Padobranski klub Beograd Srbija Padobranski centar Tandem Skok\nPadobranski klub Beograd Srbija\nDakle... Rešili ste da učinite život zanimljivijim... A nikako Vam do sada nije padalo na pamet kako bi to mogli da uradite...\nE, pa zanimljivije od ovog nikada nećete dobiti! Šta kažete na skok iz aviona sa visine od preko 3.000 metara, naglom gubitku visine, brzini od 220 km/h, i najjačoj jurnjavi adrenalina kroz vene koju ste ikada u životu osetili?\nZvuči primamljivo? Onda ste na pravom mestu! Na ovim stranicama možete da se informišete o tome šta je tandem skok padobranom i približno shvatiti da je to nešto najluđe što ćete ikada u životu uraditi.\nPadobranski centar Tandem skok Beograd\nSEZONA JE POČELA 2022.\nNastavljamo sa radom kao i sa ostvarenjem Vaše želje da osetite nebo i taj neverovatni slobodan pad pri brzini od 220Km/h. Iznenadite sebe i/ili dragu osobu jednim tandem skokom!!!\nSvi zainteresovani za tandem skok se mogu prijaviti putem poziva na broj telefona kako bi dobili svoj termin skoka. Za tandem skok nije potrebno iskustvo jer skačete sa iskusnim tandem instruktorom koji je tu da Vaš skok bude bezbedan, a Vaše je samo da uživate.\nSAZNAJ SVE O TANDEM SKOKU I AVANTURI KROZ KOJU ĆEŠ PROĆI klikom na link ”Tandem skok”.\nVidimo se u neverovatnoj adrenalinskoj avanturi !!!\nPriprema za skok.\nA kako ćete izvesti skok?\nPre nego se odlučite, pročitajte najčešće postavljena pitanja. Veoma jednostavno.\nUkoliko nema željenog vremena kada biste Vi želeli da skočite, javite nam se preko linka "Kupi kartu", kako bismo mogli da Vam izađemo u susret i izvedemo skok sa Vama onda kada VAMA to odgovara.\nPre toga pogledajte naše video snimke tandem skoka jednostavnim klikom na VIDEO. Rešili ste da hoćete? Od tog momenta, počinju Vaše pripreme: dođite na aerodrom, u zavisnosti koliko putnika bude za taj dan, možda ćete morati malo da sačekati (sat-dva), a ukoliko ne, sa pripremama ćete početi odmah.\nPripreme obuhvataju kratku obuku od strane instruktora, koji će Vam objasniti šta Vi treba da radite za vreme skoka.\nNe, ne brinite se, nećete morati Vi sve da radite! Naprotiv. Instruktor će Vas obučiti samo šta da radite u avionu, i naravno da Vam odagna svaki strah (ukoliko ga imate). Verujte, sve ovo je mnogo puta rađeno, i veoma je bezbedno. Nakon "zemaljske" pripreme, sa instruktorom ćete otići do letelice iz koje ćete iskakati i provežbati odvoj od aviona na njemu, dok je na zemlji. i to je to! spremni ste za skok. Od nas ćete dobiti adekvatno odelo (kombinezon) ukoliko je hladno, i adekvatnu zaštitu za glavu (tvrdu ili meku kacigu). Na zemlji će Vam instruktor postaviti sistem veza, kojim ćete biti vezani za njega tokom celog skoka. Ne, ne brinite... Nećete ispasti. Sistem veza koji Vi nosite na sebi je napravljen da izdrži 10 puta veću težinu (čak i prilikom otvaranja padobrana) nego što je Vaša. I sad...\nBilo je puno pokušaja da se objasni osećaj skoka, propadanja, brzine i pogleda ispod sebe u toku pada. Nikada niko nije to uspeo da objasni, tako da ni mi ne gajimo nadu da ćemo to uspeti.\nTo je jednostavno nešto što morate sami da doživite, i na žalost, nikada nikome nećete moći da objasnite.\nTo će biti samo Vaše do kraja života. Razumećete se samo sa ljudima koji “lete”. Samo će oni moći da shvate kroz šta je prolazilo vaše telo, i o kojim stvarima je Vaš mozak razmišljao.\nKoliko ste sreće doživeli u tih par minuta, koliko adrenalina, koliko situacija, koje više nikada nećete moći da ponovo osetite, osim na skoku. Možda je najbolji opis skoka dao Leonardo Da Vinči.\n“JEDNOM KADA OSETIŠ LET, HODAĆEŠ ZEMLJOM, OČIJU UPRTIH U NEBO, TAMO GDE SI BIO, I TAMO GDE TEŽIŠ DA SE VRATIŠ...”\nUlazak u avion. Pale se motori, elisa se okreće... Avion rula do piste, zaleće se... poletanje.\nKazaljke na Instruktorovim visinomerima pokazuje prirast visine, oni se smeju, u očima im vidite da su nestrpljivi da skoče. Pitaju Vas kako je? Odakle ste? Pa šta ima novo? Sasvim obične stvari... Zvoni Vam u ušima... Čovek je skočio!\nZnači od tog momenta Vi ste jedan od nas, naše društvo. Padobranci u avionu Vas snimaju svojim GoPro kamerama montiranim na ruci. Smeškaju se, sećaju svog prvog skoka. Pogled koji se pruža na oblake Vas ostavlja bez daha...\nPogled u kameru koja je pričvršćena na ruci Vašeg instruktora koji Vam povlači unazad, čujete kako viče "Izvij se!", odmah zatim čujete: "READY...SET...GO!!!!" Niste ni čuli ovo "GO" kako treba, a shvatate da se Vaše telo kreće enormnom brzinom - na dole! Niste sigurni, ali Vam se čini da ste u jednom momentu u toku pada videli avion koji Vam je pružao osećaj sigurnosti tokom leta, kako odleće... TO JE TO!!! Još ne znate šta se dešava, a oko Vas huči vetar kao nikada u životu. Odjednom - osećate kako lebdite! Vi ležite na vazduhu! gledate ispod sebe. Vidite zemlju! Vidite predivnu panoramu. Računate koliko brzo se to približava... "Pa ovo i nije tako brzo kao što sam zamišljao/la" - mislite Vi.\nOdjednom osećate kako vas neka jaka sila vuče na gore. "Gledaj dole!" - viče instruktor. I Vi gledate...Padobranca u slobodnom padu, prizor koji nikada niste videli uživo...Njegovo telo se smanjuje i u jednom momentu vidite šareno parče svile ispod sebe. Padobranac je otvorio padobran, i Vi tek onda shvatate da je Vaš padobran već odavno otvoren!\nDakle to je bila ta sila koja je vukla na gore, ali tako nežno da praktično niste ni shvatili šta se dešava.\nI tek sada shvatate da je oko vas savršena tišina... Čujete samo blag šum vetra, i to je to. Niko ne viče, kučići ne laju, ne čuju se motori kola i aviona...Samo savršena tišina... Ne možete da verujete da se ovo dešava...Čujete glas iza sebe "A? Kako je?". To je glas Vašeg najboljeg prijatelja tog dana. To je glas instruktora koji Vas drži vezanog za sebe. Ne verujete u to što vidite.\nPrizor koji se pruža ispod Vas je ne fantastičan, nego najfantastičniji prizor koji ste ikad videli! Nema buke, nema ničega, samo Vi i instruktor u praznini, sa ogromnom belom kupolom iznad vaših glava. Nirvana...Jedinstvo Vašeg tela sa nebom...Sada znate da izreka koju ste čuli dole na zemlji, za koju ste mislili da je neka "padobranska fora", nije bez osnova. "Samo padobranci znaju zašto ptice pevaju..." - zvoni Vam u ušima.\nZemlja se približava polako. Odjenom shvatate da su svi ti avioni poređani dole , a koje savršeno vidite ustvari, aerodrom sa kog ste poleteli i na koji slećete.Počinjete da razaznajete ljude, avione, kola...\n"O Bože, samo kad smo došli na zemlju!" - mislite u sebi... Ali... Instruktor vas odvezuje i pita kako je bilo. Ne možete da dođete do reči. Hteli bi nešto da kažete ali reči jednostavno ne izlaze iz usta... Vazduh Vam ne ulazi u pluća... Odjednom... Otvarate usta, udišete vazduh i vrištite iz sve snage!!!\nPrilaze Vam padobranci, oni isti koji su bili sa Vama u avionu, momenat pre nego što ste doživeli - šta? Kako sad to da opišete? Čestitaju Vam. Smeškaju se... Da li je ipak tačno to što ste u prvom momentu pomislili da je dobro što ste jedva dočekali da sletite na zemlju? Dižete pogled na gore... Ne možete da verujete da je toliko nebo bilo vaše tih par minuta...\nVi ste sada padobranac!!!\nSkokovi iz raznih letelica su nekada bili veoma čudni, čak i veoma opasni. U toku svoje istorije ljudi su pokušavali na razne načine da slobodno iskoče iz letelice i bezbedno se spuste na Zemlju.\nRecimo da je veća verovatnoća (statistički gledano) da dobijete sedmicu na Loto-u, ili da (ne daj Bože) poginete u saobraćajnoj nesreći na putu do aerodroma. Rizik svakako postoji. Ali rizik u kom smislu? Verovatno vozite auto. Onog momenta kad sednete u automobil, makar da pređete i kraću relaciju postoji opasnost da imate (opet kažemo ne daj Bože) udes.\nA ukoliko Vam sećanja na bilo koji način izblede, prilikom skoka ćete svakako biti snimljeni kamerom, tako da uvek možete da pogledate video Vašeg skoka na svom uređaju ili na našem Youtube Tandem Skok Beograd kanalu, i podsetite se najluđe avanture u životu. A što se bezbednosti generalno tiče, to je lepo rekao jednom prilikom uz osmeh jedan tandem instruktor:\n"Jedina opasnost u sportu je da Vam se jako svidi. Onda prođete kao mi. Imate padobran i ništa više u kući...


Foto: Arhiva | Straživuk prijetnje sudiji nazvao šalom?\nN.N. 08.11.2018 12:10\nNeimenovani izvor blizak istrazi rekao je za pomenuti list da je on tokom istrage ovih prijetnji u policiji i kod tužioca priznao da se dopisivao sa sudijom porukama putem telefona rekavši da su razmijenili više poruka, ali je istakao da je sve bila šala.\n"Straživuk se s Kudrićevom putem poruka navodno dopisivao više sati. On je tokom istrage rekao da ništa nije ozbiljno shvatio i da se radi samo o šali, te da nije mislio da prijeti sudiji. Govorio je i da ima određenih problema, da pije neke lijekove i da nije ispravno razmišljao", kazao je neimenovani izvor, navodno blizak istrazi.\n"Govorio je da se broj može naći na internetu. Međutim, u njegovom džepu smo našli ceduljicu s brojem sudije Kudrić", kazao je ovaj izvor.\nStraživuku je nakon saslušanja u Republičkom tužilaštvu predložen jednomjesečni pritvor. Terete ga za napad na sudiju i javnog tužioca.\n"Prijedlog za određivanje ove mjere upućen je Okružnom sudu u Banjaluci zbog bojazni da bi osumnjičeni mogao da ponovi djelo ili da utiče na svjedoke i dokaze", rekli su u tužilaštvu.\nTokom ročišta za određivanje pritvora Straživuku je jutros pozlilo i žalio se na gušenje, zbog čega je u Okružni sud u Banjaluci došla ekipa Hitne pomoći koja ga je zbrinula. Opširnije o tome pročitajte na OVOM LINKU.\nStraživuk je uhapšen u ponedjeljak u svom stanu u banjalučkom naselju Borik nakon što su prijavljene njegove prijeteće poruke. Prilikom hapšenja pretresen je njegov stan i oduzet mu je telefon. Sudija Kudrić predsjedava sudskim vijećem koje vodi postupak protiv Straživuka u predmetu "Trezor" zbog optužbi da je počinio više milionskih razbojništava.\nOvo je drugi slučaj prijetnji sudiji Kudrić, koja važi za jednog od najboljih i koja vodi neke od najtežih slučajeva organizovanog kriminala. Milko Šarčević (22) iz Doboja nedavno je optužen zbog prijetnji sudiji Kudrić i protiv njega vode sudski proces. On je 16. jula, nakon što mu je izrečena presuda kojom je osuđen na pet godina zatvora zbog šverca droge, u vozilu sudske policije kazao: "Snježo je**ću ti majku, je*** ti Banjaluku"”, a zatim rekao "Snježana Kudrić ubiću te i silovati kada izađem iz zatvora".\nSiniša Straživuk Prijetnja Šala


Blog | LekovitePečurke\nGanoderma lucidum – Hrastova sjajnica (Reiši)\nFomitopsis betulina – Brezovača\nTrametes versicolor – Ćuranov rep\n„Naše tržište je, nažalost, zasićeno proizvodima iz Kine, a ona jeste zapravo jedan od najvećih proizvođa pečuraka i ko zna čega još. Ljudi koji kod nas proizvode tinkture oni to kupuju – uvoz iz Kine. Mi smo prvi koji smo počeli sa kompletnom proizvodnjom jer smo obuhvatili sve segmente posla, bukvalno od početka do gotovog proizvoda“, kaže Aleksandar, iz udruženja lekovite pečurke.\n„Čitav proces proizvodnje je kompleksan i podeljen u segmente. Prvo ide proizvodnja micelijuma, kako nazivaju seme“, kaže Aleksandar. Seme se stavi na hranljivu podlogu, a da li će biti piljevina, slama ili nešto drugo zavisi od vrste pečurke.\nCopyright © 2021 Boris Radaković\nTelefon: 060/0362000, 069/2227896


Košarac: Buk Bijela ne smije biti predmet politizacije | Banjaluka.net\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac izjavio je da Ustavni sud BiH nema legitimitet da se bavi odlučivanjem o dodjeli koncesija za izgradnju Hidroelektrane Buk Bijela na rijeci Drini, jer je to slučaj koji treba da riješi Komisija za koncesije BiH, u skladu sa zakonskim propisima.\n– Činjenica da je Ustavni sud BiH na prethodnoj plenarnoj sjednici za dodatnih šest mjeseci produžio rok za rješavanje ovog pitanja, potvrđuje naš javno izrečeni stav da jedino Komisija za koncesije BiH u svojstvu Zajedničke komisije za koncesije ima zakonsku nadležnost da se bavi tim slučajem – poručio je Košarac.\nGovoreći o zahtjevu 24 poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH koji pred Ustavnim sudom BiH pokušavaju osporiti izgradnju HE Buk Bijela, Košarac je ponovio da, u skladu sa Zakonom o koncesijama BiH, oni ne mogu biti strana u sporu pred Komisijom za koncesije BiH, saopšteno je iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa.\n– Ustavni sud BiH može da utvrdi postojanje spora, ali nikom ne može dati mandat niti aktivnu legitimaciju da vodi spor u ime i za račun BiH, budući da postupak u skladu sa Zakonom o koncesijama u ime BiH može da vodi isključivo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ili drugi organ koji odredi Savjet ministara – naglasio je Košarac.\n– Besmislen je i nerazumljiv zahtjev bošnjačkih poslanika za donošenjem ovakve mjere, imajući u vidu činjenicu da je izgradnja HE Buk Bijela dio Okvirne energetske strategije BiH do 2035. godine, koju su u Savjetu ministara podržali i bošnjački ministri – istakao je Košarac.\nPrema njegovim riječima, izgradnja HE Buk Bijela ne treba da bude političko pitanje niti predmet politizacije, budući da se radi o postrojenju koje će doprinijeti energetskoj bezbjednosti i stabilnosti kako Republike Srpske i Srbije, tako i Federacije BiH, te omogućiti ekonomski rast i otvaranje novih radnih mjesta.\n– Posebno je zabrinjavajući nivo licemjerstva predstavnika političkog Sarajeva, koji osporavaju i protive se zajedničkim projektima Republike Srpske i Srbije, dok istovremeno mole i računaju na pomoć Srbije za pozajmicu gasa, što je bio nedavni slučaj nakon havarije na gasovodu u Bugarskoj. Tada je Srbija obezbijedila interventne količine gasa iz Mađarske i dio gasa nesebično pustila prema BiH – naveo je Košarac.\n– S tim u vezi, posebno pozdravljam napore srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika i institucija Republike Srpske da u kontaktima sa zvaničnicima Ruske Federacije intenzivno rade na realizaciji strateških pitanja iz oblasti energetike, s fokusom na projekat gasifikacije Republike Srpske – zaključio je Košarac.


Marfret razvija svoju multimodalnu uslugu\nNakon lansiranja Ruana i Bonneuil-sur-Marne, 2019. godine, Marfret-ova služba za prevoz kontejnera će proširiti svoju uslugu između Normandije sa dodatnim zaustavljanjem u Gennevilliersu.\nMultimodalna usluga nudi železnički element povezan sa rečnom uslugom koju pruža Marfret poboljšaće ponudu usluga za kupce kompanije Haropa nudeći poboljšana logistička rešenja, saopštila je lučka uprava.\nKao rezultat novog dodatka nedeljnoj rotaciji između luka Rouen i Bonneuil-sur-Marne, luka Gennevilliers je sada uključena u Marfret-ovu službu za prevoz kontejnera. Sada je moguće rezervisati prostor na: Rouen/Bonneuil-sur-Marne i Bonneuil-sur-Marne/Gennevilliers/ Rouen.\nOvaj razvoj događaja „potvrđuje sposobnost luke da razvija kombinovani prevoz. Ova usluga takođe povezuje različite kontejnerske terminale HAROPA – Ports, uključujući Pariski terminal SA“, objašnjava Antoine Berbain, generalni direktor HAROPA – Ports of Paris.\nUsluga nudi veze sa Senom i njenom vezom sa A86 i A15, luka ima mrežu od skoro 25 kilometara železničkih pruga povezanih sa nacionalnom železničkom mrežom na svojoj lokaciji od 400 ha.\nTeretni promet UK i Evrope vratio se na model pre 1992. godine\nVolvo Trucks će lansirati čitav niz električnih kamiona u Evropi 2021. godine


Logitech® Cordless Desktop® Wave Pro™: Miševi i tastature: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nLogitech® Cordless Desktop® Wave Pro™\nKarakteristike proizvoda: Logitech® Cordless Desktop® Wave Pro™\nErgonomski talasast dizajn\nTasteri sa usubljenjem na sredini\nErgonomski zakrivljena osnova\nPalm Rest - minimalno opterećenje zglobova i ruku\nNapajanje - 2 x AA baterija - velika autonomija\nNapajanje miša - punjiva baterija - punjenje preko USB porta\nVideo Prikaz - Logitech® Cordless Desktop® Wave Pro™\nOpis proizvoda: Logitech® Cordless Desktop® Wave Pro™\nKombinacijom tastature i miša, Logitech® Cordless Desktop® Wave Pro™, Logitech nudi najviši nivo komfora.\nDruga generacija kompleta, Logitech Cordless Desktop Wave Pro, kombinuje laboratorijski i praktično testiranu udobnost Logitech® Wave tastature i Logitech® MX™1100 bežični laserski miš.\nKad se prodaje u stonom kompletu, ako ga povežete na USB port računara, MX1100 možete napuniti dok radite, bez potrebe da prestanete sa poslom dok se puni. Punjenje od 15 minuta daje dovoljno struje za korišćenje tokom jednog dana, a sedam sati punjenja daje dovoljno struje za upotrebu do šest dana. Ukoliko je korisniku zgodnije USB kabl može, uz pomoć adaptera, da spoji u bilo koju utičnicu za struju i tako dopuni bateriju.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 8323\nSifra 8323, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 8323, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


"Gotovo je s idejom penzije. Radićemo do smrti" - Biznis Telegraf.rs\nNestaće linearni koncept zaposlenja / Foto: Pexels / Andrea Piacquadio\nEdelman u jednom videu navodi da uskoro više neće biti klasičnog sleda događaja: rađamo se, idemo u školu, radimo, idemo u penziju i umiremo, piše BIZLife.\n- Očekivani životni vek će se vrlo verovatno drastično produžiti, što znači da ćemo možda živeti 110 ili 120 godina. Neće biti održiva ideja odlaska u lagodnu penziju sa 65 godina. Naime, ako živimo 120 godina, a odemo u penziju sa 65, kako ćemo zaraditi, odnosno priuštiti 50 ili 60 godina slobodnog vremena? - pita se on.\nPrema njegovim rečima, ljudi će želeti da rade iz dva razloga. Prvo, biće dovoljno zdravi da to mogu. Sa 100 godina biće zdravi kao neko ko danas ima 40 ili 50 godina. To znači da će ljudi želeti da privređuju i doprinose zajednici.\nRik Edelman / Foto: YouTube/Printscreen\nDalje navodi, "mi to trenutno nazivamo godišnjim odmorima. No, ubuduće ćemo ih imati češće. Dakle, ići ćemo u školu, naći ćemo posao, a onda uzeti par godina slobodnog. Kasnije ćemo ponovno otići u školu i započeti neku sasvim drugačiju karijeru".\n- Činićemo tako kroz ceo život. Nestaće linearni koncept zaposlenja. Umesto toga, pojaviće se ciklična linija života gde ćete prolaziti kroz učenje, zapošljavanje i slobodno vreme kroz ceo svoj život. Biće zabavno i prijatno, a biće i korisno za zajednicu. Zašto bi neko s tim imao problem? - dodao je.


Poništite koncesije za male hidroeelektane u čast ekološke Crne Gore | Analitika - Informativni Portal\nOzon i Breznica pozvali premijera Markovića\nPoništite koncesije za male hidroeelektane u čast ekološke Crne Gore\nEkološke nevladine organizacije Ozon i Breznica, pozvale su premijera Duška Markovića da shodno svom položaju poništi koncesije za izgradnju malih hidroelektrana, ugovore koji nesporno nijesu od javnog interesa i očigledno imaju sve elemente da kao štetni za građane Crne Gore budu raskinuti.\nObjavljeno: 20. 05. 2019 - 15:56 Promjenite veličinu teksta: A A A\nProbijanje pristupnog puta za izgradnju MHE na rijeci Bukovici\nOni smatraju da je hitno potrebno obustaviti i subvencije za postojeće male hidroelektrane, a sredstva prikupljena putem naplate od zagađivača, kroz akcizu na ugalj, namjenjena za tu svrhu, preusmjeriti na sanaciju pričinjene ekološke štete i eventualno obeštećenje investitora, ukoliko za to postoji potreba.\n– Imajući u vidu aktuelne probleme i narasle tenzije, naročito na relaciji građani – investitori, zašto je upravo Vlada najveći krivac, te trendove u razvijenim zemljama, stavove EU i EIBRD kada su projekti malih hidroelektrana u pitanju, upitna ustavnost podsticajnog načina otkupa tako proizvedene električne energije i očiglednog prostora za različite koruptivno-manipulativne elemente, smatramo da je jedina prava odgovorna odluka zaustavljanje dalje štete po društvo u cjelini – ističe se u saopštenju Ozona i Breznice.\nPremijer Marković, kažu oni, mora prepoznati ozbiljnost trenutne društveno-ekonomske situacije i hitnost i neophodnost zaštite javnog interesa.\n– Smatramo da bi na ovaj način građanima Crne Gore, onim koji čuvaju njene najvažnije vrijednosti, dokaže da mu je naše dobro, važnije od privatnih interesa onih koji su koncesije na rijeke podijelili kao da im je porodična a ne državna svojina. Nadamo se da će naše inicijative biti prihvaćene u najkraćem roku i da ćemo u narednom periodu umjesto svakodnevne tenzije, imati priliku da doprinesemo održivom razvoju i boljitku društva u cjelini – zaključuje se u saopštenju dostavljenom našem portal.\nTagovi: Ekološki pokret „Ozon“ Ekološko društvo „Breznica“\n20. 05. 2019 - 21:09\nTako je, podrška iz Boke kotorske! Poništite koncesije za male hidroeelektane u čast ekološke Crne Gore!\n21. 05. 2019 - 06:01\nProtiv unistavanje prirodnih ljepota CG treba da bude cilj svakog gradanina,ovo se radi o buducnosti zemlje u kojoj treba da zive vasa djeca


RADNIK/RADNICA U PROIZVODNJI HRANE | Oglasnik - Posao u inostranstvu - Inoposlovi.net\nRADNIK/RADNICA U PROIZVODNJI HRANE\nRad na određeno vreme\tIrska HZZ\nMjesto rada: IRSKA Broj traženih radnika: 20 Vrsta zaposlenja: Na određeno; povećan opseg posla Radno vrijeme: Puno radno vrijeme Smještaj: Nema smještaja Naknada za prijevoz: Bez naknade Natječaj vrijedi od: 6.3.2019. Natječaj vrijedi do: 7.4.2019. Uvjeti na radnom mjestu: Rad na jednom mjestu\nOstale informacije: Tražimo posloprimce za nekoliko otvorenih radnih mjesta za poziciju Općeg djelatnika u prehrambenom proizvodnom pogonu za Klijenta u Dublinu.\nNaš Klijent je tržišni lider u prehrambenoj industriji, sa visokom potražnjom i visokim rastom. Djelatnici će biti odgovorni da proizvodi budu procesirani, zapakirani i odaslani prema točnim specifikacijama i da svi proizvodi zadovoljavaju tražene standarde kvalitete.\nRad se obavlja u smjenama, koje mogu biti flekisbilne i dogovorene između Klijenta i kandidata.\nAko budete izabrani, raditi ćete kao dio operativnog tima u tvornici, preuzimajući sve zadaće kako Vam ih bude davao manager ili nadglednik. Ova pozicija će uključivati rad kako bi se zadovoljili zahtjevni proizvodni ciljevi i također može ponekad uključivati duži rad u pothlađenim zonama.\nGlavne odgovornosti:Zadovoljavanje proizvodnih ciljeva.\nIziskivanje rada u svim dijelovima proizvodnog pogona.\nFizički rad koji uključuje dizanje stvari i stajanje.\nObavljanje dnevnih vizualnih inspekcija, provjera kvalitete, definiranih procedurama i uputama odsjeka.\nPoštivanje standarda sigurnosti hrane.\nIdealni kandidat treba zadovoljavati sljedeće kriterije:Fleksibilnost, odanost, iskrenost\nPrethodno iskustvo kao opći radnik (ali nije presudno)\nSposobnost zadovoljavanja proizvodnih ciljeva\nFleksibilnost i spremnost na rad\nSposobnost da slijedi upute i procedure za procesiranje hrane\nOsoba treba uživati raditi individualno, kao i dio tima\nBiti fleksibilna za rad u bilo koji od 5 od 7 dana u tjednu\nDostupnost za puno radno vrijeme od 40 sati tjedno svakog tjedna\nMogućnost napredovanja u karijeri kod Klijenta prema internoj politici promaknuća\nPlaća je predmet dogovora između Klijenta i kandidata, te ovisi o dosadašnjem iskustvu. Kreće se od 9,80 do 12,70 €/satu.\nPrijaviti se možete slanjem životopisa i motivacijskog pisma na email adresu:\nHrvatski građani imaju slobodan pristup tržištu rada Republike Irske (nije potrebna radna dozvola)\nRad na određeno vreme Agrikol\nStalni radni odnos TEMPUS OCTO d.o.o.


VREME 1185 - Selo u Srbiji (2): Sitan posed i odumiranje\n<< VREME | BR 1185 | 19. SEPTEMBAR 2013.\nSelo u Srbiji (2) >\nSitan posed i odumiranje\nNi u jednoj oblasti nije tako izraženo da je Srbija u potencijalima među prvima u Evropi, a realno – među poslednjima\nNa stihiju koja već dugo prazni sela, napušta i zapušta proizvodnju ukazivali su mnogi podaci, istraživanja, upozorenja stručnjaka, a pre svega ekonomski bilans. U prošlom broju "Vremena" u tekstu "Stvarnost gora od istraživanja", izneseni su neki od "ubojitih" podataka iz istraživanja o našem selu, koji se i dalje u nizu mogu nastaviti. Kada bi se išlo u još dublji pogled u život na selu, došlo bi se do stvarnosti u kojoj, na primer, 2000 naših sela nema poštu, 500 sela nema asfaltni put i vezu sa svetom, a u 400 sela nema prodavnice pa seljani moraju na put da bi kupili hranu. U 2760 sela nema vrtića, u 230 sela nema ni osnovne škole. U dve trećine sela ne postoji veterinarska ambulanta iako je u njima glavno zanimanje poljoprivreda, a samo u malom broju ruralnih naselja postoje biljne apoteke. U ovom istraživanju iz 2011, koje je uradio Branislav Gulan, saradnik Privredne komore Srbije, pored navedenih podataka jedan od zaključaka jeste i taj da je u selima Srbije nedostupna većina sadržaja za iole normalan život. Sve to, plus gotovo nikakve šanse za zaradu osim obrade zemlje (čast izuzecima, pojedinim srednje i veoma razvijenim selima), najčešći su razlozi zbog čega su proteklih decenija sela gotovo desetkovana.\nS druge strane, potencijali Srbije su na zavidnom nivou. Reč je o 5.097.000 hektara poljoprivredne površine, od čega je 4.224.000 (0,47 hektara po stanovniku) obradive površine što je iznad standarda zemalja Evrope. Na primer, u Holandiji je to 0,06 hektara, u Nemačkoj 0,19, Mađarskoj 0,51, Italiji 0,20, Francuskoj 0,33 hektara. Može se govoriti i o tome koliko je u tim zemljama razvijena industrija i koliko sposobna da dotira poljoprivredu, ali opet, ni u jednoj oblasti nije tako izraženo da je Srbija u potencijalima među prvima u Evropi, a realno – među poslednjima.\nSTRUKA NA MARGINI: Stručnjaci agrara složni su u tome da je do takve situacije dovela dugotrajna pogrešna državna politika, još od vremena posle Drugog svetskog rata, kada je počelo nesrazmerno forsiranje industrijalizacije zemlje, pa sve do danas. Složni su i u tome da državna politika prema selu uglavnom ne poštuje i izbegava da čuje stručnu i nezavisnu misao. Zato se na skupu održanom ove godine pod nazivom "Perspektive razvoja sela u Srbiji", u organizaciji Odbora za selo SANU, pokušalo ukazati i na probleme i na rešenja agrarne politike, i uputiti ih državnim organima ne bi li se i drugi glas nekako čuo. "Odumiranje nekoliko stotina sela", poruka je sa tog skupa, "i pražnjenje strateški važnih prostora države Srbije, kao i strukturna i tehnička nepodobnost za modernu i tržišno održivu poljoprivredu malog zemljišnog poseda, sa mnogo sitnih parcela nepravilnog geometrijskog oblika, predstavljaju krupan razvojni problem Srbije koji se ne može ni ublažiti, a pogotovo izlečiti, uobičajenim palijativnim merama nekonzistentne agrarne politike koja se svake godine menja."\nOsnovni problem za razvoj stručnjaci vide pre svega u usitnjenosti poljoprivrednih poseda i još sitnijim zemljišnim parcelama. Zato je primarni zadatak države, smatraju, da merama agrarne politike pomaže stvaranje krupnih poljoprivrednih gazdinstava, jer se najpre tako mogu ostvariti željeni dometi. To bi, kažu, mogla da bude i osnova celokupne državne politike.\nPored ukrupnjavanja poseda gde god je to moguće i pored tehničkog uređenja obradivog zemljišta, sa skupa u SANU poručuju da se u neophodne strukturne promene ubrajaju i uređenje vodotokova kako bi se sprečile poplave, izgradnja sistema za navodnjavanje kako bi se sprečile suše, ali i organizovanje poljoprivrednika u zadruge, poslovna udruženja, akcionarska društva... Pitanje zadruga izdvaja se kao jedno od najznačajnijih u unapređenju sela, pa se od države traži snažna materijalna podrška zadrugarstvu.\nČinjenica je da u Srbiji zadrugarstvo, kao stari, najznačajniji oblik udruživanja i poslovnog organizovanja poljoprivrednika, praktično odumire. A značaj samoorganizovanja zemljoradnika i same zadružne vrednosti dokazane su širom sveta, i to ne samo kada je reč o poljoprivredi nego i "oko poljoprivrede", po pitanjima domaće radinosti, seoskog turizma... Prema procenama, od oko 1200 zemljoradničkih zadruga, koliko ih u Srbiji ima, godišnje se ugasi oko sto. U svetu, pak, ima oko 800 miliona zadrugara i više od 100 miliona zaposlenih preko zadruga. Jedno od objašnjenja zašto je ova delatnost kod nas u fazi nestajanja glasi da je proces tranzicije "zadrugarstvo proglasio za loš recidiv prošlog sistema, pa teži da ga ugasi". Zadruge se tako pretvaraju u preduzeća i privatizuju. Jedna od hitnih mera, smatraju stručnjaci, jeste donošenje zakona o zadrugama koji će na moderan način urediti tu oblast, premda se na taj potez države čeka duže od decenije.\nREANIMACIJA SELA: Šta učiniti da se zaustavi dosadašnje istiskivanje mladih ljudi iz sela i poljoprivrede, zapravo je pitanje opstanka sela. Pored osnovnih egzistencijalnih rešenja, na makroplanu sve upućuje na decentralizaciju urbanog razvoja, pa se tako svakome ko ponešto zna o selu na Zapadu nameću i neki tamošnji modeli. Na primer, da se umesto u gradovima, u selima izgrade pojedini "firmirani" tržni centri ili hipermarketi, u koje bi dolazilo i okolno stanovništvo iz regiona, ili da se izgrade dobro opremljeni, veliki domovi za stara lica, ili nešto slično tome. Međutim, ono što kod nas predstavlja nužni preduslov takvog razvoja sela jeste investiranje u saobraćajnu i komunalnu infrastrukturu, pre svega.\nDa mladi ljudi ne bi napuštali sela, potrebna je, smatraju naučnici, kako bolja socijalna zaštita poljoprivrednika tako i neophodna reforma obrazovanja. U osnovnom obrazovanju ta reforma bi morala da obezbedi poseban i privilegovan status seoskih škola. Umesto procesa ukidanja seoskih škola sa malim brojem đaka, kakav je slučaj danas, prosveta bi morala da poradi na tome da prilagodi nastavne programe te da se u njima nađu sadržaji koji se više tiču sela kao zdrave životne sredine i poljoprivrede kao zanimanja. Dalje, ako je za razvoj sela presudno stručno obrazovanje poljoprivrednika, predlog je, treba formirati mreže savetodavnih centara koji bi pomagali praktičnim stručnim znanjima o modernoj poljoprivredi.\nDa bi se selo i demografski i socijalno održalo, ako se ide po već korišćenim i provereno dobrim mehanizmima, onda je potrebno oživeti njegovu lokalnu samoupravu. U tom smislu, potrebne su zakonske inicijative za jačanje seoskih mesnih zajednica, koje bi proširile njihove nadležnosti, kao i inicijative za stvaranje malih seoskih opština naročito u brdsko-planinskim i pograničnim krajevima. Kulturna politika sela je posebno pitanje. Sve ono što se nekome u sadašnjem trenutku može učiniti anahronim pa i sasvim napuštenim, treba iznova podržati i osavremeniti: od domova kulture, preko nekih tradicionalnih skupova, sportskih klubova do raznih seoskih manifestacija.\nO finansijskim mogućnostima države da selo svim ovim merama oživi i zadrži mlade nije potrebno vagati, to su ipak kalkulacije neke druge i mnogo složenije analize. U svakom slučaju, bez pomoći države, sudbina sela biće za svagda zacrtana filmski: da selo polako nestaje, dok mladi po svaku cenu, čak i po cenu prodaje grobova, žude za gradskim životom. Rečju, kao u filmu "Odumiranje".\nDomaći biznis i arapski mentalitet >\nSrbija do Abu Dabija\nPrivatizacija u sportu >\nKako sponzorisati rupu bez dna\nPoljopriveda i društvo >\nKlizavi pučki teatar\nDrogu nema ko da spali\nFridrih Ebert radionica >\nElite iz haosa\nStanje i mere\nProsečna godišnja vrednost proizvodnje u povrtarstvu u Srbiji iznosi oko milijardu i 188 miliona evra, ali na selu godišnje ostaje čist prihod oko 330 miliona evra. Proizvodnja hrane kod nas, ocena je naučnog skupa u SANU, prepuštena je nemilosrdnom tržištu, a direktna davanja, subvencije, mnogo su manje nego što je to slučaj u zemljama EU, pa i u regionu. Stručnjaci agrara, između ostalog, savetuju da bi povećanje proizvodnje povrća u zaštićenom prostoru bilo od višestruke koristi. S jedne strane, ta proizvodnja upošljava mnogo više ljudi, a s druge promenila bi se i struktura izvoza. Naime, Srbija izvozi povrće u vrednosti od svega 96,3 miliona dolara, a najviše je reč o konzervisanom i smrznutom prerađenom povrću, dok se manje izvozi sveže. Deficit ranog i srednjeg povrća u Srbiji je stara boljka koja traje duže od dva veka, pa bi se povećanjem proizvodnje u zaštićenom prostoru kao i podizanjem skladišta za čuvanje svežeg povrća, smatraju stručnjaci, gubici i konačno sveli na razumnu meru.\nU voćarskoj proizvodnji Srbije, međutim, u poslednjih nekoliko godina, dešavaju se velike promene. Uvode se nove sorte i klonovi starih sorti, tehnologija proizvodnje se menja ka intenzivnijim zasadima sa velikim brojem biljaka i visokim prinosima po jedinici površine. Zajedno s voćarstvom, koje bi moglo da preduzme još niz mera za svoje unapređenje, razvijaju se ubrzano vinogradarstvo i vinarstvo. Očekuje se da će se trend porasta izvoza vina nastaviti zbog mogućnosti bescarinskog izvoza na tržište Ruske Federacije i EU.\nUčešće poljoprivrede Srbije u ukupnom društvenom proizvodu kreće se između 12 i 13 odsto, a učešće stočarstva u ukupnom agraru iznosi samo 30 odsto, dok je u svetu između 60 i 70 odsto. S obzirom na izuzetne prirodne pogodnosti, a u vreme kada su migracije sa sela bile znatno manje, osnovna delatnost domaćinstava na selu bila je proizvodnja mleka i mesa. U to vreme juneće i jagnjeće meso bilo je izvoženo na poznata svetska tržišta u vrednosti preko 100 miliona dolara, dok je u poslednjoj deceniji stočarstvo toliko smanjeno da je praktično nestalo. Jedna od poruka naučnog skupa upućena državi glasi da je formiranje dugoročne strategije za razvoj sela i poljoprivrede neodložno. Na selu danas živi skoro polovina stanovnika Srbije, što je više nego dovoljan razlog za to.


RTV BUGOJNO - Saopćenje u povodu kampanje “16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama”\nSaopćenje u povodu kampanje “16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama”\tIstaknuto\nponedjeljak, Nov 27 2017\nPotpredsjednica Mahmutbegović tim povodom ističe kako borba protiv nasilja nad ženama treba biti kontinuirana i kako će podržati izmjene i dopune Krivičnog zakona FBiH kojim bi se pooštrile odredbe u pravcu kažnjavanja počinilaca fizičkog i seksualnog nasilja nad ženama i djecom a koje su inicirane prema Vladi FBiH.\nDa bi se žena adekvatno suprostavila nasilniku, uz odgovarajuću zakonsku regulativu, treba posebno raditi na afirmaciji žene u društvu i na njenom obrazovanju. Jasno je da će se svaka obrazovana žena, žena koja je finansijski nezavisna, lakše suprostaviti nasilniku, povući rez da prekine vezu u kojoj trpi nasilje te poduzeti korake da prijavi nasilje. Važno je i dodatno više raditi na razvijanju i unapređenju servisa podrške žrtvama nasilja, uključujući finansijsku pomoć, obuku i pomoć prilikom zapošljavanja, te na uspostavljanju dovoljnog broja sigurnih kuća za žene i djecu žrtve nasilja.\nUprkos činjenici da je u proteklom periodu u BiH ostvaren napredak na polju jačanja kapaciteta i edukacije svih subjekata zaštite, te da je poboljšana saradnja institucija i nevladinih organizacija, djevojčice i žene u BiH su još uvijek često izložene ozbiljnim oblicima nasilja kao što su nasilje u porodičnim i partnerskim odnosima, seksualno uznemiravanje, silovanje i proganjanje.\nNažalost, svjedoci smo da neki slučajevi završe i smrtnim ishodom. Podaci pokazuju da je skoro svaka druga žena u Bosni i Hercegovini tokom života barem jednom bila izložena nekoj od formi rodno zasnovanog nasilja.\nZbog svega ovoga, prevazilaženje rodno zasnovanog nasilja i nasilja u porodici predstavlja jedan od velikih izazova našega društva i pred sve nas stavlja obavezu da društvo u cjelini, iskoristi sve raspoložive resurse da smanji broj slučajeva nasilja i da adekvatno kazni počinioce.\nborba protiv nasilja nad ženama,\nViše iz kategorije: « U Donjem Vakufu svečano otvoren 6. Sajam obrta, poduzetništva i turizma SBK-a\tNove lijekove protiv melanoma hitno uvrstiti na ''A'' listu Federalnog fonda solidarnosti »


OBAVJEŠTENJE O UVJETIMA/USLOVIMA I NAČINU PREDLAGANJA KANDIDATA ZA DODJELU JAVNIH PRIZNANJA OPĆINE VITEZ\n"Plaketa općine Vitez" dodjeljuje se građanima, udrugama/udruženjima građana, ustanovama, mjesnim zajednicama, gospodarskim/privrednim društvima i drugim pravnim subjektima a povodom njihovih jubileja, za uspjehe u poslovanju, zasluge za razvitak/razvoj općine Vitez, unapređenje kvaliteta življenja, te afirmaciji Viteza i jačanju njegovog ugleda u Zemlji i svijetu.\nDodjeljuju se najviše tri "Plakete općine Vitez" i to:Jedna gospodarskom/privrednom društvu, Jedna ostalim društvima ili ustanovama i Jedna pojedincu iz bilo koje oblasti.\nPravo predlaganja kandidata za dodjelu javnih priznanja imaju:građani, udruženja građana, članovi Općinskog vijeća Vitez, radna tijela Vijeća, Načelnik općine, organi mjesnih zajednica, ustanove, strukovne organizacije, vjerske zajednice, gospodarska/privredna društva i drugi pravni subjekti.\n- ime, prezime i adresu kandidata, odnosno naziv gospodarskog/privrednog društva, ustanove, vjerske zajednice, udruga/udruženja građana ili drugih pravnih subjekata koji se predlažu za dodjelu javnog priznanja;\nOpćina Vitez, Stručna i zajednička služba Općinskog vijeća i Općinskog načelnika - za Ocjenjivački sud, ulica Stjepana Radića broj 1. 72250 Vitez.\n22.8.2019. IZVOĐENJE RADOVA NA IZRADI HORIZONTALNE SIGNALIZACIJE\n22.8.2019. POZIV ZA MEDIJE – ŠKOLA ZA TRUDNICE OPĆINE VITEZ\n22.8.2019. Potpisan ugovor o izgradnji mosta preko rijeke Lašve\n20.8.2019. SAOPĆENJE ZA JAVNOST – ŠKOLA ZA TRUDNICE OPĆINE VITEZ\n14.8.2019. Obavijest o komunalnom otpadu\n9.8.2019. Čestitka povodom Kurban Bajrama\n8.8.2019. Javna rasprava o izdavanju okolišne dozvole za poslovno uslužni objekt – benzinska crpka s pratećim sadržajima vl.«TP- Benz» d.o.o.Vitez\n7.8.2019. Pred-tenderska prezentacija Projekta sistema daljinskog grijanja u općini Vitez po modelu javno-privatnog partnerstva\n5.8.2019. JAVNI OGLAS za prodaju neizgrađenog građevnog zemljišta u vlasništvu općine Vitez (Zona obuhvata Regulacioni plan PC-96-2 i Gornji Vitez I i II)\n24.7.2019. ZAVRŠENA REKONSTRUKCIJA PARKETA U GRADSKOJ SPORTSKOJ DVORANI


13.01.2021. - 09:50\nplinovodi, Srbija, Bugarska, opskrba plinom, plin\nJavni poziv za nadzor nad projektom nove plinske veze Srbija–Bugarska raspisan je ovaj tjedan. Ministarstvo rudarstva i energetike Srbije je priopćilo kako je riječ o prvom koraku u pripremi početka gradnje novog plinovoda koji se očekuje krajem ove godine.\nPlanirani kapacitet plinovoda Niš–Dimitrovgrad je 1,8 milijardi prostornih metara plina godišnje. Procijenjena ukupna vrijednost projekta je 85,5 milijuna eura, što će biti osigurano iz pretpristupnih fondova Europske unije i zajma Europske investicijske banke, javlja vlada Srbije.\nRealizacijom ovog projekta osigurava se diverzifikacija pravaca i izvora opskrbe plinom, dakle, veća sigurnost opskrbe Srbije i zemalja u okruženju te se omogućava daljnji razvoj distributivne plinske mreže u srednjoj, istočnoj i južnoj Srbiji, navodi se u priopćenju.


Novi momenti Nialla Horana: Želi da se istetovira i ofarba kosu u braon! - Famoza.net\n09/11/2015 09/11/2015 Vladimir (Famoza.net) 144181 Commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fnovi-momenti-nialla-horana-zeli-da-se-istetovira-i-ofarba-kosu-u-braon%2FNovi+momenti+Nialla+Horana%3A+%C5%BDeli+da+se+istetovira+i+ofarba+kosu+u+braon%212015-11-09+14%3A00%3A07Vladimir+%28Famoza.net%29http%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D14418\nDvadesetdvogodišnji Irac jedini je član One Directiona koji nema ni jednu šaru na koži, ali sad želi da uradi tetovažu koja će ga podsećati na ortake iz benda kad dogodine odu na pauzu.\nU jednom nedavnom intervjuu, Niall Horan je u vezi s tetoviranjem izjavio sledeće: “Definitivno ću uraditi nešto po tom pitanju jer će mi oni sigurno mnogo nedostajati kad se razdvojimo. Svi momci iz benda imaju tu otkačenu tetovažu šrafa na članku. Voleo bih da mogu da kažem da iza toga stoji neko dublje značenje ali to je tetovaža kao i svaka druga. I ja ću sebi istetivorati taj isti motiv, on će me podsećati na momke i oni će tako uvek biti uz mene gde god da krenem.”\nKo zna, možda će Irac jednog dana izgledati kao na ovoj foto-montaži 🙂\nA kad već pominjemo pauzu, Niallovi planovi su da tokom nje stavi ranac na leđa i putuje svetom kao i svaki običan mlad turista. “Tokom poslednjih pet godina prošao sam avionom i autobusom kroz mnoge zemlje koje su mi se svidele ali nisam imao priliku da ih pošteno vidim. Želim da ponovo odem u Australiju, kao i da definitivno posetim Tajland. Sa bendom sam uvek odsedao u luksuznim hotelima, ali sad želim da vidim te zemlje očima prosečnog momka mojih godina, pa ću odsedati u hostelima i jeftinim pansionima. Takođe, nosim se mišlju da ofarbam kosu u braon kako me ne bi prepoznali,” izjavio je Niall na kraju.\nOne thought on “Novi momenti Nialla Horana: Želi da se istetovira i ofarba kosu u braon!”\nVerovatno se salio za kosu….


Kiks Porta, Benfika se ozbiljno odlepila - Sportske.net\nKiks Porta, Benfika se ozbiljno odlepila\nLisabonski 'Orlovi' već imaju pet bodova prednosti u odnosu na najbližeg pratioca nakon devet odigranih kola.\nSporting posustaje, zeleno-beli su vezali tri remija i pobedili samo jedan od poslednjih pet mečeva, Porto je danas remizirao bez golova u Setubalu i sve ovo su veoma dobre vesti za branioca titule Benfiku.\n'Orlovi' su sinoć savladali Pasoš Fereiru sa 3:0 (Fejsa je bio starter, Živković presedeo na klupi), vezali sedmu pobedu u prvenstvu i polako, ali sigurno grabe ka novoj tituli.\nPet bodova prednosti u odnosu na Porto naravno nije nedostižno, ali ako uzmemo u obzir kako se odvija situacija u portugalskog Primeiri od pamtiveka jasno je kao dan ko je ubedljivo najveći favorit za titulu šampiona.


1. dan OI: Pregled nastupa plivača po disciplinama - SwimOn\n24.07.2021. Bosna i Hercegovina, Makedonija, Najnovije, Olimpijske Igre, Slovenija, Srbija Radovan Siljevski\nPrvog dana prvenstva za BiH u drugoj disciplini dana nastupa najbolja plivačica BiH, juniorska prvakinja Evrope Lana Pudar. Lana će plivati u trećuj grupi u staz broj 6 sa prijavljenim rezultatom 57.37, koji je otplivala ove godine u Beogradu. Favoritkinja u ovoj disciplini je svetska prvakinja Margaret MacNeil, koja ima najbolji rezultat 55.83. Sa svojih 15 godina, Lana je najmlađa takmičarka u ovoj disciplini.\nNakon 100 delfin za žene nastupaju muškarci u disciplini 400 slobodno, gde će za Severnu Makedoniju u prvoj grupi plivati Filip Derkoski. Filip ima najbolji rezultat 04:04.10, koji je itplivao ove godine na EP u Budimpešti.\nU prvoj grudi ove dsicipline za Sloveniju nastupa Fain Katja u stazi broj 5. Katja, koja je poznatija po plivanju deonica slobodnim stilom ima prijavljen rezultat od 04:43.12, koji je otplivala ove godine u Slovačkoj. U istoj disciplini rekorderka Srbije i višestruka finalistkinja EP u ovoj dsiciplini Anja Crevar pliva u grupi 3, stazi broj 1. Anjin najbolji rezultat iznosi 04:37.70, koji je otplivala 2019. godine u Francuskoj. Najbolji rezultat ove godine za Crevar iznosi 4:40.17, koji je otplivala u Sabadelu (Španija). U ovoj grupi je olimpijska šampionka i je dna od favoritkinja za pobedu, Katnika Hosu.\nU poslednjoj individualnoj disciplini dana nastupiće legenda srpskog plivanja, Čaba Silađi. Silađi će nastupiti u finalnoj grupi ove discipline u stazi broj 1. Silađi je prijavljen sa najboljim rezultatom 59.40, koji otplivao 2019 godine u Debrecinu. Najbolji rezultat ove godine za Silađija je 59.72, koji je otplivao na EP u Budimpešti. U ovoj grupi pliva neprikosnovenu Adam Piti, koji je bez sumnje favorit za zlato i na ovim OI.\n<< Pogledajte satnicu i raspored trka na OI u Tokiju >> Olimpijske Igre: Polufinale za Stjepanovića


Rabljeni Peugeot kombi i laka dostavna vozila oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nRabljeni Peugeot sanduk kombiji na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Peugeot sanduk kombiji strojeva koji su za prodaju. Peugeot sanduk kombiji oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Peugeot sanduk kombiji na Znamka dijelu.\n2003 282.890 km\nPeugeot Partner Partner Manual\n1998 302.929 km\nPeugeot BOXER 10 PALETS WEBASTO A/C TEMPOMAT\n2017 256.700 km\nPeugeot BOXER TARPAULIN 8 PALETS WEBASTO PNEUMATIC A/C\n2018 270.300 km\n2014 162.404 km\n2014 297.565 km\nPeugeot BOXER TARPAULIN 10 PALETS PNEUMATIC CRUISE CONTROL\n2018 236.600 km\n2017 332.055 km\nPeugeot BOXER TARPAULIN 10 PALETS WEBASTO A/C\n2019 162.000 km\n2020 159.900 km\nPeugeot BOXER TARPAULIN 8 PALETS LIFT CRUISE CONTROL LED\n2018 274.900 km\nPeugeot PEUGEOT BOXER TARPAULIN 10 PALETS TEMPOMAT A/C\n2018 209.000 km\n2019 189.000 km\nPeugeot BOXER TARPAULIN 1O PALETS WEBASTO A/C\n2022 126.900 km\nOvde je kompletna lista polovnih Peugeot sanduk kombiji za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Peugeot sanduk kombiji koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Peugeot sanduk kombiji koje Vas interesuju.


Matković: U Srbiji i dalje postoji apsolutno siromaštvo, socijalne razlike rastu - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Matković: U Srbiji i dalje postoji apsolutno siromaštvo, socijalne razlike rastu\nBeograd, 25. novembar 2020. – Programska direktorka Centra za socijalnu politiku prof. dr Gordana Matković izjavila je da socijalne razlike u Srbiji rastu.\nDodaje da se to dešava jer srpska privreda ne raste u skladu sa svojim potencijalima, a odsustvo vladavine prava i korupcija usporavaju taj privredni rast.\n“U takvim uslovima siromašniji postaju još siromašniji, a bogatiji još bogatiji. Plašim se da će posledice ekonomske krize izazvane pandemijom biti pogubne za najsiromašnije građane“, kazala je Matković za portal Sindikata Nezavisnost.\nNavela je da se odnos plate i penzije pogoršava.\n“Iznosi socijalne pomoći i dečijeg dodatka su i dalje niski, institucionalne usluge kao neprihvatljiv vid zaštite i dalje dominiraju, nedostaju nam kapaciteti za dečiju zaštitu, usluge u zajednici su nerazvijene“, ocenila je Matković.\nDodala je da u Srbiji i dalje postoji apsolutno siromaštvo.\n“Naša socijalna davanja, nisu dovoljna niti stižu do svih koji nemaju dovoljno sredstava za život. Sasvim je jasno da postoji potreba da se mehanizmi zaštite kao što je novčana socijalna pomoć dodatno unaprede kao što je u dva maha i učinjeno, 2001. i 2010. godine“, kazala je ona.\nNa pitanje Nezavisnosti zašto Srbija nema novu strategiju za borbu protiv siromaštva, kada neka istraživanja govore da čak 1,8 miliona ljudi sebi može da priušti samo puko preživljavanje, Matković je istakla da strategije imaju smisla ako su zadovoljena dva uslova.\n“Prvo, ako se formulišu kvalitetno i uz profesionalni i društveni konsenzus i drugo, ako se primenjuju. Ispunjenje ovog drugog uslova podrazumeva da se prati sprovođenje strategije, u kojoj su jasno definisane aktivnosti, indikatori“, objasnila je ona.\nUpitana koje su posledice velikog siromaštva u Srbiji, Matković kaže da je najteža posledica niskog životnog standarda, ali i neuređene države i neizvesne perspektive odluka o napuštanju zemlje.\n“Za mene je to najteža posledica. Na nivou porodice nepovoljni obrazovni i zdravstveni ishodi su svakako među najtežim posledicama koje vode i začaranom krugu siromaštva“, kazala je Matković.\nNa pitanje šta treba preduzeti da se spreče sve veće socijalne razlike, Matković je kazala da je pre svega neophodno poboljšanje situacije na tržištu rada, ali i na redistributivnu ulogu socijalnih transfera i promene u okviru poreske politike.\n“Trebalo bi da se uvede neka vrsta socijalnih penzija za najstarije, povećanje pondera koji se dodeljuje deci starijeg uzrasta i uvođenje univerzalnog dečijeg dodatak za decu osnovno-školskog uzrasta koja žive u neuslovnim romskim naseljima“, kazala je Matković.\nGordana Matković je od oktobra 2000. do marta 2004. godine, u prelaznoj vladi i u vladama Zorana Đinđića i Zorana Živkovića, bila ministar za rad, boračka i socijalna pitanja.Tokom njenog mandata započete su reforme penzijskog sistema i socijalne zaštite, a izrađena je i usvojena Strategija za smanjenje siromaštva.\nOznakeGordana MatkovićUGS Nezavisnost\nPrethodno Konvent: Vladavina prava osnovni preduslov demokratskog i stabilnog društva\nSledeće Dragojlović: Vladavina prava važna za građane, bez obzira da li podržavaju članstvo u EU ili ne\nBeograd, 14. jul 2020. – U Srbiji će na jesen biti oko milion nezaposlenih građana ako drž…\nTop Tags Civilno društvo mediji ljudska prava Evropska unija evropske integracije konkurs istraživanje Vlada Republike Srbije OCD Srbija i Evropska unija mladi vladavina prava Društvo lokalna samouprava Evropska komisija


Društvo i ekonomija: Za rekonstrukciju puta Novi Pazar -Tutin 24 miliona evra - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nU Vladi Srbije danas je potpisan komercijalni ugovor za rekonstrukciju državnog puta Novi Pazar-Tutin sa turskom kompanijom „Tašjapi”, a potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović kaže da će u taj posao biti uloženo 24 miliona evra.\nMihajlović, koja je ugovor potpisala u prisustvu potpredsednika Vlade i ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Rasima Ljajića i ambasadora Turske u Srbiji Tanžua Bilgiča, rekla je da je nekoliko dokumenata prethodilo današnjem otpočinjanju realizacije ovog projekta.\nNavela je da su to, pre svega, Sporazum o saradnji u infrastrukturnim projektima između dve vlade, Memorandum o razumevanju o saradnji između Ministarstva i kompanije „Tašjapi” iz maja ove godine i nedavno potpisan Okvirni sporazum između Vlade Srbije i kompanije „Tašjapi”.\n„Danas započinjemo realizaciju prvog projekta sa turskom kompanijom 'Tašjapi', vrednog 24 miliona evra. Ugovor koji smo danas potpisali podrazumeva izradu idejnog projekta, izradu plana detaljne regulacije i izvođenje radova, u dužini od 20,5 kilometara”, kaže Mihajlović, prenosi Tanjug.\nIstakla je da je rekonstrukcija puta Novi Pazar-Tutin od izuzetnog značaja za više od 150.000 građana koji žive u ovom delu Srbije.\nMihajlović: Radimo danonoćno kako bismo ispravili tuđe greške\n„Dajemo sve od sebe da se deonica Koridora 11 od Uba do Lajkovca završi do nove godine, kako bismo u saobraćaj pustili autoput od Obrenovca do Čačka. Ovo je presedan u građevinarstvu i jedina kritična deonica na koridoru i ja očekujem da dođemo do odgovora zašto je ranije pogrešno rađeno i da ti koji su loše gradili odgovaraju”, rekla je Mihajlović odgovarajući na pitanje novinara.\n„Da bi se radovi izvodili 24 sata bilo je potrebno da se doveze dodatna mehanizacija, obezbede ljudi, rad prilagodi vremenskim uslovima, stoga je prošlo nekoliko dana od izdavanja mog naloga. Da ste bili tamo sa nama u petak noć, videli biste u kakvom je stanju autoput i da je potrebno graditi ga iznova. Pitajte inženjere i projektante - to struka nije videla do sada”, rekla je Mihajlović.


Auto krediti uz NKS već od 2,99 odsto godišnje uz rok otplate do sedam godina\nPovodom 54. Međunarodnog salona automobila koji se održava u Beogradu, banka Kredi Agrikol u Srbiji (Crédit Agricole) pripemila je specijalnu ponudu auto kredita indeksiranih u evrima sa nominalnom kamatnom stopom od 2,99 odsto godišnje.\nKako je saopšteno, u okviru specijalne sajamske ponude Kredi Agrikol banka odobrava auto kredite indeksirane u evrima sa nominalnom kamatnom stopom 2,99 odsto godišnje za kredite sa rokom otplate do sedam godina. Kod ovih kredita neophodno je da klijent uplati minimum 30 odsto iznosa od cene vozila. Krediti se odobravaju bez troškova obrade i u bilo kom trenutku se mogu potpuno ili delimično prevremeno otplatiti, takođe, bez troškova.\nUz tu ponudu, Kredi Agrikol u Srbiji ističe i kredite za kupovinu novih vozila, indeksirane u evrima sa fiksnom nominalnom kamatnom stopom 3,99 odsto godišnje za rok otplate do 84 meseca za sve nove automobile.\nSvi kljenti koji prenesu zaradu u Kredi Agrikol mogu se odlučiti i za dodatni benefit u vidu keš kredita sa nula odsto nominalne kamatne stope i bez troškova obrade u iznosu do 240.000 dinara sa rokom otplate do 12 meseci koji je namenjen za kupovinu dodatne opreme vozila, registraciju vozila, dodatnu garanciju, kupovinu osiguranja, zimskih guma i sl.\nCA Leasing je pripremio specijalne uslove za pravna lica kojima će se odobravati finansiranje kupovine novih vozila sa nula odsto učešča u finansiranju uz veoma brz proces odobravanja zahteva.\nGorenjska banka želi da poveća tržišni udeo na sedam odsto\nKoliko su opravdane želje bankarskih klijenata da ih država zaštiti od skoka mesečne rate?\nPolovina automobila na sajmu kupljena za keš, rasprodati i oni vredniji od 150.0...


Šta se sve smišlja za 25. nastavak o Jamesu Bondu - InTeen\nNikola | 18/09/2018\nDrama oko novog filma o Jamesu Bondu postaje sve zapetljanija!\nNaime, na društvenim mrežama nedavno je objavljeno da je projekat napustio režiser usled nepremostivih kreativnih razlika. Najpre se šuškalo da je problem bio u odabiru Bondovog negativca, ali i lepotice koja će mu praviti društvo u jubilarnom 25. filmu.\nMeđutim, sada se polemiše da je režiser otišao jer je odbio da ubije poznatog agenta.\nDa! Producenti su, navodno, hteli da ga iznenada ubiju na kraju filma kako bi se Daniel Craig i zvanično oprostio od ove uloge, a da ga onda u 26. nastavku ožive u novoj inkarnaciji, to jest sa drugim glumcem.\nRežiser, navodno, nije nikako hteo da pristane na ovu bombastičnu ideju i zato je napustio projekat.\nKljučne rečiDaniel Craigglumacjames bondproducentirežiseruloga\n← Prethodni članak Noć klavira u Velikoj sali Kolarčeve zadužbine\nSledeći članak → Niall objavio novi singl\nSnažna eksplozija na setu!


dom omladine beograda Arhive - Stranica 17 od 39 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: dom omladine beograda (strana 17)\n20. januar 2016. Pozorište 0\nDom omladine: Le PETit WCF Mrnjau Fest 2016.\n3. januar 2016. Festivali 0\nU subotu i nedelju, 9. i 10. januara od 10.00 do 18.00, biće održan Le PETit WCF Mrnjau Fest 2016. u Domu omladine Beograda.\nDOB: Darkwood Dub, 1. i 2. januara\n26. decembar 2015. Koncerti 0\nU Domu omladine Beograda, 1. i 2. januara, biće održana dva koncerta benda Darkwood Dub.\nBeogradski filmski festival 2016 od 20. do 26. marta\n25. decembar 2015. Festivali 0\nU Domu omladine Beograda od 20. do 26. marta biće održan Beogradski filmski festival 2016, tj. Beogradski festival dugometražnog i kratkometražnog filma.\n24. decembar 2015. Koncerti 0\nElektrični orgazam u Domu omladine 26. decembra\n20. decembar 2015. Koncerti 0\nU subotu, 26. decembra od 21.00, Električni orgazam proslaviće 35 godina postojanja koncertom u Domu omladine Beograda.\n17. decembar 2015. Film 0\nPsihodelični vašar 2015, 18. decembra\n13. decembar 2015. Festivali 0\nU Domu omladine Beograda biće organizovan treći Psihodelični vašar, 18. decembra od 12.00.\nNedelja norveške književnosti od 8. do 11. decembra\n4. decembar 2015. Književnost 0\n21. FAF: Filmovi na bis\n4. decembar 2015. Festivali 0\nZbog velikog interesovanja i ove godine biće organizovan FAF na bis, program sa filmovima koji su imali najveću posetu tokom Festivala autorskog filma.\n29. novembar 2015. Film 0\nMeđunarodni festival LGBT filma Merlinka, kao i svake godine obeležava 1. decembar, Svetski dan borbe protiv side, dokumentarnim filmovima koji tematizuju HIV i sidu.\nPage 17 of 39« Prvo...10«1516171819\t»\t2030...Poslednje »


Benši, ep. 2 - Cinemax Srbija\nBenši, ep. 2\nTvorac „Prave krvi“, Alan Bol, u ovoj uzbudljivoj akcionoj drami prikazuje obrte koji prate Lukasa Huda (Entoni Star), bivšeg osuđenika koji postaje šerif ruralnog amiškog grada, tražeći ženu koju je video pre petnaest godina, kad se predao policiji i pustio je da pobegne s draguljima. Živeći u Benšiju pod lažnim imenom, Keri Houpvel (Ivana Milićević) je udata za lokalnog okružnog tužioca, ima dvoje dece (od kojih je jedno možda Lukasovo) i očajnički pokušava da ne skreće pažnju na sebe – sve dok se ne pojavi Lukas, uzdrma njen svet i raspali staru strast. Ono što dodatno komplikuje stvari je činjenica da u Benšiju vlada korupcija, s amiškim vođom Kajem Proktorom (Ulrih Tomsen) koji brutalno gradi lokalno carstvo droge, kockanja i krađe. Uz pomoć bivšeg boksera, a sadašnjeg vlasnika bara, Šugara Bejtsa (Frenki Fejson), Lukas uspeva da opstane pored Kaja i njegovih lopova, i čak mu polazi za rukom da uvede pravdu u Benši. Na kraju, Lukasovi apetiti za pljačkanjem odvode njega i Keri u opasnu igru dvoličnosti, i situacija se pogoršava kad se pojavljuje osvetoljubivi gospodin Rebit (Ben Kros), njujorški mafijaš koga su jednom opljačkali. Epizoda 2: Očajni potčinjeni Kaja Proktora, Hanson, odlučuje da napravi rejv žurku u amiškom ambaru, ukravši ekstazi domaće radinosti od Proktora i prodajući ga omladini Benšija, uključujući Devu, Kerinu buntovničku ćerku. Saznavši za plan, Lukas i njegov tim organizuju raciju, ali zbog dejstva lošeg ekstazija, mnogi učesnici imaju konvulzije, s jednom upadljivom fatalnošću. Lukas odvodi Devu u bezbedno okrilje njenog doma, ali Hanson nije bio te sreće kad se vratio u Kajevu kuću i kad je usledio debakl.


Vi ste ovde: Overa / POREZI / IMOVINA - mišljenja MIF / Apsolutna prava / Poreski tretman ulaganja nepokretnosti u kapital privrednog društva\n• Prema odredbi člana 23. stav 1. Zakona o porezima na imovinu („Sl. glasnik RS“, br. 26/2001, „Sl. list SRJ“, br. 42/2002 – odluka SUS i „Sl. glasnik RS“, br. 80/2002, 80/2002 – dr. zakon, 135/2004, 61/2007, 5/2009, 101/2010, 24/2011 i 78/2011 – dalje: ZPI), porez na prenos apsolutnih prava se plaća kod prenosa uz naknadu, i to:\n– prava svojine na nepokretnosti;\n– prava svojine na upotrebljavanom motornom vozilu – osim na mopedu, motokultivatoru, traktoru i radnoj mašini, upotrebljavanom plovilu, odnosno upotrebljavanom vazduhoplovu na sopstveni pogon osim državnog;\n– prava korišćenja građevinskog zemljišta,\n– prava na eksproprisanoj nepokretnosti, ako se eksproprijacija vrši radi izgradnje stambenih ili privrednih objekata.\nUpotrebljavano motorno vozilo, upotrebljavano plovilo, odnosno upotrebljavani vazduhoplov, u smislu ovog zakona, jeste motorno vozilo, plovilo, odnosno vazduhoplov koje je najmanje jedanput, u skladu sa propisima bilo registrovano, upisano u propisani upisnik, odnosno u registar ili evidenciju vazduhoplova, na teritoriji Republike Srbije (član 14. stav 4. Zakona).\nPrenosom uz naknadu, u smislu člana 23. ZPI, smatra se i prenos uz naknadu celokupne imovine pravnog lica u slučaju njegove redovne prodaje, likvidacije ili stečaja (član 24. tačka 2) ZPI).\nPrenosom u naknadu, u smislu ZPI, ne smatra se prenos apsolutnog prava na koji se plaća porez na dodatu vrednost, u skladu sa zakonom kojim se uređuje porez na dodatu vrednost (član 24a stav 1. ZPI).\nPrema odredbi člana 31. stav 1. tačka 3) ZPI, porez na prenos apsolutnih prava ne plaća se kod ulaganja apsolutnih prava u kapital rezidenta Republike Srbije – akcionarskog društva, odnosno društva sa ograničenom odgovornošću.\nOdredba člana 31. stav 1. tačka 3) ZPI ne primenjuje se na prenos prava svojine na upotrebljavanom motornom vozilu, upotrebljavanom plovilu, odnosno upotrebljavanom vazduhoplovu (član 31. stav 4. ZPI).\nPrema tome, porez na prenos apsolutnih prava plaća se prilikom svakog prenosa uz naknadu prava iz člana 23. ZPI na koji se ne plaća porez na dodatu vrednost, osim u slučajevima za koje je ZPI propisano poresko oslobođenje.\nDakle, kod ulaganja prava svojine na nepokretnostima – poslovnim objektima i drugih prava iz člana 23. Zakona, osim prava svojine na upotrebljavanom motornom vozilu, upotrebljavanom plovilu, odnosno upotrebljavanom vazduhoplovu, u kapital rezidenta Republike Srbije koji je po pravnoj formi društvo sa ograničenom odgovornošću, po osnovu kog ulaganja ulagač – prenosilac prava stiče isključivo udeo u tom društvu, u skladu sa zakonom kojim se uređuju privredna društva, porez na prenos apsolutnih prava se ne plaća.\nKod ulaganja prava svojine na nepokretnostima – poslovnim objektima i drugih prava iz člana 23. Zakona, u kapital pravnog lica koje nije rezident Republike Srbije, porez na prenos apsolutnih prava se plaća.\nKod ulaganja prava svojine na upotrebljavanom motornom vozilu, upotrebljavanom plovilu, odnosno upotrebljavanom vazduhoplovu, u kapital rezidenta Republike Srbije koji je po pravnoj formi društvo sa ograničenom odgovornošću, po osnovu kog ulaganja ulagač – prenosilac prava stiče isključivo udeo u tom društvu, u skladu sa zakonom kojim se uređuju privredna društva, porez na prenos apsolutnih prava se plaća.\nPrenos uz naknadu udela u pravnom licu i hartija od vrednosti, saglasno odredbi člana 23. stav 1. tačka 3) Zakona o porezima na imovinu („Sl. glasnik RS“, br. 26/2001, „Sl. list SRJ“, br. 42/2002 – odluka SUS i „Sl. glasnik RS“, br. 80/2002, 80/2002 – dr. zakon, 135/2004 i 61/2007), bio je predmet oporezivanja porezom na prenos apsolutnih prava do 29.1.2009. godine.\nS tim u vezi, na prenos udela u pravnom licu po osnovu ugovora ili drugog akta zaključenog od 30.1.2009. godine, porez na prenos apsolutnih prava se ne plaća.„\nMišljenje Ministarstva finansija br. 413-00-00188/2012-04(III) od 19.03.2012. godine\nTags: nepokretnost, ulaganje\nPrenos celokupne imovine kao ulog u novoosnovano privredno društvo lice i PDV... Plaćanje poreza na prenos apsolutnih prava po osnovu prenosa svojine na stanu...


U ovoj godini projektovan pad ekonomije FBiH za 2,6 odsto - Akta.ba\nUkupna javna potrošnja u 2021. godini bi, prema projekcijama, iznosila 5.056.000.000 KM ili 22,3 odsto BDP-a FBiH.\n09.10.2020. 09:25 / Izvor: SRNA\nFederalni zavod za programiranje razvoja projektovao je pad ekonomije Federacije BiH /FBiH/ u ovoj godini za 2,6 odsto kao posljedicu epidemije virusa korona, navedeno je u Dokumentu okvirnog budžeta FBiH za period 2021-2023. godinu, koji je danas usvojila entitetska vlada na sjednici u Mostaru.\nVlada FBiH zadužila je Ministarstvo finansija FBiH da nastavi aktivnosti na pripremi nacrta budžeta za 2021. godinu na osnovu limita utvrđenih zaključkom sa sjednice Vlade od 17. jula.\nNakon realnog rasta FBiH od 3,8 odsto u 2018. godini, u 2019. je dostignut manji rast od 2,6 odsto, a Federalni zavod za programiranje razvoja u 2020. godini projektuje pad ekonomije FBiH od 2,6 odsto kao posljedicu pandemije.\nFBiH, kao i cijeli svijet, ulazi u recesiju u 2020. godini, usljed koje dolazi do pada domaće i inostrane potražnje, pada industrijske proizvodnje, naročito izvozno orijentisane prerađivačke industrije, pada realizacije investicija, zaposlenosti i ličnih primanja stanovništva.\nZa period od 2021. do 2023. projektovan je po godinama, opravak ekonomije od 2,8 odsto, 3,5 odsto i 2,6 odsto, pod pretpostavkom rasta privatne potrošnje, nastavka započetih i početka novih investicija, oporavka uslužnih i pratećih djelatnosti, te veće zaposlenosti i poboljšanja standarda stanovništva.\nProjekcije su da će ukupni konsolidovani javni prihodi FBiH iznositi oko 8 milijardi KM u 2020. godini, uz napomenu da ove projekcije prvi put sadrže i prihode po osnovu doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje.\nU narednim godinama se planiraju ukupni javni prihodi u iznosu od 8.212.000.000 KM u 2021. godini, 8.485.000.000 KM u 2022. godini, i 8.814.000.000 KM u 2023. godini, uz pretpostavku postepenog oporavka ekonomije i pozitivnih kretanja ključnih makroekonomskih parametara.\nUkupna javna potrošnja u 2021. godini bi, prema projekcijama, iznosila 5.056.000.000 KM ili 22,3 odsto BDP-a FBiH, što je manje za 8,2 odsto u odnosu na 2020. godinu.\n#Federalni zavod za programiranje


Ostali sportovi - Streljaštvo: Zoran Jakšić pobednik četvrtog Kupa Srbije u disciplini trap\nStreljaštvo: Zoran Jakšić pobednik četvrtog Kupa Srbije u disciplini trap\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 15 maja, 2012\nZoran Jakšić, mladi strelac Jedinstva trap (Stara Pazova) pobedio je u četvrtom Kupu Srbije u gađanju glinenih golubova u disciplini trap na strelištu “Bg sportskog centra Kovilovo” u Beogradu sa 134 goluba (115 u osnovnom delu i 19 u finalu).Jakšić je jedini strelac koji je u sva četiri kupa ove sezone bio na pobedničkom postolju: pobedio je u drugom i četvrtom, bio je drugi u trećem i treći u prvom.\nU konkurenciji 23 strelca u sedam ekipa, drugo mesto pripalo je Peri Nediću iz Jedinstva trap sa 132 goluba (111 i 21) dok je bronzu osvojio Rade Pavlovič iz beogradskog Rikošeta, inače pobednik trećeg Kupa Srbije, sa 130 (114 i 16). Juniorski reprezentativac Nemanja Smiljanić (Grof Kalište) bio je četvrti sa 127 (111+16). Branko Drljača (Plandište) sa 125 (108+17) golubova je zauzeo peto mesto i prvi put u karijeri gađao je u finalu Kupa Srbije. Šest je bio Zoran Lukić (Palež, Obrenovac) sa 125 (108+17) golubova.\nEkipno: 1. Jedinstvo trap (Stara Pazova) 333 (Zoran Jakšić, Pera Nedić, Ivan Rožek), 2. Grof Kalište kod Požarevca) 311 (Nemanja Smiljanić, Branko Leontijević, Marko Ilić), 3. Rikošet Beograd 310 ( Rade Pavlović, Predrag Šotra, Ljubiša Ristić).\nStreljaštvo: Dejan je šesti senior na finalu Kupa Srbije


RTS :: Pripremali teren za izgradnju pruge, našli žrtvu misterioznog ubistva\nNauka Pripremali teren za izgradnju pruge, našli žrtvu misterioznog ubistva\nnedelja, 12. jul 2020, 16:30 -> 16:49\nPripremali teren za izgradnju pruge, našli žrtvu misterioznog ubistva\nTokom pripreme zemljišta za izgradnju železničke pruge u okolini Londona, pronađeni su brojni predmeti i vredni arheološki nalazi. Među njima je i kostur žrtve ubistva iz metalnog doba, jako dobro očuvan i pronađen vezanih ruku.\nOstaci su pronađeni u Velvik Farmu, na mestu gde se priprema teren za ekološki "Zeleni tunel Vendover" i novi deo železničke pruge za vozove velike brzine.\nSada, arheološki lokalitet, mesto je gde su nađeni predmeti iz različitih epoha, od neolita do srednjevekovnog perioda, pa je tako nađen jedan vredan prsten iz gvozdenog doba, ali i jedan zlatnik iz 1. veka.\nIpak, među najupečatljivijim pronalascima je drveni spomenik i očuvani kostur pod njim.\nTačna starost kostura žrtve ubistva još nije poznata, ali stručnjaci procenjuju da je star najmanje 2.000 godina.\nArheolog Rejček Vud, koja je zadužena za ovaj lokalitet rekla je da je poznato da je predeo Bakingemšira bogat istorijskim nalazima, ali da nova otkrića ukazuju na način života ljudi od pre 4.000 godina što je, kako je rekla, pravo iznenađenje.\n"Kako se desila smrt žrtve čiji je kostur pronađen za nas ostaje misterija, ali nema mnogo načina da se nađete na dnu rake, licem prema dole, i rukama koje su vezane. Nadam se da će stručnjaci razjasniti detalje očigledno jezive smrti", objasnila je Rejčel Vud.\n„Novi nalazi, među kojima je i misteriozni kostur, pomažu da se oživi činjenica da su ljudi ovde jako davno živeli, radili pa i umirali, i da se rekonstruiše način njihovog života", dodali su istraživači.\nArheolozi veruju da je ovo područje bilo gusto naseljeno u bronzanom i gvozdenom dobu pošto su identifikovali tragove najmanje jedne kuće sa kružnom osnovom, zajedno sa strukturama koje bi mogle da budu olovke, prostor za životinje, ali i jame koje su se koristile za odlaganje otpadaka.\nMeđutim, u rimsko doba stanovnici su se preselili u obližnji grad Vendover - koji i danas postoji - dok je mesto Velvik Farm korišćeno za sahrane.\nTim naučnika je pronašao i ograđen četvrtasti prostor u kojem je kostur ukopan u sanduk od olova, što ukazuje na to da je pokojnik imao visok društveni status.\n"Pre nego što izgradimo železničku prugu između Londona i Birmingema, evo, otkrivamo bogatstvo arheologije koje će se uvrstiti našu kulturnu baštinu", rekao je glavni arheolog iz HS2 (High Speed 2), Majk Kurt.\n„Naša otkrića ćemo deliti sa javnošću putem virtuelnih predavanja, u danima otvorenih vrata i u novom arheološkom dokumentarcu koji priprema Bi-Bi-Si", dodao je Kurt.


Bojan Pajtić posetio Srpsku pravoslavnu opštinu u Đurđevu – RTV Panonija\nHomeVestiBojan Pajtić posetio Srpsku pravoslavnu opštinu u Đurđevu\nPredsednik Pokrajinske vlade dr Bojan Pajtić, posetio je Srpsku pravoslavnu crkvenu opštinu u Đurđevu, gde je prisustvovao osvećenju kapele, čuju izgradnju je Pokrajina pomogla sa 1,3 miliona dinara. Pored novca iz pokrajinskog budžeta, značajan deo neophodnih sredstva za izgradnju kapele izdvojila je lokalna samouprava, kao i sami meštani ovog bačkog mesta. Nakon osvećenja kapele, Pajtić je prisustvovao večernjem Bogosluženju u hramu u Đurđevu i osvećenju Svetosavskog doma u crkvenoj porti, čiju obnovu je Pokrajina, takođe, pomogla. nObraćajući se sveštenstvu, predstavnicima lokalne samouprave i brojnim meštanima Đurđeva, vojvođanski premijer je kazao da mogu da budu ponosni što su dobili kapelu i Svetosavski dom sa impesivnim, oslikanim freskama u blagovaonici, kojima mogu da se ponose i mnogo veća mesta nego što je Đurđevo.


Clatronic PW 3369 vaga za merenje telesne težine cene, pregled cena Srbija za Clatronic vaga za merenje telesne težine PW 3369\nEPonuda > Kućni & Kuhinjski aparati > Kućni aparati > Vage za merenje telesne težine > Clatronic Vage za merenje telesne težine\nClatronic PW 3369 vaga za merenje telesne težine cene\nClatronic PW3369 Kapacitet merenja od 2.5 do 150 kg(preciznost 100 g), Ekran LCD, Funkcije Automatsko uključivanje/isključivanje Merenje u raznim jedinicama - kg, lb, st., Memorija Nema... specifikacija\ncena od 1.390,00 do 1.890,00 din | prodavnica (8)\nDigitalna vaga, kapacitet do 150 kg, raspon merenja od 2 do 150 kg razdeljen na podeoke po 100 g\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete najjeftiniji Clatronic PW 3369, pregledate akcije za Clatronic PW 3369 u prodaji, prodavnice Beograd, Novi Sad, Niš... Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Clatronic PW3369 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Vage za merenje telesne težine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Clatronic Vage za merenje telesne težine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene za Clatronic PW3369 ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost sa PRODAVCEM, kao i načine isporuke i plaćanja. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Clatronic PW 3369. Pre kupovine, podatke proverite na sajtu PROIZVOĐAČA. Preporučljivo je da ostavite komentar i ocenu za Clatronic PW 3369.\nClatronic KW 3412Clatronic KW 3416Clatronic PW 3369Clatronic PW 3368\nClatronic KW 3416 vaga za merenje telesne težine


Neto krediti OTP Grupe u Srbiji 3,6 milijarde evra u treæem kvartalu - B92\nBeograd -- Uprkos otežanim uslovima poslovanja usled pandemije, u treæem kvartalu ukupni neto krediti OTP Grupe u Srbiji iznosili su 3,6 milijarde evra.\nIzvor: B92 ponedeljak, 30.11.2020. | 17:39\nTo je uèešæe od preko 16,5 odsto na tržištu Srbije sa rastom kredita na godišnjem nivou od skoro 14 odsto, èime je ostvarena liderska pozicija u Srbiji, saopšteno je iz te grupe.\nU segmentu gotovinskih kredita tržišno uèešæe iznosi preko 21 odsto, dok je u segmentu stambenih kredita 20 odsto.\nGlobalno, treæi kvartal tekuæe godine OTP Grupa je zakljuèila sa konsolidovanom dobiti u iznosu od 515 miliona evra nakon oporezivanja dok je u prethodnoj godini ostvarila rekordno visok konsolidovani profit od 1,2 milijardi evra. Sve banke u okviru grupacije su poslovale profitabilno i uèestvuju sa 50 odsto u ukupnoj dobiti grupe, pri èemu je poveæano tržišno uèešæe u svim kljuènim segmentima u Maðarskoj i Srbiji. Konsolidovana prilagoðena dobit u prvih devet meseci obuhvatala je gotovo 637 miliona evra, dok je prilagoðeni prinos na kapital (ROE) za taj period porastao je na 13,2 odsto.\nBankarska grupa je prisutna u 12 zemalja, ukljuèujuæi Srbiju, sa preko 20 miliona klijenata i više od 36 hiljada zaposlenih a trenutno se proces integracije vodi i u Crnoj Gori, dok je nedavno okonèan u Bugarskoj.\nOTP Grupa u Srbiji je prisutna kroz poslovanje Vojvoðanske banke i OTP banke koje se trenutno nalaze u procesu integracije koje æe trajati do 2021. godine, a koje æe rezultirati stvaranjem jedne od vodeæih finansijskih institucija u Srbiji po velièini aktive, broju filijala i velièini kreditnog i depozitnog portfolija.\n"Kljuèna sposobnost u uspešnom poslovanju u prethodnom periodu punom izazova bila je spremnost na prilagoðavanje i prihvatanje promena. Podrška privredi, kontinuirana digitalizacija poslovanja i briga o zaposlenima su bile aktivnosti od najveæeg znaèaja i prioriteta. Ukupna aktiva u Srbiji je u treæem kvartalu bila na nivou od 5,2 milijardi evra sa tržišnim uèešæem od preko 13 odsto, što dokazuje da je grupa akvizicijama napravila pravi potez uz ostvarenu drugu poziciju na bankarskom tržištu. U Srbiji je u ovoj godini do treæeg kvartala ostvaren neto operativni prihod od 59,6 miliona evra, dok je neto rezultat pre poreza na nivou od 22,3 miliona evra. Aktivnosti su usmerene na pružanje adekvatne podrške graðanima i privredi a do sada su Vojvoðanska i OTP banka pustile iz garantne šeme ukupno 2,6 milijardi dinara odobrenog iznosa", izjavio je Predrag Mihajloviæ, predsednik Izvršnog odbora OTP Banke Srbija i izvršni sponzor projekta integracije, navedeno je u saopštenju.


Ovo su hitovi godine Radija B92 - B92.net\nOvo su hitovi godine Radija B92\nNakon što smo vas pozvali da do poèetka godine glasate za svoje omiljene domaæe i strane pesme u 2013. godini, sada je došao red i da vam predstavimo najveæe hitove koje ste vi izabrali.\nIzvor: Mladen Savkoviæ ponedeljak, 6.01.2014. | 10:40\nZa domaæe hitove ove godine glasalo je skoro trostruko više slušalaca nego prošle godine, što jasno pokazuje da postoji potreba za kvalitetnom domaæom muzikom, tvrdi Miloš Ivanoviæ Kepa, urednik “Pop mašine”, top liste domaæih hitova Radija B92.\n“Interesantno je da su u samom vrhu pesme koje su uglavnom bile zastupljene u veèernjim radijskim èasovima”, primeæuje on. “Što se tièe prvog mesta, ono je samo potvrda dominantne pozicije trija Bad Copy na domaæoj sceni prošle godine.”\nNakon što je premijerno emitovana 3. januara, repriza domace liste na programu Radija B92 je 8. januara u standardnom terminu emisije "Pop masina", sredom od 20 do 22 èasa.\n1. Bad Copy - Ljubav ili pivo /Mascom\n2. Marèelo - Pegla /Samostalno izdanje\n3. Eva Braun - Tako je èudno zar ne /Odlièan hrcak\n4. Vlada Divljan & Ljetno kino big band - Samo jednu ljubav imam /Aquarius\n5. Goribor - Jureæi ljubav /Dancing Bear\n6. Eyesburn - Hold This Way /Ammonite\n7. Svi na pod - Zlatne spirale /Samostalno izdanje\n8. Jarboli - Zabluda /Samostalno izdanje\n9. Wikluh Sky & Rahmanee - Do kraja sveta /Samostalno izdanje\n10. Goblini - Deca iz komšiluka /Long Play\nSvi ljubitelji svoðenja godišnjih raèuna mogu da provere naš presek najznaèajnijih top lista za 2013. godinu OVDE. Osvrt na neke od najlepših albuma i koncerata iz godine za nama, koji je za sajt B92 priredio Vladimir Skoèajiæ, možete da proèitate OVDE.\nKada je reè o stranim hitovima, ove godine glasalo je dvostruko više slušalaca Radija B92 u odnosu na prethodnu godinu, a isto tako je i razlika izmeðu prvog i drugog mesta dvostruko veæa. Zanimljivo je svakako i to da je brijauæi deset omiljenih pesama 2013. godine, za hit grupe Daft Punk, pesmu “Get Lucky”, glasalo èak 62% radijskih slušalaca.\n“Ubedljiva pobeda Daft Punka pokazala je da smo bili u pravu kada smo pri premijernom emitovanju singla, u martu prethodne godine, pesmu najavili kao potencijalni singl godine”, kaže producent radijskog programa Nemanja Kostiæ.\n“Važno nam je da èujemo glas publike Radija B92”, dodaje on. “Ova lista, kao i svaka prethodna, pokazala nam je šta naši slušaoci vole da slušaju. Sigurno uzimamo u obzir svaku pesmu, jer hitovi top 50 selekcije sigurno æe biti emitovani i u narednom periodu u nasem programu.”\nGodišnja lista singlova Radija B92 “50na45” premijerno je emitovana 4. januara, a najveæe hitove godine za koje ste vi glasali možete ponovo da preslušate u repriznom terminu, 11. februara od 12 èasova.\n1. Daft Punk feat. Pharrell & Nile Rodgers – Get Lucky\n2. Avicii feat. Aloe Blacc – Wake Me Up\n3. Robin Thicke feat. Pharrell & T.I. – Blurred Lines\n8. Arctic Monkeys – Do I Wanna Know\nGodišnja lista najboljih albuma Radija B92 “25na33” premijerno je emitovana 5. januara. Ukoliko ste je propustili ili želite ponovo da uživate u hitovima sa najboljih albuma 2013. godine, reprizni termin zakazan je za 12. januar od 17 do 19 èasova.\n“Trudimo se da kroz listu predstavimo najinteresantnija izdanja svetske muzièke produkcije kako veæ poznatih izvoðaèa, tako i onih koji bi to tek mogli da postanu u buduænosti. Godina 2013. je bila muzièki vrlo uzbudljiva”, tvrdi Pavle Veljkoviæ, autor i voditelj emisije “25na33”. “Tako je i naš izbor žanrovski na kraju bio raznovrstan, od kantautora kao sto su Iron & Wine i Phosphorescent, preko trenutno najpopularnijih predstavnika indi roka, Arctic Monkeys i Kings Of Leon, najboljih izdanja elektronske i plesne muzike koje su potpisali Disclosure i Daft Punk, do pobednika, debitanata ove sezone, grupe Rhye, sa predivnim pop balearic zvukom na albumu ‘Woman’"\n1. Rhye - Woman /Polydor\n2. Matthew E. White - Big Inner /Domino\n3. Foxygen - We Are The 21st Century Ambassadors Of Peace And Magic /Jagjaguar\n4. Vampire Weekend - Modern Vampires of the City /XL\n5. Valerie June - Pushin' Against a Stone /Sunday Best\n6. Bill Callahan - Dream River /Drag City\n7. Arcade Fire - Reflektor /Sonovox\n8. Phosphorescent - Muchacho /Dead Oceans\n9. Daft Punk - Random Access Memories /Columbia\n10. Nick Cave & The Bad Seeds - Push the Sky Away /Bad Seed Ltd.\nMuzika èetvrtak 18.01. 18:35 Komentara: 9\nMuzika èetvrtak 18.01. 15:14 Komentara: 0\nSrbija bez snage i bodova, pobeda Norvežana 207 | Sport\nPovreda Feldina, Džekson kao "munja", poraz Zvezde 158 | Sport


HITNO! POSAO Administrativni Paraćin - 33 aktuelna posla - Oglasi za posao Jooble\nPosao Administrativni Paraćin\n...preko 83 zemlje širom sveta i ima 125 kancelarija. Fokusiramo se na pružanje specijalizovanih i za poslovanje bitnih finansijskih i administrativnih usluga koje našim klijentima omogućavaju lakše poslovanje na različitim geografskim lokacijama. TMF Group-a u Srbiji ima jak...\nSmederevska Palanka administrativni\nadministrativna podrška Paraćin\nadministrativno tehnički Paraćin


Volkswagen prolazi kroz najmasovniju promjenu u svojoj istoriji: Evo šta će sve biti u NOVOM RUHU!\nNedjelja, 25.08.2019 | 18:23\nStari logo i dalje krasi Volkswagenov toranj na Mittelland kanalu u Wolfsburgu. U plavoj i sivoj boji, težine 7,5 tona i prečnika osam metara, logo koji od 2016. dočekuje posjetioce zgrade visoke oko 70 metara, biće za nekoliko dana uklonjen.\nNakon dizelskog skandala i gubitka imidža do kojeg je on doveo, novi logo trebao bi simbolizirati nove vrijednosti koncerna. Njemački Handelsblatt pojašnjava da je to imidž kompanije koja više ne vara svoje kupce i umjesto toga ih danas želi ozbiljno shvatiti, imidž grupe koja se ne oslanja na konjske snage po svaku cijenu, ali želi povećanu brigu za životnu sredinu.\nStoga je izgled novog loga u velikoj mjeri povezan s ulaskom VW grupe u područje električne mobilnosti. Novi logo ukrasiće vozila prve prave električne generacije, ponajviše ID.3, električnog pandana Golfu. Automobil i logo biće javnosti predstavljen na sajmu automobila u Frankfurtu za tri sedmice – a tada će radnici iz Wolfsburga krenuti u zamjenu vizuelnog identiteta.\nVolkswagen je zastupljen u ukupno 171 zemlji, gdje logotipi marke sada moraju biti postepeno zamijenjeni. Iz Volkswagena nijesu komentarisali koliko će ovaj proces koštati, no odranije je poznato da se godišnji budžet za marketing njemačkog giganta na globalnom nivou mjeri u milijardama.\n“Volkswagen trenutno prolazi kroz najmasovniju promjenu u svojoj istoriji”, izjavio je u četvrtak direktor za prodaju kompanije VW Jürgen Stackmann na konferenciji za novinare u Wolfsburgu. Nova električna flota i novi vizuelni identitet, uključujući logotip kompanije, kako prenosi Biznis info, imaće u tome značajnu ulogu.\nI dok se službena verzija u tajnosti čuva do septembra, određene karakteristike već su predstavljene. Novi logotip bi trebalo da bude jednostavniji i lakši od prethodnog koji se trenutno koristi. Prethodni VW logotip nastao je u tri dimenzije, novi se koristi samo dvodimenzionalno. Ukupni izgled izgleda vitkije, mlađe i modernije. Na nekim VW publikacijama i na dresovima VfL Wolfsburga već se može vidjeti prelazni logo.\nNovi logo u središtu je promjene imidža kompanije koja prati ulazak u područje elektromobilnosti. Naime, Volkswagen želi da postane vodeći na svjetskom tržištu u elektromobilnosti do 2025. godine. Sredinom naredne decenije, prema planovima VW-a, godišnje će se prodavati milion električnih vozila.\nProizvođač automobila iz Wolfsburga u ovom periodu planira proizvodnju više od 20 različitih električnih modela. U isto vrijeme, cijela proizvodnja će se prilagođavati tako da kompanija proizvodi svoje automobile najkasnije do 2050. godine u potpunosti bez ugljen-dioksida.\nPočetkom 2030-ih očekuje se da će na tržište doći i posljednji novi Volkswagen s unutrašnjim sagorijevanjem, koji će se prodavati negdje do 2040. godine. Ako pretpostavimo da će trajati oko deset godina, posljednji plamenik trebao bi oko 2050. godine nestati s ceste, a nova ekološka svijest trebalo bi da dizelsku aferu napokon otpremi u zaborav.\nNovi imidž i novi pravac razvoja trebalo bi kompaniji da pomognu da ponovo zasluži povjerenje kupaca, jer kako su i sami priznali, ugled njemačkog proizvođača još je na niskom nivou nakon dizel afere iz 2015. godine.\nDirektor grupe Herbert Diess priznao je prije nekoliko sedmica da dizelska afera za Volkswagen još nije gotova, ni četiri godine nakon što je započela.\nDo sada je VW suočavanje sa problemom koštalo 30 milijardi eura.\nMilijarde eura trebalo je utrošiti kako bi se popravila dizelska vozila. U SAD-u više ne prodaju dizelska vozila a kao rezultat toga, Evropa je ostala jedino važno prodajno tržište dizela u svijetu.\nAli skandal sa emisijama bio je praćen gubitkom ugleda i značaja. Pretežne zabrane vožnje u gradovima učinile su ostalo.\nU prodaji novih automobila, dizel trenutno dolazi do udjela od oko jedne trećine, čak i kod Volkswagena. Prije nego što je otkrivena afera s izduvnim gasovima, udio je bio nešto manje od polovine.


Sportske.net - Veličković: "Zvezda zaslužila plasman u TOP 8"\nVeličković: "Zvezda zaslužila plasman u TOP 8"\nPovratnik u redove KK Partizan NIS Novica Veličković otkrio je šta misli o Zvezdinim igrama u Evroligi i prokomentarisao šanse crno-belih u borbi za titulu prvaka Srbije.\nKad Šaras nazdravlja ponaški: "Ajde, majstore, živeli!"\nNoćna mora za evroligaša - Bivši igrač Partizana propušta čitavu sezonu?\nKošarkaški klub Partizan NIS nedavno je angažovao veliko pojačanje koje će ekipi moći da pomogne tek u borbi za titulu pošto crno-beli nisu uspeli da se izbore za mesto u plej-ofu ABA lige.\nNovica Veličković za sada marljivo trenira sa ekipom i priprema se za igranje u Superligi koja počinje za mesec dana!\n"Jako je teško igračima održati koncentraciju bez mečeva. Kao da se spremate za novu sezonu. Motivisani su, rade dobro i trude se na treninzima i ja jedva čekam da krenu utakmice" kazao je Veličković gostujući u emisiji "U Obruču" koja se emituje na TV Arena Sport.\nKrilni centar koji je u prethodnom periodu branio boje Trabzona nije želeo da pojedinačno analizira svoje nove saigrače već je istkao da kod igrača Partizana vidi želju koja je osnov za pravljenje dobrih rezultata.\n"Za Superligu ne treba obećavati ništa. Naša liga će biti kvalitetna, uz Megu i Crvenu zvezdu biće dosta dobrih utakmica. Bitno nam je da osvojimo prvo mesto u grupi Superlige. Sa Megom smo u grupi, a tri puta je Partizan gubio od njih. Ovo je novo takmičenje i sve se briše do sada" objasnio je Veličković.\nPovratnik u redove Partizana dodao je da ne treba obećavati ništa pred početak šampionata, ali je istakao da će ekipa ginuti na terenu.\nPrilikom gostovanja u pomenutoj emisiji Novica Veličković je prokomentarisao učinak Crvene zvezde Telekom u Evroligi i činjenicu da su se crveno-beli domogli plasmana u četvrtfinale.\n"Njihovi rezultati govore o kakvoj se sezoni radi. Ulazak u TOP 8 nije lak. Imaju sezonu sa dosta uspeha. Pratim Evroligu, dobili su neke velike timove, tako da je zaslužen ulazak u TOP 8" zaključio je Veličković.\nKošarkaši Partizana nastavljaju sa treninzima i odigravanjem kontrolnih utakmica sve do 7. maja kada će početi borba za titulu prvaka Srbije.\nBez mrznje jeste jer to su igraci koji su prošli kroz instituciju i imaju stila. Al ne znam da li je i novica mozda otišao do hale u zelezniku, da pogleda neku tekmu, pa ce mozda covke da proglasi da je samim tim prosao njegovu il kako vi sad kazete vasu skolu.....realno naravno nije da idu dalje jer su bazirani na lazi i prevari drzave i obican su plagijat kratkorocni\nRealno i bez mržnje.\nMornar pobedio evroligaše u trci za Mozlija!?\nVirtus ubedljiv i bez Tea\nDžikić ne može da bude nezadovoljan, istakao šta ga posebno raduje\nFudbaler Lacija u suzama, da li je ovo najgluplje isključenje ikada?\nAjaks je opet onaj stari, Tadić ''spakovao'' dva gola!\nIgokea dobro startovala, pa stala - Budućnost do rutinske pobede\nBrentford hrabro stradao, minimalac Čelsija za povratak na vrh


NGboo Art: Mari iyagi (Sung-Gang Lee, 2002)\nBrižna, samohrana majka i džangrizava, ali pravedna baba. Prve simpatije (i antipatije). Potraga za misterioznim klikerom. Gluvarenje blizu starog svetionika sa najboljim drugom, koji tvrdi da na Mesecu naša tela porastu za 5cm i da samoubice odlaze u poseban pakao, pretvarajući se u stabla. More, mali mačak Yo i nema Mari, koja ga, iako nestvarna, jedina razume. A on je svestan da će morati da je (se) oslobodi...\nHan-wooove uspomene na jedno davno leto sagledane su u retrospekciji, a ispričane u duhu magičnog realizma - melanholična i varljiva sećanja prožeta su fantazmagoričnim vizijama. Da ne beše te opčinjavajuće, suptilne fantazije koja predstavlja ovaploćenje dečačkih snova, odnosno neku vrstu odbrambenog (eskapističkog) mehanizma, ova nostalgijom vođena drama o odrastanju sigurno bi bila samo još jedan suvoparni unos u nizu sličnih. Suočen sa stalnim rastancima (odlascima voljenih), dvanaestogodišnji Han-woo se povlači u bezbednost iluzornog sveta, ali pritom ne dozvoljava da, zarad čari koje mu sanjarenje pruža, izgubi kontakt sa stvarnošću. Kada mu se u čarobnoj avanturi pridruži i debeljuškasti prijatelj Jun-Ho, lucidne halucinacije dobijaju novo obličje, ono koje i starije mami blagonaklonim šapatom.\nVodeći svoj prvenac istančanim senzibilitetom, neprikosnovenom pedantnošću i nežnošću, Sung-Gang Lee (poznatiji po crtaću Yeu woo bi, aka Yobi, the Five Tailed Fox) podseća nas na detinjstvo i odlazi korak dalje, te čini da uistinu osetimo kako je biti dete, i stvara ozbiljan film za decu, odnosno dečiji film za odrasle, dok jedino što zauzvrat zahteva jeste strpljenje. Veselost i seta klackaju se u usporenom ritmu, na Igralištu Života. U prenošenju iskrenih i snažnih emocija na gledaoca ogromnu ulogu igra i izvanredna glasovna gluma koja, u kombinaciji sa korejskim karakteristikama u crtežu, oživljava likove i uzdiže ih iznad njihove animirane sabraće. Karakterizacija je toliko dobra, da čak i mače Yo poseduje ličnost!\nLepršava, paperjasta animacija postignuta je jedinstvenom cel-shading tehnikom (poprilično drugačijom od svih primera iz Japana), koja se sa opuštajućim muzičkim skorom Lee Byung-wooa (Saam Gaang, Janghwa, Hongryeo; Gwoemul) sjedinjuje u audio-vizuelni slatkiš prijatne glazure i nezaboravnog ukusa. Kontrast između snegom pokrivenog (hladnog) grada (u kome se Han-woo i Jun-Ho ponovo sreću, a zatim po drugi put rastaju) i plavo-zelenog (toplog) primorskog mestašceta savršeno oslikava odnos krhkog detinjstva i strogog zrelog doba.\nMagičan i neodoljiv, Mari iyagi je vrlo blizak ostvarenjima kao što su The Neverending Story, Eno nakano bokuno mura (Village of Dreams) i Sen to Chihiro no kamikakushi (Spirited Away). Ponekad su najjednostavnije priče istovremeno i najlepše...\nОбјавио Nikola Gocić у 1:34 PM


Preko crvenog tepiha u Novom Pazaru, IKT fest kreće u orbitu svetskog filma | - Sandžak Danas Preko crvenog tepiha u Novom Pazaru, IKT fest kreće u orbitu svetskog filma – – Sandžak Danas\nHome Kultura Preko crvenog tepiha u Novom Pazaru, IKT fest kreće u orbitu svetskog filma\nnov 14, 2021, 13:55 pm\nNOVI PAZAR – Gradonačelnik Nihat Biševac otvorio je prvi Međunarodni festival dečjeg i omladinskog filma koji se od 12. do 14. novembra održava u Novom Pazaru, a čija je centralna tema prijateljstvo.\n“Imaćemo na temu festivala i filmskih ostvarenja šta da kažemo i naredne godine, i nadam se, još mnogo godina nakon toga. Grad će, zajedno sa Kulturnim centrom uvek stati iza manifestacija koje Novi Pazar i ljude u njemu predstavljaju svetu na pravi način. Želimo da, na mapi kulturnih dešavanja u zemlji i regionu, zauzmemo mesto koje nam pripada i na dobrom smo putu da tako i bude. Želim da narednih dana zajedno uživamo u sjajnim ostvarenjima budućih filmskih stvaralaca i zato proglašavam festival otvorenim”, kazao je gradonačelnik Biševac.\nOrganizaciono, iako tek na prvoj kalendarskoj lestvici, manifestacija je odgovorila ozbiljnim standardima i sve je, vizuelno i svojim sadržajem večeras imalo karakteristike događaja sa tradicijom, što je pred odgovorne u narednom periodu postavilo još ozbiljniji zadatak.\n“Želim da zajedno, u okviru IKT festivala krenemo u kulturnu orbitu Evrope, pređemo Atlantik i osvojimo Ameriku. Ono što smo kao žiri videli potvrđuje da među najmlađima ima filmskih dragulja. Hajde da obećamo da ćemo svi zajedno, Grad, Kulturni centar, Ministarstvo kulture i informisanja, zdušno raditi na promociji i razvoju kulture ovog kraja”, pozvao je prisutne Kovačević.\n“Tema prijateljstva kojom smo se, ne slučajno, bavili na samom početku ove priče o festivalu, dragocena je u sve čudnijem svetu. Sem da mladima približimo filmsku umetnost, želimo da na neke univerzalne vrednosti podsetimo i da ih promovišemo”, zaključio je Arsenijević.\n“Prvi put sam na sceni gde sam igrao ranije, kada mi je podrška mnogo značila. Neka ovaj festival bude simbol prijateljstva, podrške, kreativnosti i uveren sam, priča sa kojom ćemo stići jako daleko”, rekao je mladi glumac.\n“Uverio sam se u ovdašnji entuzijazam. Sutra ćete gledati umeće ženskih protagonista iz sveta turskog filma, što mi je posebno drago. Festival je jedinstvena prilika i da iako ste mladi, puno naučite o filmskom stvaralaštvu”, obratio se Öztüfekçi učesnicima.\n“Tako se i osećam, kao svoj na svome. Želim da vam kažem da je kratki film u kreativnom smislu posebna forma koju volim, te sam sa zadovoljstvom prihvatio poziv da se družimo u Novom Pazaru. Svi zajedno želimo novu energiju i nov potencijal, za to navijamo iz sve snage. Danas i uvek, na raspolaganju sam vam za sve, za vas i sve nas, dragocene projekte”, poručio je turski glumac ovom prilikom.\nPrevious Post(VIDEO) O NJIMA ĆE SE TEK PRIČATI- Glumica Ema Muratović Next Post/VIDEO/ Sin Muamera Zukorlića novi predsjednik SPP-a


FoNet portal :: Politika :: Prikrivanje zločina\nMilovan Drecun o zločinima OVK\n27. 01. 2022. 13:41 | FoNet | Davor Pašalić\nBEOGRAD - Predsednik parlamentarnog Odbora za Kosovo Milovan Drecun danas je izjavio da su Kfor i civilna misija Ujedinjenih nacija prikrivali zločine Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) počinjene nad Srbima i pripadnicima drugih nacionalnih zajednica od 1998. do kraja 2000. godine.\n"To je demokratski pristup utvrđivanju istine, pravde i pomirenja", rekao je Drecun na sednici Odbora za Kosovo, na kojoj je usvojen izveštaj Radne grupe za prikupljanje činjenica i dokaza u rasvetljavanju zločina počinjenim na Kosovu nad Srbima i pripadnicima drugih nacionalnih zajednica.\nDrecun je izjavio da je na Kosovu od 1998. do kraja 2000. godine ubijeno ili nestalo više od 2.500 civila i da je potrebno formirati posebno državno telo, čiji bi zadatak bio da nastavi da prikuplja dokaze o zločinima OVK. (kraj) vbr/drp/dj\nSRBIJA ovk skupština srbi zločini kim milovan drecun prikrivanje odbor


J21K-14S101 , Dečiji ženski slip - Jasmil Online Shop\nJ21K-14S101 , Dečiji ženski slip J21K-14S101 , Dečiji ženski slip J21K-14S101 , Dečiji ženski slip\nPlavi slip za devojčice sa dezenom sa motivima bubamarica skrojen je od 92% pamuka najvišeg kvaliteta. Izvanredno je udoban i prijatan za nošenje. Mali dodatak elastina slip obezbeđuje većom rastegljivošću i čini da se lakše prilagođava obliku i obimu tela. Pripada našoj kolekciji Ladybug, inspirisanoj neodoljivim bubamarama.


S obzirom na to, da cenim ljude koji kvalitetno rade svoj posao, �pazarila sam�. Jo� vi�e me je iznenadilo �to je na �bezobrazno mali bak�i��, (zbog iznosa ra?una nije mnogo ostalo), po?eo da se zahvaljuje kao da sam mu poklonila ku?u.\nRodila se genijalna ideja: firme koje imaju ljubazno osoblje bi mogle to dodatno naplatiti.\nSetila sam se sli?nih situacija, jer sam u vi�e navrata kupila ?ak i ne�to �to nisam planirala samo zato �to je osoba bila ljubazna, a �elela sam da joj ostavim bak�i�. (Samo zato �to jo� nije postalo �normalno� dati bak�i�, a ni�ta ne kupiti. Mudro bi bilo da i to da uvedemo.)\nInteresantno je da se nikada nisam pokajala prilikom ovakvih kupovina, uvek bih bila zadovoljna proizvodom, a on bi me podse?ao na prodavce i uvek bih se setila kako su mi tada ulep�ali dan.\nJedno je sigurno, kod nas ima veoma kvalitetnih kadrova, mo�da re?e pri?amo o tome, ali nikad nije previ�e kasno, niti suvi�e rano da po?nemo.\nKako po ovom pitanju reagujete vi, da li kupite ne�to �to niste planirali, ili platite vi�e, samo zato �to su prodavci ljubazni?\nautor priru?nika iz edicije�\nKako do posla�, (objavljena) "Ljubav" (u pripremi) i "�ivot"(u najavi)


AŽC o nasilju u rijalitiju: Ne vidimo šta bi moglo da spreči REM da reaguje - N1\nVesti Autor:N1 Beograd06. jun. 202213:51 > 14:582 komentara\nPrema njenim rečima, ovoga puta su se u vidu otvorenog pisma obratile REM-u.\n„S obzirom da nije bio jedan slučaj, već nekoliko slučajeva. Mi smo fokusirani na nasilje nad ženama, iako ima i nasilja nad muškarcima u ovim programima. Ovoga puta smo se odlučile na otvoreno pismo, a ne na pritužbu“, kaže ona.\nKako je rekla, sve više im se javljaju, pre svega žene, ali i neki muškarci.\n"Tokom proteklih nekoliko godina pisale smo i REM-u, u jednom slučaju smo pisale i krivičnu prijavu za pokušaj silovanja u jednoj rijaliti emisiji, čini se da su te reakcije, i kad je došlo do njih, bile vrlo neadekvatne i blage", kaže ona.\nBilo bi dobro, kaže, da tužilaštvo to ispita.\n"Ja nisam pravnica, ne bih mogla da kvalifikujem određena dela, čini mi se da ima elemenata i posla za tužilaštvo, ali čini se da izostaje ta reakcija". kaže ona.\nAŽC je reagovao povodom raznih rijaliti programa.\n"Bio je i slučaj sa emisijom DNK, gde je nakon te emisije muškarac ubio ženu. Kada se nešto konkretno desi, onda se više ljudi javlja, različite su primedbe, ljudi šalju skrinšotove, snimke...", kaže ona.\nGovoreći o izveštavanju medija, kaže da se često desi da u rijalitijima žene iznesu svedočenja o nasilju koje su pretrpele, ili prostituciji, a da to onda završi u rubrici zabava.\n"Jedan od prethodnih naših apela je bio da se prostituciji govori kao o vidu nasilja nad ženama", kaže.\nIstakla je da se nadaju da će Savet REM reagovati na njihovo pismo.\n"Ne vidimo šta bi tačno moglo da ih spreči, tu su da bi nadležosti izvršili", kaže Pavlović.\nAutonomni ženski centarnasilje nad ženamaPink TVrijaliti programsanja pavlović


Informacija je svaki materijal kojim se prenose činjenice, mišljenja, podaci ili bilo koji drugi sadržaj, uključujući svaku kopiju ili njen dio, bez obzira na oblik ili karakteristike, kao i na to kada je sačinjena i kako je klasifikovana. (član 3. tačka 1. Zakona o slobodi pristupa informacijama RS '' Službeni glasnik '' RS broj 20/01)\nSvako fizičko i pravno lice ima pravo podnijeti zahtjev za pristup informacijama\niz nadležnosti Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka ( u daljem tekstu: OJTBL), a koje su sadržane u Indeks registru raspoloživih informacija OJTBL, u skladu sa Zakonom o slobodnom pristupu informacijama RS.\n- zahtjev se podnosi u pismenom obliku OJTBL, putem pošte ili neposrednom predajom kancelariji za prijem pošte Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka, u Banja Luci, ulica Vladike Platona bb,\n-zahtjev mora biti jasan i sadržavati dovoljno podataka u vezi sa prirodom i sadržajem informacija,\n-u zahtjevu obavezno navesti ime i prezime podnosioca zahtjeva, adresu, a po mogućnosti kontakt telefon,\n-ako se zahtjev odnosi na ličnu informaciju podnosioca zahtjeva, zahtjev u kojem su ispunjeni navedeni uslovi može podnijeti samo fizičko lice na koje se zahtjev odnosi, njegov zakonski zastupnik ili lice koje je podnosilac zahtjeva pismeno ovlastio za pristup informaciji,\n-ako zahtjev podnosi fizičko lice na koje se zahtjev odnosi, to lice dužno je putem ličnih dokumenata dokazivati svoj identitet,\n-ako zahtjev podnosi zakonski zastupnik, dužan je dokazati svoj identitet i dostaviti dokaz da je zakonski zastupnik ili punomoć datu od strane ovlaštenog lica.\nObrazac zahtjeva za pristup informacijama dostupan vam je u pisarnici Tužilaštva i na našoj web stranici https://ot-banjaluka.pravosudje.ba\nOkružno javno tužilaštvo Banja Luka može odbiti zahtjev za pristup informacijama (izuzete informacije) djelimično ili u cjelini za sljedeće kategorije informacija:\n-kad se otkrivanjem informacije osnovano može očekivati izazivanje značajne štete po legitimne ciljeve za sljedeće kategorije informacija: interes odbrane i sigurnosti kao i zaštitu javne bezbjednosti,sprečavanje kriminala i svako otkrivanje kriminala,zaštita procesa u donošenju odluka utvrđenih zakonom,\nAko Okružno javno tužilaštvo Banja Luka nije u mogućnosti da udovolji zahtjevu zbog nedostatka formalnih uslova koji su predviđeni član 11. stav 2. i 3. Zakona o slobodnom pristupu informacija RS, o tome će u roku od 8 dana od dana prijema zahtjeva obavjestiti podnosioca sa uputstvom o mogućnosti podnošenja žalbe nadležnom organu uključujući i pravo obraćanja Instituciji Ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine.\nAko se odobri pristup informaciji, bilo djelimično ili cijeloj informaciji, OJTBL će dopisom o tome obavijestiti podnosioca zahtjeva, a najkasnije u roku od 15 dana od dana prijema zahtjeva.\nAko se odbije pristup informaciji, bilo djelimičnoj ili cijeloj informaciji, OJTBL dopisom o tome obaviještava podnosioca zahtjeva. Dopis treba da sadrži zakonski osnov za status izuzeća informacije, uz navode članova Zakona o slobodi pristupa informacijama RS na koje se poziva, kao i sva materijalna pitanja koja su važna za odluku, što uključuje i uzimanje u obzir faktora javnog interesa i rok u kojem se podnosi žalba Glavnom tužiocu OJTBL-a, te pouka o pravu obraćanja Instituciji Ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine.\nTroškovi umnožavanja su utvrđeni Upustvom o troškovima umnožavanja materijala, koje je donijelo Ministarstvo pravde RS („Službeni glasnik“ RS broj 64/01), a kojim je utvrđeno da se za standardnu veličinu kopija prvih deset stranica naknada ne naplaćuje.Podnosilac zahtjeva za umnožavanje materijala preko deset stranica plaća 0,20KM po stranici.Umnožavanje materijala obavlja OJTBL-a.\nIndeks registar OJTBL\nTuzilastvo za gradjane