umanjim značaj 13 godina upravljanja korporacijom u mom životu, zajedničkim iskušenjima sa mojom porodicom (čiji je najvredniji predstavnik ovde večeras sa mnom i čija duša samo zna šta znači imati direktora u kući). Niko još nije smislio priznanja za porodice laureata nagrada! A ni moja malenkost se po tome ne može izdvojiti, jer ne bi bilo ovog predugačkog perioda da nije bilo njihove podrške i ljubavi.\nKada sam na Svetu Petku 1995. godine, gotovo nevoljno (i čak istovremeno sa funkcijom sudije) izabran za vršioca direktora Bambija nisu mi davali ni šest meseci na dužnosti na kojoj je moj prethodnik proveo punih 20 godina! Umni Seneka je rekao, a moj profesor Trkulja podsetio da „Čovek ne bira profesiju, već profesija bira njega“! Kad su me 2. februara 1996. godine izabrali na prvi mandat, i tako još pet puta do danas, uvek sam imao najviše još jednu godinu mandata. I tako svake godine, mnogo pre korporativnog upravljanja i neizbežne privatizacije, podnosio sam godišnji izveštaj i tražio podršku kolektiva. Svake naredne godine, iako nisam morao, postizao sam zajedno sa najboljim menadžmentom i zaposlenima u Srbiji, novu rekordnu poslovnu godinu. I tako sam, u stvari, opstajao, sve do danas, kada su sadašnji vlasnici, u dogovoru sa mnom, ovaj period potvrde, samo još skratili na svaki kvartal.\nKoncern za proizvodnju konditorskih proizvoda Bambi–Banat, sa sedištem u Beogradu, obeležio je prošle godine 40 godina uspešnog rada i liderske pozicije u najuspešnijoj prerađivačkoj grani srpske ekonomije. Bilo bi neukusno da vas uveravam u manjkavosti sopstvenog doprinosa tome. Ali, Bambi–Banat je primer izuzetnog timskog rada srpskih menadžera i njihovih stranih i domaćih konsultanata i vlasnika. Svi smo imali obavezu da uradimo ono što je nama Srbima svojstveno kao najteže: da se prilagodimo situaciji i tržištu, da shvatimo da ne postojimo zbog nas samih već zbog onih zbog kojih je nastao i sam Magazin Biznis. Možda je samo u tome, pored sjajnih brendova, vrhunskog kvaliteta, jasne poslovne filozofije i strategije, sistema upravljanja vrednostima, tajna našeg uspeha. Ako tome dodamo i Božju pomoć, neverovatnu afekciju potrošača i našu interakciju sa njihovim potrebama, mnogo rada (atipično ponovo), osećaja pripadnosti kompaniji svojstvenog samo za porodice, tradiciju i poštovanje nasleđa, onda su to moguće sintagme poslovnog uspeha i postulati poslovne filozofije koje volimo da ističemo u mnogim prilikama.\nI danas, sa samim sobom, imam mnoge nepisane dogovore, od kojih su najčasniji da neću služiti goreg od sebe, da ću priznati da ne mogu više i bolje od onoga što sam postigao do sada i da ću se povući, bez da sa sobom ponesem tu iskrzanu, klimavu direktorsku stolicu, na koju mnogi i danas jedva čekaju da sednu, dok ih ne oprlji, gore od električne stolice, najveća srpska mana, u vidu opomene, da ovde nije ništa manje cenjeno od uspeha, mirnog sna i čiste savesti.\nNi sam nisam svestan, do ovako retkih zadovoljstava, šta me nagoni da i sebe i druge primoravam na trošenje poslednjih atoma snage u dokazivanju da sam još daleko od jednom već izrečene floskule da mi je potrebno tri života za sve što sam zamislio, dva da bih realizovao a ovaj jedan da bih učestvovao u radostima i uspesima svojih najbližih, istovremeno sa uspesima i ugledom kompanije koju vodim i stvaranju novih vrednosti za sve nas koji živimo od nje.\n(Iz govora na primanju priznanja „Planeta Biznis“, 21. februara u Aeroklubu)


Najava za 1. epizodu serije Junaci našeg doba | TVINEMANIA\n18. 06. 2021. | 23:05\nFoto: Košutnjak Film / RTS\nU utorak, 17. decembra u 20:05 na Prvom programu RTS premijerno će biti emitovana 1. epizoda serije Junaci našeg doba. Serija je snimljena u produkciji Telekoma Srbije i izvršnoj produkciji Košutnjak filma.\n“Junaci našeg doba”, Milutin Mima Karadžić i Danica Radulović\n“Junaci našeg doba”, Nenad Jezdić\n“Junaci našeg doba”, Mina Lazarević i Igor Đorđević\nTagovi: Junaci Našeg DobaRTSSiniša Pavić


Milia Agios Nikitas Lefkada\nVila Milia Agios Nikitas se nalazi na šetalištu Agios Nikitasa, na oko 300 metara od obližnje, male, gradske plaže. Vila Milia je od aerodroma u Prevezi udaljena 30 kilometara. U neposrednoj blizini objekta se nalazi mala prodavnica i veći broj uslužnih objekata; taverni, ribljih restorana i kafića.\nVila Milia se sastoji od dvokrevetnih studija koji se nalaze u prizemlju i četvorokrevetnih apartmana na prvom i drugom spratu.\nPostoji mogućnost dodavanja poljskog kreveta u 1/2 studio, po ceni od 5€ po danu.\n1/2 studio 129 199 239 289 339 389 389 389 359 289 236 189\n1/2 studio 99 169 209 259 309 359 359 359 329 259 206 159\n1/2+1 studio 89 129 149 209 259 279 279 279 259 209 156 109\ntip smeštaja 26/06 11/07 26/07 10/08\n1/2 studio 877 1077 1077 1017\n1/2+1 studio 1016 1226 1256 1196


Obeležena 71. godišnjica bitke na Kadinjači – Nadlanu.com\nObeležena 71. godišnjica bitke na Kadinjači\nObjavljeno 29. nov 2012. / 13:03:30\nNa Kadinjači je u četvrtak obeležena 71. godišnjica istoimene bitke u kojoj je 1941. godine stradao Radnički partizanski bataljon koji je od napada nemačkih okupatora i njihovih domaćih saradnika branio "Užičku republiku", prvu slobodnu teritoriju u okupiranoj Evropi u Drugom svetskom ratu.\nVence sa cvećem na spomen obeležje Kadinjača su položile delegacije Vlade Srbije, SUBNOR-a, Vojske Srbije, Grada Užica, boračkih organizacija i porodice poginulih boraca.\nSvečanosti polaganja venaca prethodio je parastos herojima Kadinjače koji je služilo svestenstvo užičke crkve, intoniranje državne himne i počasna paljba.\nIzaslanik Vlade Srbije, ministar prosvete Žarko Obradović, rekao je na Kadinjači da je sećanje na ovu bitku ispunjeno ponosom, poštovanjem i nezaboravom na sve borce narodnooslobodilačke borbe i antifašističkog otpora, a posebno na hrabre borce Radničkog partizanskog bataljona koji nisu napustili svoje položaje, već su se junački suprotstavili nadmoćijem neprijatelju.\nObradović je rekao da se “srpski narod nikada nije dvoumio izmedju sile i vrednosti koje je branio, i zato on spada u red velikih istorijskih naroda, jer veličinu jednog naroda ne odredjuje njegov broj ni teritorija na kojoj živi, već dela i žrtve koje je podneo za dobrobit i slobodu svog i drugih naroda”.\nKADINJAČA, 29. novembra 2012. (Beta)\ndrugi svetski ratkadinja?a\nSednica Odbora za KiM 6. decembra\nProšle su 72 godine od Hitlerovog bombardovanja Beograda 6. aprila


Kantonalna uprava za inspekcijske poslove KS će pojačat inspekcijski nadzor za vrijeme prvomajskih praznika | Kantonalna uprava za inspekcijske poslove\nKantonalna uprava za inspekcijske poslove KS će pojačat inspekcijski nadzor za vrijeme prvomajskih praznika\nInspektori Kantonalne uprave za inspekcijske KS, svako iz svoje nadležnosti će, tokom 1. i 2.maja, provoditi pojačane inspekcijske nadzore na području Kantona Sarajevo, što je danas najavljeno na zajedničkoj konferenciji za novinare Vlade KS i Kantonalne uprave za inspekcijske poslove KS.\nTim povodom novinarima su se obratili premijer KS Edin Forto, direktor Kantonalne uprave za inspekcijske poslove KS Fahir Halilović, glavni veterinarski inspektor Selmir Velić, te šefice Inspektorata rada, zaštite na radu i socijalne zažtite i Inspektorata sanitarne, zdravstvene, farmaceutske i inspekcijse za hranu, Muvedeta Šetić i Amela Babić.\nTom prilikom premijer KS uputio je apel poslodavcima da po mogućnosti ne rade za prvomajske praznike.\n“Vlada apeluje na poslodavce da ne rade za 1. maj, Međunarodni praznik rada, a u slučaju da nisu u mogućnosti obustaviti rad, apelujemo da poštuju Zakon i plate radnike adekvatno”, poručio je u svom obraćanju premijer KS Edin Forto.\nDirektor Kantonalne uprave za inspekcijske poslove KS Fahir Halilović najavio je da će pojačane inspekcijske nadzore vršiti inspekcija za hranu, sanitarna, veterinarska, inspekcija rada, tržišno-tuistička, šumarska, saobraćajna, komunalna, te inspekcija zaštite prirode.\n“Šumarska inspekcija će svoje aktivnosti provoditi na lokalitetima i mjestima gdje se očekuje veći broj izletnika, a sve s ciljem sprečavanja šumskih požara i nelegalne sječe šuma. Komunalna inspekcija će, u saradnji s komunalnim preduzećima "Rad" i "Park" pratiti održavanje čistoće na javnim i zelenim površinama, a inspekcija zaštite prirode će djelovati na zaštićenim područjima Vrelo Bosne, Bijambare, Skakava, Bentbaša i Trebević. Saobraćajna inspekcija će vršiti nadzor nad nelegalnim taksistima i nelegalnim kombi prijevoznicima, posebno na putnim pravcima koji vode prema izletištima u KS, precizirao je direktor Halilović.\nVeterinarska inspekcija je intenzivirala nadzore već od 24.aprila 2019.godine kontrolama prometa životinja na Stočnoj pijaci u Bojniku, kao i kontrolama trasporta životinja i proizvoda životinjskog porijekla.\n“U ranim jutranjim satima na području Vogošće inspektori su, u saradnji sa policijom, oduzeli 34 životinje bez veterinarsko-zdravstvene dokumentacije/svjedodžbe o zdravstvenom stanju. Za iste je određen karantin radi pretrage na brucelozu. Zbog neposjedovanja veterinarsko-zdravstvenih oznaka jutros je oduzeto i 607 kg junećeg i telećeg mesa, koje će biti neškodljivo uništeno”, istakao je Selmir Velić, glavni inspektor veterinarske inspekcije.\n"Kantonalni sanitarni i inspektori za hranu tokom prvomajskih praznika će vršiti pojačani nadzor iz svoje nadležnosti nad prometom hrane na sarajevskim izletištima, gdje se očekuje veliki broj posjetilaca. Predmet kontrole će biti zdravstveno-higijenska ispravnost hrane i uslova prodaje, odnosno svih faktora koji mogu ugroziti zdravlje, a s ciljem zaštite zdravlja i života građana u KS", najavila je šefica Inspektorata zdravstvene, sanitarne, farmaceutske i inspekcije za hranu Amela Babić.\nIz Inspektorata rada, zaštite na radu i socijalne zaštite su napomenuli da Zakon o radu ne zabranjuje rad u vrijeme praznika, već propisuje da radnik ima pravo na povećanu plaću za rad i propisuje novčane kazne u slučaju da poslodavac radniku uskrati pravo na povećanu plaću.\n"S obzirom da je najveći broj radnika, koji rade na dan praznika angažovan na poslovima trgovine i ugostiteljstva, to će poseban fokus inspekcije rada biti poslodavci u navedenim djelatnostima. Za sve radnike koji su u radnom odnosu i za koje se utvrdi da su radili na dan praznika postupajući inspektori će poslodavcima narediti dostavljanje dokaza o uvećanju plaće. Upravo djelovanjem inspektora rada za oko 2.500 radnika koji su radili za posljednja tri praznika omogućeno uvećanje plaće u skladu sa kolektivnim ugovorom, pravilnikom o radu i ugovorom o radu, što su poslodvci i ispoštovali", kazala je glavna inspektorica rada, zaštite na radu i socijalne zaštite Muvedeta Šetić.\nNa kraju obraćanja svim građanima KS direktor KUIP-a Fahir Halilović je uputio čestitku povodom predstojećeg Međunarodnog praznika rada uz napomenu da svrha inspekcijskih kontrola nije represivno djelovanje, već prije svega poduzimanje preventivnih i korektivnih mjera.


Engleska pobedila Ukrajinu sa 1:0 i prošla u četvrtfinale\nBerlin i Minhen se kandidovali za organizaciju EP 2020. Za sada samo dva stadiona spremna za EP 2016. u Francuskoj Minhen se prvi prijavio za organizaciju utakmica na EP 2020. Mitrović: Matić hoće da igra za Srbiju Karadžić informisao Marićevu o planovima organizacije EP Mlada reprezentacija Srbije u Grupi devet u kvalifikacijama UEFA: EP 2020. u 13 zemalja, i manji da učestvuju Francuska veruje da će imati 10 stadiona za EP 2016 Mlada reprezentacija Srbije sa Englezima u revanšu baraža Vi se nalazite ovde:\nDONJECK, 19. juna 2012. - Fudbalska reprezentacija Engleske plasirala se u četvrtfinale Evropskog prvenstva, pošto je večeras u trećem kolu pobedila Ukrajinu u Donjecku sa 1:0 i osvojila prvo mesto u Grupi D.\nJedini gol na utakmici postigao je Vejn Runi u 48. minutu.\nEnglezi će u četvrtfinalu igrati protiv Italijana, koji su zauzeli drugo mesto u Grupi C, dok Ukrajinci nisu uspeli da prodju dalje.\nUkrajincima je bila potrebna pobeda da bi se plasirali u ccetvrtfinale ssampionata koji organizuju sa Poljskom, pa su utakmicu pocceli ofanzivno, kontrolisali igru tokom vechine prvog poluvremena, ali u tom delu igre nisu uspeli da stvore nijednu ozbiljniju ssansu.\nEnglezi su u prvom poluvremenu imali jednu dobru priliku, kada je Runi posle centarssuta Esslija Janga ostao sam na petercu, ali je losse zahvatio loptu i ona je otissla pored gola.\nVodjstvo Englezima Runi je u 48. minutu doneo posle velike gresske protivnicckih fudbalera.\nStiven Dzzerard je centrirao sa desne strane, dva ukrajinska igracca zakaccila su loptu, ona je potom prossla ispod ruke golmana Andreja Pjatova i dossla do Runija, koji je ostao neometan na drugoj stativi i samo je chussnuo u prazan gol.\nDomachini prvenstva su potom ponovo krenuli ofanzivno i 15 minuta posle primljenog pogotka stvorili dve velike prilike.\nPrvo je posle centarssuta Andreja Jarmolenka sa leve strane Artem Milevski neprecizno ssutirao glavom sa pet metara, iako je bio neometan, a potom je najvechu ssansu na utakmici propustio napadacc Marko Devich.\nJevgenij Konopljanka je dodao do Devicha, a Srbin sa ukrajinskim pasossem je izassao sam ispred golmana i ssutirao sa 11 metara, a lopta je zakaccila Dzzoa Harta i krenula ka golu, odakle je izbacio Dzzon Teri.\nPonovljeni snimak je pokazao da je lopta pressla gol-liniju pre nego ssto je Teri izbacio, ali i da je napadacc Ukrajine bio u ofsajdu.\nUkrajina je posle te ssanse nastavila da napada, ali nije uspela da stvori nijednu ozbiljniju ssansu, pa su Englezi dossli do pobede i prolaska u ccetvrtfinale.\nU drugoj utakmici Grupe D SSvedjani su u Kijevu pobedili Francusku sa 2:0.\nEnglezi su u Grupi D zavrssili na prvom mestu sa sedam bodova, ispred Francuza sa ccetiri, dok su trechi Ukrajinci sa tri boda, koliko imaju i poslednjeplasirani SSvedjani.\nEngleska che u ccetvrtfinalu igrati 24. juna u Kijevu, dok che se Francuzi sastati sa SSpancima dan ranije u Donjecku.\nFoto: BETAPHOTO/AP/Matthias Schrader


Archive for\tаприл, 2017\n10 najvećih saveta Vorena Bafeta\nDanašnja tema su najpoznatiji citati jednog od najuspešnijih poslovnih ljudi na svetu – Vorena Bafeta. Voren već decenijama sledi sopstveni sistem vrednosti koji mu pomaže da lakše donosi odluke, kako životne tako i profesionalne. Njegove najznačajnije misli mogu pomoći svakom pojedincu u izgradnji sopstvenog životnog stila. Bafetova pravila investiranja: „Pravilo…\nAko osećate da Vam je teško da dosledno sledite svoj plan za trgovanje, postoji velika verovatnoća da su to zapravo posledice problema vezanih sa disciplinom. Neki trejderi jednostavno nisu u stanju da naprave jednostavan i reallističan plan trgovanja ili samo nemaju dovoljno iskustva u trgovini na Forex-u, pa kada se…


Ovo je udarac za čovječanstvo\n"Svi govorimo s vrlo jakim emocijama, svi smo bili povređeni. Ljudi smo sportskog karaktera i vrlo takmičarski nastrojeni, svi bismo voleli da osvojimo titulu i to je prva pomisao onih koji se bave sportom. Međutim, postoje drugi parametri. Niko ne bi proslavio ili uživao u osvajanju titule, ali to bi bilo priznanje za uloženi trud. Lično, poštujem one koji su plaćeni za donošenje takvih odluka", rekao je Đorđević za jednu radio-stanicu u Italiji.\n"U svakodnevnom smo kontaktu, imamo grupni razgovor i trudimo se da zadržimo dobru psihologiju. Кada profesionalac uđe na svoje radno mesto, mora da ima čistu glavu, ne sme da bude preokupiran bilo čime, uključujući opasnosti koje mogu postojati. To je pitanje koje pokušavamo da izbegnemo, iako mislim da će dugo biti u glavama svih".\n"Naši životi su puni rukovanja, zagrljaja, ličnih kontakata, ne samo u sportu, svuda. Nadam se da ćemo im se uskoro vratiti i ako sport treba da prenese poruku, mi smo spremni da to učinimo. Ova pandemija predstavlja udarac za čovečanstvo, ali ćemo je prevazići", zaključio je.


Trener Novog Pazara - Ovoliko problema nisam očekivao\nBiti trener Novog Pazara i bilo kog drugog tima Prve lige, pa i većine superligaša, nije isto. Lupa kojom se posmatra njegova pozicija skoro pa da je unikatna.\nViše preuveličava nego što uveličava. Trener Novog Pazara je slavljen ili na stubu za "odstrel". Kakva je pozicija današnjeg Novog Pazara i njegovog šefa pokušavamo da otkrijemo kroz razgovor s Marjanom Živkovićem, trenerom kojeg je deo publike u jednom trenutku i iz nepoznatih razloga uzeo na zub.\nPosle Temnića i Proleter je odneo bod iz Novog Pazara. Posle svega što je viđeno rekli ste da taj remi doživljavate kao pobedu.\n- Sa svih strana "tuku" nas s ciljem da duboko potonemo. Hoće da nas udave, a neće uspeti. Razočaran sam ponašanjem sudije, posebno komentarima i podrškom upućenom za vreme utakmice gostujućim fudbalerima. To nije normalno. Pokazalo se da brojni telefonski pozivi mojim igračima u nedelji uoči utakmice nisu bili slučajni.\nTrenutno mesto na tabeli ne daje velike izglede Novom Pazaru da će se posle samo godinu dana vratiti u elitnu ligu. Kakvi su izgledi da Pazar od naredne sezone ponovo gledamo među superligašima?\n- Hajde da razmišljamo glavom, ne srcem. Kad jedan klub ispadne iz najbolje lige to znači da je u toj sezoni imao mnogo problema. U tom slučaju on ima samo jedan cilj, da ponovo stane na zdrave noge. Znači, da obezbedi budžet za takmičenje, vrati sva ili gotovo sva dugovanja i da u klub na čelne funkcije dođu kvalitetni kadrovi. Tek u drugoj sezoni ciljaju se najviši dometi. Kad se do cilja dođe u prvoj sezoni, bez korenitih promena, od toga vajde nema niko. Iz ovoga što sam rekao ne treba donositi prerani zaključak, jer mi ne odustajemo od Super lige. Iskreno, očekivao sam probleme, ali ne u ovolikoj meri.\nNovi predsednik Ćerim Šemsović prihvatio se ,,vrućeg krompira" i odustao pre kraja polusezone. Situacija u klubu daleko je od potrebne za ostvarivanje velikih ambicija.\n- Da nije bilo Ćerima Šemsovića ko zna u kojoj ligi bi Novi Pazar sada bio. Nije lako raditi na zahtevnom projektu kad ostanete sami. Dozvoljavam mogućnost da grešim, kad ovo kažem, jer u klubu nisam tri godine, već samo tri meseca. LJudi koji su trenutno u klubu, na čelu sa Dinom Gicićem, daju sve od sebe, mnogo je teško, ali svaka im čast\nDa bi se došlo do Super lige osim novih ljudi na čelnim funkcijama potrebni su i kvalitetni igrači. Ima li Novi Pazar tim za visoke domete?\n- Nismo slabiji od grupe u kojoj su vodeći timovi, to je sigurno. Međutim, na to pitanje odgovoriću na sledeći način. Nemoguće je u jednom prelaznom roku selektirati najbolju ekipu, ona se dobije tek pošto se odrade tri do četiri prelazna perioda. To ne uspevaju ni oni sa najviše novca, a kamoli klubovi kao mi, kojima je nemanje finansija veliki problem. U šampionat smo ušli sa trojicom igrača iz prošle sezone i 17 novajlija. Ne postoji niko ko može da pogodi svih 17 fudbalera.\nIgrači koje vodite su oni koje ste i želeli da imate kad ste dolazili u klub?\n- Dobar deo fudbalera koje smo voleli da vidimo u Pazaru, nije hteo da dođe. Jedan od glavnih razloga, izuzmemo li odlaska u Super ligu i inostranstvu, je loš imidž kluba stvoren poslednjih godina zbog potezanja tužbi protiv kluba većine bivših igrača, kojima nije isplaćen novac po ugovoru. Svi koji vole Novi Pazar moraju da znaju i ovi koji su došli ne bi došli da nije bilo Ćerima Šemsovića i njegove upornosti.\nDeo publike dugo je kritikovao vaš rad. Nezadovoljni igrom, rezultatima i sastavom koji izvodite, skoro da vam nisu dali priliku da se opustite.\n- Ne znam čija sam bio meta, ali kritika ako je bazirana na činjenicama je sasvim u redu. Kad proizilazi iz analize učinjenog protiv nje nemam ništa. Imamo samo dva poraza, od Radničkog, kog smo nadigrali i nedavno u Pirotu, gde ništa osim gubitka bodova nismo ni zaslužili. Previše nerešenih rezultata kvare utisak, a sa samo dve pobede umesto tih remija bili bismo u grupi vodećih. Imamo igru i karakter, što smo pokazali protiv Inđije, u utakmici kakvu kao trener nikada ranije nisam vodio. Posle 3:0 za nas protivnik je izjednačio, da bi moj tim postigao i četvrti gol i pobedio. Po nekom nepisanom pravilu uglavnom se dešava obrnuto, pa ekipa koja je u naletu postiže i četvrti gol i pobeđuje. Do mišljenja publike mi je mnogo stalo, ali valjalo bi ponekad biti i realan. Nama je potrebna podrška ne samo kod vodimo 2:0, nego i kad je 1:1, ili kada gubimo 0:1. Protiv Proletera nas je ponela, da je nismo imali ne verujem da bi stigli do boda. Drugo, ako je u pitanju humor, tu vrstu humora u kojem se traži da u igru ubacim Alivodića, priznajem, ne razumem. Od mene se zahtevalo da u nekim utakmicama uvedem u teren Bajramlića, a dečko je tri nedelje bio ozbiljno povređen. Mogu da razumem da publika ima svoje igrače - favorite, ali bih voleo da i ona shvati da fudbalere niko ne poznaje bolje od nas koji sa njima živimo iz dana u dan.\nDa danas treba da dođete iz Pirota u Novi Pazar da li biste doneli istu odluku?\n- Naravno. Skoro da ne postoji moj prijatelj a da se nije čudio odluci što napuštam stabilan klub kakav je Radnički. Ambicija da radim u Super ligi je nešto što me vodi kroz ovaj posao. Najviše bih voleo da mi se tako nešto dogodi sa Novim Pazarom, ako se to ne desi, mišljenja sam, da se preko Pazara za razliku od ostalih klubova lakše dolazi do tog cilja. Nisam od onih trenera koji do elite želi na brz i lak način, jer verujem da je to put koji vodi ekspresnom silasku sa velike scene. Postepeno pečem ovaj surovo teški zanat ne koristeći prečice, koje neretko znaju da vam se obiju o glavu i to onda kad vam je do posla najviše stalo.\nVruće gostima, vruće i nama\n- Imao sam 16,5 godina kada sam debitovao za prvi tim Radničkog iz Pirota - priseća se Živković. Koliko pamtim tada smo igrali Međurepubličku ligu u kojoj je bio i Novi Pazar. Sećam se utakmice dva tima u Pazaru, ubedljivo smo izgubili - 3:0. Pamtim dobro Ugljanina, bio je zvezda. Nisam zaboravio koliko je teren u Pazaru vruć za gosta, a sad sam upoznao i onu drugu stranu, da je vruć i za domaći tim, iskren je Živković.\nPešić - veliki prijatelj\nMarjan Živković je prijatelj sa brojnim poznatih ličnosti iz sveta fudbala i sporta. "Negujem veliko prijateljstvo sa Miloljubom Ostojićem, bivšim trenerom Crvene zvezde i Obilića, kao i sa Turčinom Nađi Šensoiem. Nije se mnogo eksponirao u našem fudbalu, a sjajan je stručnjak i još bolja ličnost. Sarađivali smo pre 6,7 godina u BSK Borči. Radio je jedno vreme u Fenerbahčeu, Genčelbirligiju, Slaviji iz Sofije i Azerbejdžanu, da bi prošle godine sa Pelisterom osvojio Kup Makedonije. Sa njima sam u stalnom kontaktu i rado prihvatam sve savete, jer im verujem. Dok je bio živ dugo sam se družio i sa našim bivšim selektorom Slobodanom Santračem. Ponosan sam na prijateljstvo s mojim sugrađaninom, košarkaškom legendom, Svetislavom Pešićem. Omogućio mi je da se trenerski usavršavam u Bajernu kod Žozepa Gvardiole, to je iskustvo koje nema cenu", ističe Marjan Živković.\nDo boda u nadoknadi\nNovi Pazar se spasio poraza u 12. kolu Prve lige golom Denisa Ristova u prvom minutu nadoknade vremena, do tada je Proleter iz Novog Sada na Gradskom stadionu imao prednost do koje je došao golom Mirosavljeva u 55. minutu. Nerazumnim odlukama, sudija Milan Ilić iz Ćuprije dospeo je u centar pažnje, a Novopazarci su njegovo suđenje ocenili skandaloznim.


Novac uplaćen Luci Bar je potraživanje, a ne pomoć\nPojasnili uplatu iz vlade cg\n“U 2019. godini Luka Bar AD nije koristila budžetska sredstva, a nije imala ni potrebe za istim, jer je poslovnu 2019. završila sa pozitivnim rezultatom”, saopštili su iz Luke.\n1786 pregleda\t2 komentar(a)\nKompaniji Luka Bar je u 2019. uplaćeno 324.446 eura, ali ne na ime državne pomoći, već se to odnosi na potraživanje Luka Bar prema državi, po osnovu pravosnažne sudske presude iz 2009. i zaključka Vlade iz 2010. godine, saopštili su iz većinski državne kompanije, pojašnjavajući dio teksta: „Podijelili 28,6 miliona bez ocjene je li to zakonito”.\nDržavna revizorska institucija je utvrdila da je Vlada sa tekuće budžetske rezerve u 2019. isplaćivala novac preduzećima Luka Bar, Skijališta Crne Gore i Regionalni vodovod od ukupno 8,37 miliona bez prethodnog mišljenja Agencija za konkurenciju, što su “Vijesti” prenijele.\nDodali su da iako je, zbog pandemije, došlo do globalnih poremećaja na tržištu lučkih usluga, nastavljen je pozitivan trend u poslovanju preduzeća ove godine te da su parametri značajno bolji u odnosu na uporedni period lani. Navode i da su pokazali društvenu odgovornost kroz više donacija za bolnicu u Baru i NKT.\nLuka BarDRIVlada Crne Gore\n08.03. 13:59 h\t1636\t129872\t12\n08.03. 14:43 h\t729\t92372\n08.03. 17:41 h\t2005\t74043\n08.03. 08:26 h\t60\t72151\n08.03. 15:27 h\t576\t70547\n08.03. 13:59 h\t438\t1636\t12\n08.03. 17:41 h\t220\t2005\n08.03. 20:04 h\t135\t2369


Najsiromašniji nobelovac sveta - Saša Ilić - Peščanik\nNije prošlo mnogo vremena od trenutka kada je mandatar Aleksandar Vučić, na jednoj od brojnih konferencija za novinare, naveo sve bolne stvari iz agende koje tokom leta čekaju Vladu, koju on neće formirati sve do poslednjeg zakonskog dana. Jedna od tih bolnih stvari bila je i komemoracija srebreničkim žrtvama koja je tokom prošle godine protekla u znaku skandala izazvanog Vučićevom posetom. Najnovija vest koja je stigla iz Srebrenice kaže da Vučić ne treba da brine više o toj tački, jer je Organizacioni odbor za obeležavanje genocida u Srebrenici doneo odluku „da je državni vrh Srbije nepoželjan na komemoraciji u Potočarima zbog negiranja genocida u Srebrenici i nepoštovanja žrtava i njihovih porodica“. Na to se Vučić samo osmehnuo, dodavši kako su Bošnjaci dobrodošli u Srbiji kao i „da o Srebrenici misli isto što i prošle godine“. Na kraju je prokomentarisao kako je doskora bio dobrodošao u Srebrenicu, ciljajući na investicionu konferenciju „Srebrenica 2015“, kada je pod geslom pomirenja zapravo donirao veliku svotu novca Republici Srpskoj. Zato je Milorad Dodik, kao korisnik investicija državnog vrha Srbije, javno napao Ćamila Durakovića zbog njegove „neprimerene izjave“, jer „Srebrenica je Republika Srpska“. Uostalom, ovih dana RS može da se pohvali nekim mnogo lepšim stvarima koje je u pregalačkom radu sa Srbijom, njenim rukovodstvom, stručnim kadrovima i novcem uspela da realizuje. U pitanju je, naravno, Andrićgrad, veliki zajednički projekat koji je izgrađen kao kontrapunkt Potočarima i bošnjačkom viđenju recentne prošlosti. U toj vojarni kulture, za koju se nikada nije saznalo koliko je koštala budžet Srbije, organizovan je Prvi sajam knjiga, i to u saradnji Beogradskog sajma i Javne ustanove „Andrićev institut”.\nU centru zbivanja je ponovo Andrić, u poznatoj vidovdanskoj interpretaciji, koju je iznedrila beogradska filološka škola, čiji su predstavnici razmešteni po institucijama Andrićgrada kao garanti očuvanja poretka i interpretacije prošlosti. Zabavni deo poveren je direktoru Emiru Kusturici, koji je za ovu priliku doveo bivšeg predsednika Urugvaja Hosea Muhiku, tzv. najsiromašnijeg predsednika sveta o kome je naš režiser snimio dokumentarni film Poslednji heroj. Kusturicu je zainteresovala biografija ovog političara pre svega jer je u njoj prepoznao ono čemu i sam teži: „Shvatanje života kroz levičarske ideje i gnušanje prema bogatstvu i moći“. Istim stvarima je fasciniran i premijer Vučić, koji je primio Muhiku uoči otvaranja Prvog sajma knjiga u Andrićgradu, kada je s njim porazgovarao o brexitu i jačanju saradnje sa Južnom Amerikom. Tržišni deo sajma liči na panađur, na kome učestvuju i brojni izdavači iz Srbije, koji su iskoristili priliku da bez plaćanja carine i poreza izvezu svoje knjige u BiH. Oni to uostalom neprestano rade, a Prvi sajam knjiga u Andrićgradu je samo ozvaničenje tog nelegalnog poslovanja. Programski deo Sajma knjiga je preslikani koncept programa Beogradskog sajma knjiga u malom, koji se poslednjih godina realizuje u svetlu naprednjačkih ideja: Kosovo, Srbija, godišnjice i pomeni, nezaobilazni Bećković i P70. Glavna krilatica Sajma je „Riječi lete a knjige ostaju“. Međutim, ovo državno bagatelisanje Andrića, na kome je više puta do sada izvršena politička intervencija, dovela je do toga da od njegovog dela nije ostalo ništa.\nAndrićevo delo ušlo je u talas intenzivne politizacije nakon 2000. godine, što će isplivati na svetlo dana pre svega kroz državne leksikografske projekte. Prvi i veliki zahvat učinjen je u Srpskom biografskom rečniku iz 2004, za koji je odrednicu o Andriću na sedamnaest stubaca napisao Jovan Delić. Pisac je u ovom tekstu predstavljen kao književnik i diplomata, i u skladu sa tim, detaljno je razrađen njegov put, od angažmana u “Mladoj Bosni”, preko brojnih poratnih aktivnosti pri Ministarstvu spoljnih poslova Kraljevine Jugoslavije, do kraja života. Interpretativni okvir je sa Bosne pomeren ka jugoslovenskom okviru, sa posebnim akcentom na Andrićevim književnim vezama sa Srpskim književnim glasnikom, Srpskom književnom zadrugom, SANU i što je još važnije, povučena je demarkaciona linija sa hrvatskom književnošću. Kuriozitet ovog izdanja je stranica na kojoj počinje tekst o Andriću, gde je odrednica o slavnom piscu postavljena pored daleko kraće, ali svakako kontekstualno bitne, odrednice o izvesnom Živoradu Andriću, “majoru, četniku” iz Topole. U donekle prerađenom obliku, ova odrednica je preštampana u Srpskoj enciklopediji čiji prvi tom je izašao 2010. godine u izdanju Matice srpske, SANU i Zavoda za udžbenike. Ova Delićeva odrednica doživela je prethodno još jedno izdanje, u Enciklopediji srpskog naroda koja je objavljena 2008. a čiji je urednik bio Radoš Ljušić. Delićeva odrednica je za ovo izdanje skraćena bar deset puta ali je zato osnovni podatak o piscu proširen za jedan član. Andrić je, dakle, ne samo književnik i diplomata, već i član SANU. “Svoju poetiku povezuje sa nar. poezijom, mitom, Njegošem i Vukom…”, potcrtao je Delić, lišavajući ga svih poetičkih uticaja književne kulture Istoka i Zapada bez kojih Andrić ne bi bio moguć kao pisac.\nJedna od poslednjih leksikografskih intervencija izvršena je 2012. u dnevnom listu Press, gde je Andrić u okviru rubrike “Najvažniji Srbi 20. veka”, konačno uvršten u „panteon“ zajedno sa Kusturicom, Nikolom Pašićem, Živojinom Mišićem, Radomirom Putnikom, Patrijarhom Pavlom i Nikolom Teslom. Njegovo književno delo svedeno je na odlomak poznat kao „Danak u krvi“, dok je on sam predstavljen kao “veliki Srbin, pisac i diplomata”. Naveden je podatak da je 1939. godina u njegovom životu bila važna po tome što je kao diplomata upoznao Adolfa Hitlera ili da mu “u Zagrebu nije bilo sasvim udobno, zbog čega je diplomatsku karijeru počeo u Beogradu”. Od “zanimljivosti”, tu su podaci o Andrićevom masonstvu, vezi sa Krklecovom ženom kao i podatak o njegovom referatu “O arbanaškom pitanju” iz 1939. Tako je od književnika Ive Andrića ostalo tek nekoliko trivijalnosti, dok je sam prerastao u jak politički simbol za konstrukciju identiteta i razračunavanje sa susedima, čiji se epicentar nalazi u Kamengradu, u koji je Srbija uložila ne samo novac, već i stručne resurse, podržane kod ministarstava kulture i nauke.\nMoglo bi se reći da je u ovom procesu rastakanja Andrićevog simboličkog kapitala najnečasniju ulogu imala Zadužbina koja nosi njegovo ime, a na čijem čelu danas stoji Miro Vuksanović, kao predsednik njenog Upravnog odbora. Ona je osnovana prema testamentarnoj volji Ive Andrića, čija je poslednja želja bila da se njegova zaostavština „sačuva kao celina i da se, kao legat odnosno, zadužbina, nameni za opšte kulturne i humanitarne potrebe“. Od Andrićeve oporuke, međutim, nije ostao ni kamen na kamenu. Usled brutalne politizacije, njegovo delo je ispražnjeno od značenja, a prazna skulptura koja podseća na ovog pisca stoji na trgu u Andrićgradu kao opomena, da uprkos političkim bakhanalijama koje nam se svakodnevno serviraju, pod Koštunicom, Tadićem ili Vučićem, svejedno, reči lete ali Srebrenica ostaje.


Faktor | Porodice 12 žrtava genocida dosad dale saglasnost za ukop u mezarju u Potočarima\n01.05.2021. / 09:26\nPorodice dvanaest žrtava genocida počinjenog u julu 1995. godine u Srebrenici do sada su dale saglasnost za ukop posmrtnih ostataka njihovih najmilijih na kolektivnoj dženazi 11. jula u Memorijalnom centru Srebrenica - Potočari.\n- Ovo još nije konačan broj žrtava koje će biti ukopane na zajedničkoj dženazi u Potočarima ove godine. Porodice koje se do sada nisu odlučile za ukop posmrtnih ostataka ranije identifkovanih žrtava, čiji posmrtni ostaci su smješteni u Podrinje identifikacionom centru u Tuzli, i dalje imaju vremena za takvu odluku, do samog dana dženaze - pojasnila je Emza Fazlić, glasnogovornica Instituta za nestale osobe Bosne i Hercegovine.\nPrema njenim riječima, u prostorijama Podrinje identifikacionog projekta nalaze se posmrtni ostaci još 36 žrtava koje su njihove porodice također identifkovale, ali još nisu dale saglasnost za ukop.\n- Razlog tome uglavnom je nekompletnost pronađenih skeletnih ostataka. U nekim slučajevima radi se o samo nekoliko pronađenih kostiju. Porodice ne gube nadu da će se u narednom periodu pronaći i preostali dijelovi skeleta ovih žrtava, pa odlučuju čekati još neko vrijeme do konačne odluke o ukopu - izjavila je Fazlić.\nIstakla je da se u prostorijama Podrinje identifikacionog projekta nalaze posmrtni ostaci još 98 žrtava genocida u Srebrenici, koji su identifikovani uz pomoć DNK analize.\n- Porodice ovih žrtava su obaviještene o utvrđenim identitetima, ali one još nisu prihvatile poziv i pristupile konačnoj identifikaciji. Prema dosadašnjim identifikacijama, odnosno saglasnostima za ukop, ove godine će biti ukopan jedan maloljetnik te jedna žena. Najmlađa žrtva koja će se za sada ukopati imala je 17 godina u momentu kada je ubijena. Posmrtni ostaci ovog maloljetnika ekshumirani su iz masovne grobnice Čančari na području Zvornika. On je identifikovan 2013. godine, ali porodica se na njegov ukop odlučila tek ove godine, osam godina nakon identifikacije - kazala je Fazlić.\nPrema njenim riječima, najstarija žrtva je imala 56 godina.\n- Radi se o muškarcu čiji su posmrtni ostaci ekshumirani u Pusmulićima, a porodica je posmrtne ostatke identifikovala ubrzo nakon njihovog pronalaska te se odlučila za ukop na ovogodišnjoj kolektivnoj dženazi. Žena koja će se ukopati ove godine u momentu stradanja imala je 24 godine - pojasnila je Fazlić.\nU narednom periodu zakazano je nekoliko identifikacija u Podrinje identifikacionom projektu, pa će i u tim slučajevima porodice odlučivati o ukopu na ovogodišnjoj kolektivnoj dženazi.\nDo sada su u Memorijalnom centru Srebrenica – Potočari ukopane 6.652 žrtve genocida dok je izvan Memorijalnog centra, u drugim mezarijma, a prema željama porodica, ukopano još 237 žrtava. Na području Srebrenice traga se još uvijek za oko 1.000 nestalih osoba.\n- Apelujem ovim putem na sve one koji imaju bilo kakvu informaciju koja bi mogla dovesti do pronalaska posmrtnih ostataka nestalih osoba da konačno progovore i na taj način omoguće konačan smiraj žrtvama i olakšaju njihovim porodicama. Mogu to učiniti anonimno, pozivom na besplatni broj 080020107 ili prijavom lokacije na mapi koja se nalazi na slijedećem LINKU - dodala je Fazlić.\nINOBiHdženaza u PotočarimaEmza Fazlić\nFazlić: Institut za nestale BiH nedavno je dobio zahtjev od Ukrajine za pomoć\nTuzla i Goražde: Identifikovano pet žrtava proteklog rata\nTraga se za 7.628 osoba\nIma ljudi koji znaju gdje su masovne grobnice, došlo je vrijeme za plaćanje informacija o lokacijama\nDanas će penzioneri, borci, civilne žrtve rata saznati kada će od Vlade FBiH dobiti po 100 KM\nRudari stigli u Sarajevo, pogledajte protestnu šetnju ka Vladi FBiH


Mitrović o drugoj i trećoj fazi digitalizacije\nMinistar komunikacija i transporta u Savjetu ministara Vojin Mitrović održao je telefonski sastanak sa zamjenicom šefa Misije u Ambasadi SAD u BiH Elen Džermejn o drugoj i trećoj fazi digitalizacije, odnosno njenom uspostavljanju na kompletnom području BiH.\nOvom je prethodio sastanak sa ambasadorom SAD u BiH Erikom Nelsonom.\nMitrović je istakao da se trenutno radi na usaglašavanju tehničkih specifikacija, a uskoro je planirano i raspisivanje međunarodnog tendera za sve zainteresovane u i van BiH.\nOn je zahvalio na podršci koju američka ambasada pruža BiH na putu ka evropskim integracijama te uspostavljanju bolje ekonomske saradnje dvije zemlje, saopšteno je iz Ministarstva komunikacija i transporta u Savjetu ministara.\nSagovornici su razgovarali i o pitanju sajber bezbjednosti, odnosno bezbjedne razmjene podataka i bezbjedne mreže, te su se saglasili da je potrebno posvetiti posebnu pažnju ovom problemu kako bi se omogućila bezbjedna razmjena podataka i informacija.\nMitrović je naglasio da BiH predstoji uspostavljanje zakonske regulative koja bi definisala oblast sajber bezbjednosti, nakon čega je potrebno sprovesti tehnička rješenja koja bi definisala i riješila problematiku bezbjednosti mreža.\nOn je istakao da svi zakoni koje bude predložilo Ministarstvo na čijem je čelu moraju biti usaglašeni sa entitetima i Brčko distriktom, ali i evropskim direktivama, jer BiH u narednom periodu planira biti članica EU.\nTags #digitalizacija u BiH #Vojin Mitrović\nJutro za sve [16.10.2020.]


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Petrovac ubjedljiv protiv Sutjeske, Budućnost i Dečić na minus 8\n01. 12. 2021. 19:00 >> 19:21 0\nNULA NA "DG ARENI"\nPetrovac ubjedljiv protiv Sutjeske, Budućnost i Dečić na minus 8\nFudbaleri Sutjeske poraženo su večeras od Petrovca 3:0, u utakmici 17. kola Telekom Prve crnogorske lige.\nDomaćin je do sedmog ovosezonskog trijumfa došao golovima Balše Boričića u 18, Adnana Bašića u 45. iz jedaanesterca i Marka Miličkovića u 52. minutu.\nKiks lidera šampionata iskoristila je drugoplasirana Budućnost, koja je u Bijelom Polju savladala plavsko Jezero 2:1 i ostvarila osmu pobjedu ove sezone.\nZvanični šampion došao je golovima Lazar Mijović u 2. i Viktora Đukanovića u 19. minutu.\nJedini pogodak za Jezero, koje je doživjelo 11. poraz ove sezone, postigao je Nikola Đurković u 63. minutu.\nDečić je pobijedio u Baru ekipu Mornara 2:1.\nDomaćin je poveo golom Ognjena Rolovića u 23. minutu.\nIzjednačio je Ijlir Camaj u 62, a pobjedu ekipi iz Tuzi, sedmu ove sezone, donio je Kristijan Vuljaj, pogotkom u 77. minutu iz jedanaesteraca.\nPriliku da trijumf učini ubjedljivijim imao je Drađko Božović, ali u 84. minutu nije realizovao jedanaesterac.\nFudbaleri Zete pobijedili su u Golubovcima pljevaljski Rudar 2:0.\nEkipu iz Golubovaca do prvog trijumfa ove sezone predvodio je Ivan Vukčević golovima u 53. i 82. minutu.\nFudbaleri Podgorice i Iskre igrali su na DG areni 0:0.\nSutjeska je, nakon 17. kola, na prvom mjestu sa 37 bodova i ima osam više od Budućnosti i Dečića.\nNa četvrtoj poziciji je Petrovac sa 27, dok je peta Iskra sa bodom i utakmicom manje.\nTrofej Radija Crne Gore: Miličković sam na vrhu\nFudbaler Petrovca Marko Miličković sa devet golova zauzima prvo mjesto na listi strijelaca Telekom Prve fudbalske lige, u takmičenju za Trofej Radija Crne Gore.\nGol manje postigao je Miloš Raičković iz Budućnosti, dok su se po sedam puta u listu strijelaca upisali Ivan Vukčević iz Zete, Igor Ivanović iz Budućnosti, Krsistijan Vuljaj iz Dečića i Adnan Bašić iz Petrovca.\nGolgeter Dečića Iljir Camaj postigao je šest, dok su po pet golova postigli Vojin Pavlović iz Iskre, napadač Rudara Vuk Striković i Zakaria Suraka iz Rudara.\nStrijelci po četiri pogotka su Nikola Janjić (Sutjeska), Božo Marković (Sutjeska), Darko Nikač (Sutjeska), Šaleta Kordić (Budućnost) i Draško Božović (Dečić).\nPrvi trofej Radija Crne Gore, u sezoni 2013/14, osvojio je Stefan Mugoša u dresu Mladosti. U narednih sedam golgeteri Sutjeske Goran Vujović, Igor Ivanović, Marko Ćetković i Božo Marković, igrači Mladosti Marko Šćepanović i Zoran Petrović i napadač Zete, Nikola Krstović.\nBorba za titulu prvaka još nije gotova\nMirkoviću nagrada za gol mjeseca\nIskra ubjedljiva protiv Zete


Olakšati ulazak turista u BiH na dobrobit privrede - Biznis info portal - Bilans.ba\nHomeVijestiOlakšati ulazak turista u BiH na dobrobit privrede\nOlakšati ulazak turista u BiH na dobrobit privrede\nMinistarstvo civilnih poslova BiH je prepoznalo potrebu pomoći gospodarstvenom sektoru, posebice kada govorimo o skoroj turističkoj sezoni. Upravo zbog toga je predloženo ažuriranje postojećih mjera ulaska stranaca u Bosnu i Hercegovinu, rekla je u intervjuu za Nezavisne ministrica civilnih poslova Bih Ankica Gudeljević.\nPojasnila je da potrebno da im se omogući ulazak ukoliko posjeduju: negativan nalaz PCR testa ili brzog antigenskog testa na SARS-CoV-2 koji nije stariji od 48 sati (računajući od vremena uzimanja brisa do dolaska na granični prijelaz). Zatim, potvrde o cijepljenju za osobe koje su prije više od 14 dana primile drugu dozu cjepiva protiv COVID-19 zaraznog oboljenja.\n– Ukoliko se radi o cjepivu koje se prima u jednoj dozi, potvrda o primanju jedne doze je validna ukoliko je doza primljena prije više od 14 dana od dana prelaska granice. Predložen je ulazak u BiH i ukoliko osoba posjeduje potvrdu kojom se potvrđuje da se putnik oporavio od infekcije virusom SARS-CoV-2 nakon što je prethodno imao/la pozitivan PCR ili brzi antigenski test, pri čemu je ta potvrda valjana najranije jedanaest dana od dana prispijeća pozitivnog testa, a ne duže do 180. dana prvog pozitivnog testa – dodala je Gudeljević.\nAžuriranim mjerama, koje u potpunosti prate standarde Europske unije, ističe, omogućilo bi se da turisti, ali i ostali strani državljani lakše ulaze u BiH.\n– Ovom prijedlogu potporu nisu dali bošnjački ministri osim ministra sigurnosti – kaže.\nMinistrica Gudeljević je dodala da su nas proteklih godinu i pol dana naučile da je još nezahvalno prognozirati kraj pandemije, tako da poseban akcenat sa nadležnim zdravstvenim institucijama stavljaju na traženje idealnog odnosa između potrebnog kvalitetnog epidemiološkog odgovora, a u isto vrijeme i na pomoć gospodarstvu i nadolazećoj turističkoj sezoni.\nadmir 10. Juna 2021.\nAlbanija otvorila granice za turiste bez ikakvih uslova


Rešenje za glad u svetu!\nVideo u samo jednoj minuti na figurativan I originalan način prikazuje kako možemo kao čovečanstvo rešiti problem gladi u svetu.\n« Pogledajte kako Bosanac vozi auto a da ga nije upalio! Beba je videla kako koka snosi jaja »


Desničarsko nasilje u porastu | Evropa | DW | 20.01.2015\nPosle ubistva jednog eritrejskog potražioca azila u Saksoniji, među izbeglicama je sve veći strah od desničarskih ekstremista. O tome za DW govori Robert Kuše, šef Savetovališta za žrtve desničarskog nasilja u Drezdenu.\nDW: Gdine Kuše, smrt eritrejskog potražioca azila još nije rasvetljena, i ne bi trebalo da spekulišemo. Ali, Vi ste razgovarali sa sustanarima ubijenog. Šta su Vam rekli?\nKuše: Šokirani su, naravno, onim što se desilo. Ljudi su u strahu da bi i sami mogli da budu žrtve. Rekli su i da su tokom poslednjih nedelja sve češće bili na meti rasističke diskriminacije. Odmah su rekli da je leš bio obliven krvlju, a to poprilično protivreči početnim izjavama policije.\nU Drezdenu je u svakom slučaju sve više pripadnika Pegide, broj im se posebno povećao posle napada u Parizu. Da li i Vama dolazi sve više ljudi koji su žrtve desničarskog nasilja? Vidite li u tome neku vezu?\nVezu vidimo u tome što nam sve više ljudi kaže da je „pukla brana“ kada je reč o diskriminaciji – da sada češće čuju rasističke komentare na ulici. Ne bih želeo da uspostavljam vezu između Pegide i rasističkih zlodela u Saksoniji. Sigurno je, međutim, da je u poslednje dve godine rasističko nasilje u porastu.\nU ovim stambenim blokovima u Drezdenu smeštene su izbeglice iz Afrike\nUbijeni Eritrejac je živeo u naselju solitera u jednom predgrađu Drezdena. S obzirom na socijalnu situaciju, nije li to mesto koje je problematično za potražioce azila?\nTo je teško reći. S jedne strane, tamo živi mnogo ljudi. Tamo još postoji gradski stambeni prostor u koji ljudi mogu da se smeste. Naravno da bi bilo bolje kada bi mesto bilo bliže centru, ali to naravno rešavaj gradske vlasti. Mora se reći i da oni koji tamo žive pokazuju saosećanje, pa i kada se radi o problemima sa densičarima. To je područje na kome živi mnogo ljudi sa malim primanjima; mesto gde postoje socijalna trvenja.\nS druge strane, ovaj čovek nije bio u masovnom prihvatilištu, već je zajedno sa još nekoliko ljudi iz Eritreje živeo u četvrti koja je relativno problematična. Kako Vi to procenjujete?\nZa izbeglice koje prate traumatski doživljaji u zemljama iz kojih su došli ili sa samog puta ovamo, mnogo je bolje da budu smeštene u prostor u kome ima još ljudi koji govore njihov jezik. A važno je i da postoji više prostorija u koje čovek može da se povuče u svoju privatnost, što sa velikim sabirnim centrima nije slučaj.\nŠta savetujete potražiocima azila koji dolaze kod Vas?\nTo zavisi od njihovih konkretih problema i potreba. Načelno ih savetujemo da prijave desničarsko nasilje, da ga učine vidljivim, kako bi počinioci mogli da budu kažnjeni. Ali, sa njima mnogo i razgovaramo kako bismo im pomogli da mentalno prerade ono što su doživeli, a i da bismo bolje razumeli šta oni žele ovdašnjoj javnosti.\nPostoji i drugačija Saksonija\nDa li biste išli tako daleko da ljudima kažete: idite radije u Zapadnu Nemačku – tamo će Vas bolje tretirati?\nTo, nažalost, nije moguće, jer se centralno odlučuje o tome gde će potražioci azila u Nemačkoj dobiti smeštaj.\nMoglo bi se tako reći na osnovu onoga što se poslednjih nedelja dešavalo na ulicama. U Šnebergu i drugde smo imali pravu rasističku mobilizaciju protiv prihvatilišta za azilante. Videli smo da u Saksoniji sa takvim ciljem na ulice može da se izvede dosta veliki broj ljudi. A to uliva strah.\nZašto baš u Saksoniji gde je udeo stranaca tako mali?\nPonekad se ljudi teško navikavaju na novo. Ali postoje i čvrsti obrasci stavova prema strancima. Možda ni političari tamo nisu pokrenuli dovoljno društvenih diskusija. 90-ih godina se još govorilo: „Saksonac je imun na desničarski ekstremizam“, što nije bilo tako.\nKljučne reči izbeglice, Pegida, Drezden, Nemačka, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/1EMfp


Korona virus i putovanja: Kina predlaže uvođenje sistema QR kodova za praćenje zdravlja putnika na svetskom nivou | Boom93\nKineski predsednik Si Đinping je pozvao na uvođenje „globalnog mehanizma” koji bi koristio QR kodove kako bi se otvorila međunarodna putovanja.\n„Moramo da uskladimo politike i standarde i da uspostavimo ‘brze trake’ kako bismo olakšali uređen protok ljudi”, rekao je on.\nAli zagovornici ljudskih prava iz organizacije Hjuman Rajts Voč upozoravaju da bi se kodovi mogli koristiti za „šire političko nadgledanje i isključivanje”.\nRekao je da se kodovi mogu koristiti za priznavanje „zdravstvenih uverenja zasnovanih na rezultatima testova nukleinske kiseline”, prema transkriptu koji je objavila kineska državna novinska agencija Sinhua.\n„Nadamo se da će se više zemalja pridružiti ovom mehanizmu,” dodao je on.\nPredsednik Kine je takođe je pozvao na ponovno otvaranje svetske privrede, uključujući obnavljanje „globalnih i industrijskih lanaca snabdevanja” i „liberalizaciju trgovine ključnim medicinskim materijalima”.\n„Početno usmerenje na zdravlje lako bi moglo da postane trojanski konj za šire političko nadgledanje i isključivanje”, rekao je on.


29.09.2020 · 10:23\nU prvom kolu 7Days Evrokupa, crno-beli će u sredu 30. septembra igrati protiv Huventuda u Badaloni.\nParni valjak kreće iz Badalone! U prvom kolu 7Days Evrokupa, košarkaši Partizana NIS će igrati na gostujućem terenu protiv starog rivala, ekipe španskog Huventuda. Prvi put nakon 9. marta ove godine, crno-beli će odigrati zvaničnu utakmicu a pred put u Španiju, trener Partizana, Vlado Šćepanović je izjavio:\n"Dugo nismo igrali zvaničnu utakmicu. Ni kao igrač se nikada nisam susreo sa ovolikim periodom bez utakmica. Nisu ni ovi igrači koje sada imamo. Željno isčekujemo da nešto počne, tako da ta neka doza pozitivne nervoze svakako postoji. Čoveku kada je stalo da dobije utakmicu, mora da bude malo nervozan, jer mu nije svejedno. Uspeli smo da se spremimo koliko smo mogli. Biće teška zahtevna utakmica protiv ekipe koja je već odigrala tri kola španskog prvenstva, tri teške utakmice. Na žalost, zbog nemogućnosti organizacije, mi nismo imali više kvalitetnih pripremih utakmica. Nije idealna situacija, ali svakako sa velikim ambicijama idemo u Badalonu", poručio je Šćepanović.\nMladi bek, Uroš Trifunović je izjavio:\n"Idemo da pobedimo. Huventud je već odigrao tri zvanične utakmice, pobedili su Unikahu i Sevilju, a izgubili su od Reala. Rekao bih da je Huventud tipična španska ekipa. Trče, dosta šutiraju. Mislim da će to biti jedna teška utakmica za nas. Ako uđemo koncentrisani i spremni da igramo u kontaktu, mislim da možemo da pobedimo", istakao je Trifunović.


Hoće li se BiH raspasti u sudaru unitarista i separatista i može li taj sukob izazvati novi rat? - Kamenjar\nHoće li se BiH raspasti u sudaru unitarista i separatista i može li taj sukob izazvati novi rat? Pitanje je koje sve češće postavlja sve veći broj žitelja Bosna i Hercegovine, piše Hrvatski Medijski Servis.\nDok lider SNSD-a Milorad Dodik za kraj ovog mjeseca najavljuje kako će vladajuća koalicija u Narodnoj skupštini Republike Srpske izglasati zakone kojima će biti stavljena izvan snage suglasnosti na zakon o Oružanim snagama BiH, VTSV-u i Upravi za neizravno oporezivanje BiH, te uskratiti nadležnost SIPA-i i OSA-i na teritoriju Republike Srpske, a prihvatiti samo ono što stoji u daytonskom Ustavu BiH, dotle bošnjačke stranke odbacuju temeljna načela Ustava BiH.\nZalažući će za isključivo građanski koncept uređenja BiH, na načelima jedan čovjek jedan glas, bošnjačke stranke praktično se bore za pretvaranje tronacionalne, daytonske BiH u državu većinskog (bošnjačkog) naroda.\nProtive se konstitutivnosti naroda kao nadkrovljujućem ustavnom načelu i istovremenu izmjenama Izbornog zakona koje bi omogućile provedbu presude Ustavnog suda BiH, koja nalaže izbor legitimnih predstavnika i hrvatskog ustavotvornog naroda u Predsjedništvo BiH te u potpunosti u Klub Hrvata Federalnog i Doma naroda Parlamenta BiH. Što više traže ukidanje zakonodavnih funkcija Federalnog doma naroda, kako bi ovladali Federacijom, a Hrvate eliminirali kao suveren narod i konstituent ovog entiteta. U najkraćem bore se za rušenje Daytonskog sporazuma i Ustava BiH, koji je Bosnu i Hercegovinu definirao kao federativnu državu dva entiteta i tri konstitutivna naroda.\nNo vratimo se pitanju što bi se moglo dogoditi ukoliko bi Narodna skupština usvojila set zakona, kojima bi bili stavljeni izvan snage zakoni o obrani, VTSV-u i neizravnim porezima na državnoj razini, te uskraćena nadležnost SIPA-i i OSA-i na teritoriju Republike Srpske? Prva mogućnost je da novi visoki predstavnik Christian Schmidt te zakone proglasi antidaytonskim i stavi ih izvan snage. No, ni sam Schmidt nije izabran u skladu s Aneksom 10 Daytonskog sporazuma, koji predviđa da ga imenuje, uz suglasnost strana u BiH Vijeće sigurnosti UN-a. Vlasti Republike Srpske ne smatraju ga visokim predstavnikom i njegova odluka bi, bez sumnje, bila ekspresno odbačena.\nDruga mogućnost je da Tužiteljstvo BiH podigne optužnici? No, protiv koga? Jedino utemeljena optužnica mogla bi biti podignuta protiv zastupnika u Narodnoj skupštini koji su izglasali zakone, kojima se stavljaju izvan snage zakoni na državnoj razini. Optužnica za “podrivanje ustavnog poretka” bila bi neosnovana jer Ustavu BiH nigdje ne predviđa postojanje Oružanih snaga BiH, VTSV-a, neizravnih poreza, SIPA-e, OSA-e. No, kada bi Tužiteljstvo BiH našlo temelj za podizanje optužnice, što naravno iziskuje značajno vrijeme za prethodnu istragu i saslušanje osumnjičenih, može se predpostavititi da se optuženi ne bi odazvali pozivu na saslušanje, u skladu sa zakonom kojeg su izglasali a kojima se stavlja izvan snage nadležnost pravosuđa BiH na teritoriju Republike Srpske.\nSljedeći korak bilo bi izdavanje naredbe SIPA-i da optužene privede. Sve i kad bi direktor SIP-a Darko Ćulum, koji je kadar Dodikovog SNSD-a, prihvatio izvršiti naredbu Tužiteljstva BiH, što je njegova zakonska dužnost, protiv svojih stranačkih kolega u NSRS, nema sumnje da bi izvršenje te naredbe dovelo do sukoba između pripadnika SIPA-e i pripadnika MUP-a Republike Srpske, koji bi štitili novousvojene zakone ovog entiteta. Ali i do toga da srpski kadrovi napuste ove državnu policijsku agenciju.\nEventualni angažman Federalne policije, koja po Ustavu BiH, nema pravo intervenirati izvan ovog entiteta u Republici Srpskoj bio bi tretiran kao agresija u ovom entitetu. Angažiranje Oružanih snaga BiH, također, bi bilo nemoguće budući oni nemaju ovlasti intervenirati u unutarnjim sukobima, a uz to Vojska BiH se ne može aktivirati bez konsenzusa trojice članova Predsjedništva BiH, od kojih je jedan Milorad Dodik.\nMože se predpostaviti kako će zakoni koje planira usvojiti Narodna skupština RS, uz stavljanje izvan snage zakona na razini BiH, istovremeno predvidjeti i osnivanje Vojske Republike Srpske, VTSV-a RS-a te Uprave za neizravno oporezivanje ovog entiteta, kao i Obavještajno sigurnosne agencije.\nIako, ne bi bila proglašena neovisnosti RS, ovaj entitet bi de facto to postao- neovisna država, bez međunarodnog priznanja. Institucije na razini BiH, kako stvari stoje nemaju resursa kojima bi ovo spriječili. Ostaje samo pitanje hoće li ukoliko se ovo dogodi bošnjački lideri angažirati bošnjačku komponentu Oružanih snaga i formirati paravojne “patriotske” formacije koje bi izvršile napad na Republiku Srpsku. Podsjetimo, lider SDA Bakir Izetbegović ovih dana je najavio kako nje milijun i 450.000 “patriota”, uz pomoć međunarodne zajednice, spremno spriječiti odcjepljenje bilo kojeg dijela BiH. Bi li međunarodna zajednica, odnosno njene snage prisutne u BiH; Eufor i NATO ratovali na strani onih koje bi predvodio Bakir Izetbegović? Takvo što teško je zamisliti.\nPovezani sadržaj:Milorad DodikseparatistiUnitaristi


Aleksandra Prijović: Udajem se za Filipa ove godine – BiGportal.ba\nMlada zvezda Granda kaže da će se za Breninog sina udati ove godine, čim je on – zaprosi.\n“Napravila sam veliki uspeh i zadovoljna sam kako sve ide svojim tokom. Odlučila sam da malo usporim ove godine i posvetim se drugim stvarima, na primer porodici. Zašto ne bih razmišljala o proširenju porodice i venčanju? Šta da čekam više? U tome i jeste poenta života. Ove godine želim to, a i Filip takođe,” rekla je Prijovićeva.\n“Volela bih da se svadba uskoro desi i iščekujem trenutak da me Filip zaprosi. U vezi smo dve godine, divno se slažemo, funkcionišemo, živimo zajedno, pa što ne bismo stupili u brak. Iako bih ga ja zaprosila, znam da on to ne bi voleo. Ipak je to muški posao, da mogu, ja bih njega verila sada!,”kaže Aleksandra.


U Boljevcu uskoro fabrike dinamita, biomase i ćumura | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\n26. aprila 2010. brana\tOstavite komentar\nRukovodstvo opštine Boljevac u završnim je pregovorima o izgradnji još tri fabrike u ovom mestu – potvrdio nam je dr Nebojša Marjanović, predsednik opštine. Jedna domaća firma gradiće fabriku dinamita, italijanska i portugalska termoelektrane na biomasu, a nemačka fabriku za proizvodnju industrijskog ćumura.\nIzvor: SEEbiz OPŠIRNIJE>>>>>>\nPrethodni članakZa državna zvanja, državne diplomeSledeći članakSMS PORUKE − SAKATA ČEDA NOVOGOVORA(2)


PROMISKUITETNI MUSKARCI SU...\nTema: PROMISKUITETNI MUSKARCI SU...\n24.09.2008., 17:33 #1\nPosto sam postavila temu "promiskuitetne zene su..."\nSad postavljam pitanje "promiskuitetni muskarci su.."\nSta vi mislite gde je granica izmedju promiskuitetnog prosecnog i ispod prosecnog muskarca.\nDa li je promiskuitetan ona j koji ima 1 devojku nedeljno ili onj koji ima 1 devojku dnevno ili onaj koji ima 2 devojke dnevno?\nProsecni su oni koji imaju 1 devojku 1 godinu i nijednom je ne prevare ili oni koji varaju tu devojkui a ispod proseka su oni koji imaju 1 za ceo zivot ili ...\n24.09.2008., 17:42 #2\nRe: PROMISKUITETNI MUSKARCI SU...\nmnogi bi prodali svoje unutrasnje organe da imaju dve devojke dnevno kao u tvojoj postavci\n24.09.2008., 18:14 #3\nja bi prodao i unutrasnje i spoljasnje za jednu za ceo zivot...ali vrednu\n24.09.2008., 19:55 #4\nСори, залутала на тему...\nМислим да би сваки мушкарац био ,,промискуитетан'' кад би могао...\n( Исто мислим и за жене)\n24.09.2008., 20:21 #5\n24.09.2008., 20:40 #6\nГокси, ниси обратио пажњу, на Форуму су сви промискуитетни ако су имали више од једног партнера/партнерке!\n24.09.2008., 20:49 #7\nonda si u pravu\n24.09.2008., 21:00 #8\nStvarno chudne definicije postavljash mlada devojko.\n24.09.2008., 21:14 #9\nА да ли су промискуитетни они који имају једну девојку на 10 месеци и 3 дана?\nА они што имају 2 девојке у три дана?\nХеј, тема нема краја...\n24.09.2008., 21:31 #10\na ša je statistički uzorak.... 1 mooškarac bilo kog uzrasta....viš odma škripi kad tako postaviš stvari.........i čemu slooži istraživanje....i ko kaže da baš svi moraju da boodu promiskooitetni u svim periodima žifota.......pogrešno ti je to sfe....\n24.09.2008., 21:43 #11\nDve devojke dnevno, svaki dan druge? Bez placanja?\nPa taj muskarac nije promiskuitetan nego je car. Ako ga poznajes, prenesi mu moje cestitke.\n24.09.2008., 21:51 #12\nЈес' и ја бих волела да видим промискуитетног мушкарца од 87 година!\n24.09.2008., 21:51 #13\npa dobro...ja kad sam u osnovnoj školi imo defojku...posle nikad ni nisam imo.....i ebte...ja bio sa marijom...i to znala tijana...i ladno me zvala da se ljoobimo....kaže: dođi da se ljoobimo..na hodniku me sretne i za rooku........posle ona čoola ja ljoobio neku treću...i nervirala se tijana...kao...e, pa esi ti normalan, ona mi je rođaka...pa nije moja rođaka.....a sve vreme sam sa marijom......ne da sam bio promiskooitetan nego libo vangla...\n24.09.2008., 21:52 #14\n...а мени уз честитке набави и бр. мобилног...\nЗа истраживање, наравно!\n24.09.2008., 21:55 #15\nposle ona čoola ja ljoobio neku treću...i nervirala se tijana...kao...e, pa esi ti normalan, ona mi je rođaka...\nPa kako si mog'o bre moonjo, 'de ce ti dusa.\n24.09.2008., 22:01 #16\nu pakao...zna se....\n24.09.2008., 22:47 #17\nOva tema je bila ozbiljno analizirana na forumu i emisiji kljuc....\n24.09.2008., 23:09 #18\nI kod Opre.\n25.09.2008., 00:18 #19\noni koji u dnevnom nedostatku devojke guze koze.... u chizmicama......\n25.09.2008., 05:23 #20\nJoj...nisam bas obavestena o emisijama koje ste videli i gledali a mogu vam reci da sam ocekivala totalno drugaciju reakciju... mislila sam da ce se javiti bar 5 kvazi frajera koji ce se zaliti da im je mala plata jer ne mogu da kupe dovoljno kondoma ili tako nesto...\nA ono za svu pohvalu samo obicni i meni najomiljeniji momci...\nAli kad malo bolje razmislim mozda su oni drugi zauzeti "prevrtanjem"\n25.09.2008., 09:11 #21\nPa sigurno nisu na forumu.\nA drugo, izgleda da ipak -ovaj- forum ima klase... makar znamo da smo jadni.\n25.09.2008., 09:24 #22\nljudima je nametnut lazni tj. podvojeni moral\nkao niko nece da vara a svi u sigurno zele da imaju\none ljubavnike ljubavnice koji im se i dopadnu\nali neeeeeeeeeeeee to je nazvano nekim uh\nstrasnim imenima kao dijagnoze za bolesti bljak\ni tada su jedni fini pocasni clanovi drustva a ostali\nuzas sa tim dijagnozama ali ma sta tu ima i da se\npolemise neka svako zivi po svojoj meri i ukusu hehehe\n25.09.2008., 09:57 #23\nDa ne bi stvarali pogresne teorijice, kazem bolje je procitati tokove na ovim forumima o ovoj temi....i tu ce te videti puno ideja koje ce vam pomoci da izbegnete maksimum sebe , a istovremeno odvodjenje u neki percepcioni cosak za slepce....\nBolje je priznati na pocetku i odmaci se od tame makar uz pomoc drugih, nego oslanjati se samo na sebe i ostati uskracen....\n25.09.2008., 15:17 #24\nKuku lele pa ja sta tu pise:??? a li sam ja slepa :???:\n25.09.2008., 19:04 #25\nNije istina! Samo muškarci koji nemaju sposobnost da vole jesu promiskuitetni..\nMuskarci: DA ili NE?\nAutor gost 782 u forumu Ljubav i seks\nPoslednja poruka: 23.01.2006., 10:35\nDA LI SMO SVI PROMISKUITETNI?\nAutor prospero u forumu Ljubav i seks\nPoslednja poruka: 24.02.2005., 09:42\nPoslednja poruka: 11.10.2004., 09:19