Изјава потпредседника Владе и министра одбране др Небојше Стефановића\nHomeDRUŠTVOIzjava potpredsednika Vlade i ministra odbrane dr Nebojše Stefanovića\n„Kao advokat, Borivoje Borović vrlo dobro zna da proces razbijanja velikih kriminalnih grupa nije posao za jednog čoveka, pa bio on i ministar unutrašnjih poslova, već da je to rezultat velikog rada, hrabrosti i upornosti pripadnika policije i BIA. A pošto je političar, on to ne želi da prizna, već pokušava da stekne jeftine poene na medijskim tračevima.\nNajzaslužniji za stalnu i uspešnu borbu protiv svih vidova organizovanog kriminala, pa i za razbijanje najopasnijih kriminalnih grupa je predsednik Aleksandar Vučić, koji je tu borbu stavio na sam vrh svoje državničke agende i njoj je posvećen bez ostatka. To dobro zna i Borivoje Borović, ali ne želi da prizna, zato što je i njemu i njegovoj minornoj političkoj partiji predsednik Vučić stalna meta i nedostižan cilj.\nBesmislene su Borovićeve optužbe o nekoj vezi predsednika Vučića i najtežih kriminalaca, prosto zato što je predsednik Vučić njihov najveći neprijatelj, čijom zaslugom su ti opasni ljudi iza rešetaka, a ne na ulici. Kad izbegavaju da to jasno kažu i priznaju tu činjenicu, to onda govori da bi se opozicija ponašala baš onako kao što govori i da bi sarađivala sa kriminalcima kada bi bila na vlasti.\nTo se neće desiti, zato što u Srbiji nikada nije bilo ovako oštre i beskompromisne borbe protiv organizovanog kriminala, niti hrabrosti da se udari i na najopasnije ubice i otmičare, kao što od naših organa zahteva predsednik Vučić. Pripadnici naših bezbednosnih službi ne štede napor i sve svoje resurse da ispune ove zadatke, zato što znaju da imaju punu podršku celog državnog vrha i predsednika lično. To se neće promeniti i ova borba će biti odlučna i efikasna dok god bude potrebno.“


I BADE MANTIL U WC ŠOLJI: Šta sve završi u kanalizaciji, a ne bi smelo - spisak je šokantan! (FOTO) | Novosti.RS\nZato su u JKP "Vodovod i kanalizacija" pokrenuli akciju o tome šta ne bi trebalo da se baca u ve-ce šolju. Novosađani su u poštanskim sandučićima pronašli letak sa slikovitim prikazom stvari koje ne bi trebalo da preko toaleta završe u kanalizacionoj mreži.\nNa spisku nepoželjnih stvari su vlažne maramice, pelene, štapići za uši, ulošci i tamponi, najlon čarape, stari lekovi, masnoća i ulje, flasteri, cigarete, ljuske od jaja, ostaci kafe, gumene rukavice i zaštitne maske.\n- S obzirom na to da je vreme pandemije i da se svakodnevno, kao sredstvo zaštite koriste hirurške maske, primetili smo da one sve češće svoje mesto pronalaze u kanalizaciji - ističu u "Vodovodu". - Reč je o materijalu koji se ne razgrađuje i upravo iz tog razloga, maske predstavljaju ozbiljan problem i mogu da ugroze rad pumpi i mašina za preradu otpada.\nITALIJANSKI OTPAD NAPOKON ODVEZEN IZ DRVARA: Građani traže odgovornost nadležnih\n29. 03. 2021. u 13:09\nU kanalizaciju svakako ne bi trebalo odlagati krupan otpad kao što su gume, delovi nameštaja i bele tehnike, delove automobila i leševe životinja. To je, međutim, samo deo stvari koji se pronalaze u šahtovima i kanalizacionim otvorima.\nBADE MANTIL IZAZVAO POPLAVU\nNOVOSAĐANKI Mariji K., ni danas nije jasno kako je neko mogao u ve-ce šolju da baci bade mantil, koji je pronađen u kanalizacionim cevima u stambenoj zgradi.\n- U nekoliko stanova je izbila poplava zbog zagušenja kanalizacionih cevi, a kada su majstori došli da to poprave, izvukli su pomenuti bade mantil - priseća se te scene naš sagovornica.\n- Ovakvu vrstu otpada treba odlagati na propisana mesta, jer mogu ozbiljno da oštete i zaguše pumpe i izazovu kvarove i ozbiljno ugroze funkcionisanje komunalnog sistema našeg grada i dovedu do neplaniranih finansijskih troškova - upozoravaju u "Vodovodu i kanalizaciji".\nkanalizacija zapušeni odvodni kanali JKP "Vodovod i kanalizacija" zapušenje kanalizacije\nKRVAVA REKA U NOVOM PAZARU: Ima li kraja bahatosti? Još jedna u nizu ekoloških katastrofa (FOTO/VIDEO)\nU NOVOM PAZARU, u naselju Mur, građani su primetili i zabeležili katastrofalan prizor. U lokalni potok se izlila krv i ostaci iz klanice.\n28. 03. 2021. u 12:37\nGRAĐANI ŠOKIRANI: Užasan prizor na obalama reke Raške (FOTO)\nSAMO desetak kilometara nizvodno od izvora Raške kod manastira Sopoćani, na obalama i u koritu ove reke sa koje se napaja Novi Pazar, nalaze se mini deponije i tone smeća koje su nesavesni građani bacili.\n17. 03. 2021. u 14:31\nTEKSTILNI OTPAD GUŠI EU: Prosečan Evropljanin godišnje baci 11 kilograma odeće\nPROSEČAN Evropljanin, uprkos povećanoj ekološkoj svesti, i dalje svake godine kupi 26 kilograma tekstila, dok 11 kilograma baci, a najveći deo korišćene odeće (87 odsto) završava na deponijama ili u spalionicima.\n03. 03. 2021. u 17:24\nOPET SMEĆE U PRELIĆIMA: Otpad iz Čačka se ne odvozi na regionalnu deponiju "Duboko"\nUMESTO transfera u regionalni centar "Duboko" kraj Užica, smeće iz Čačka i okoline se poslednjih dana ponovo odlaže na deponiju u Prelićima nadomak grada na Moravi, iako je ona odavno zatvorena.\n11. 02. 2021. u 09:22


Vesti online / Svi komentari / Rusija Americi: Ne izmišljajte izgovore za rat, patiće narod Sirije\n.. od ovih 7- 8 milijardi ljudi, ili koliko nas već ima.\nI oper će "ta silna Rusija "da izda onoga iza koga navodno stoji.\nSanjamo da Rusija ima neke "Wunderwaffen" ( cudo od oruzje) kao sta su njemci pred kraja rata sanjali .


MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Didžej zvezda Hot Since 82 dolazi u Beograd - Muzicka top lista, preporuke, hitovi\nDidžej zvezda Hot Since 82 dolazi u Beograd\nSigurno dobra žurka krajem februara\nU svetu deep i tech house muzike, Hot Since 82 jedno je od najuspešnijih imena. Ovaj didžej i producent dolazi nam u Beograd, u subotu, 23. februara! Britanska zvezda nastupiće u velikom Hangaru Luke Beograd.\nIza pseudonima Hot Since 82 krije se Daley Padley, hedlajner najvećih elektronskih bina. Karijera mu je lansirana hitom 2011. godine, hitom koji se od tada smatra himnom Ibice, a ubrzo nakon toga je praktično postao zaštitno lice modernog tech house zvuka, izdavajući za lejblove\nkao što su Get Physical, Moda Black ili Suara.\nU novembru 2017. godine počeo je sa produciranjem novog albuma, za koji kaže da je emotivniji i sa više vokala u odnosu na njegova prethodna izdanja. Prva dva singla sa ovog albuma objavljena u drugoj polovini 2018. najava su za izdanje koje nas očekuje u martu ove godine.\nPredstojeći album biće možda sporiji od dosadašnje produkcije, ali žurka u Hangaru sigurno neće manjkati energije!


Građani BiH zaslužuju više | Napad na Ambasadu SAD-a | Al Jazeera\nGrađani BiH zaslužuju više\n09:41 AM (GMT+2)\nProfesionalizam policije BiH i institucija zaduženih za sigurnost (EPA)\nPrije svega želim čestitati Al Jazeeri Balkans na pokretanju tv mreže i web portala. Mi u Američkoj ambasadi pozdravljamo ovaj stimulativni korak naprijed u regionalnom novinarstvu i pratit ćemo vaš rad. Hvala što ste mi ukazali čast da budem među prvima i dam svoj online prilog.\nPrije dvije sedmice napadnuta je Američka ambasada u Sarajevu. Pojavio se čovjek sa puškom. Ispaljen je veliki broj metaka. Zaustavljen je saobraćaj, a ljudi su počeli bježati. Vidjeli smo da je ranjen bh. policajac koji je angažiran na našoj zaštiti.\nIako je to bio težak dan, ja sam tog dana dobio potvrdu onoga što sam otprije znao, i što je najvažnije, taj je dan potvrdio čvrsto i izdržljivo prijateljstvo između BiH i SAD. Nakon napada, bili smo svjedoci snage tog prijateljstva, dok su nam obični građani, politički lideri, lideri u ekonomiji, kulturi i religiji, davali podršku jasno odbacujući nasilje i poručujući nam da smo u njihovim mislima.\nTakođer sam se uvjerio u snagu tima sjajnih profesionalaca u mojoj ambasadi; Amerikanaca i Bosanaca i Hercegovaca koji rade zajedno posvećeni napretku ove zemlje uprkos mnogim preprekama.\nVidio sam herojsku reakciju grupe građana koji su pritekli u pomoć svom sugrađaninu, što je klasičan primjer duha Sarajeva. I kao što sam i ranije rekao, vidio sam na djelu profesionalizam policije BiH i institucija zaduženih za sigurnost, te njihovu brzu reakciju na napad i ponovno uspostavljanje reda.\nDvije sedmice nakon ovog događaja, sarađujemo sa našim partnerima u BiH na popravljanju fizičkih oštećenja, istraživanju napada i utvrđivanju odgovornosti za napad.\nSrećom, policajac Mirsad Velić se već oporavlja.\nMeđutim, šta napad od 28. oktobra znači za BiH? Kako ovaj događaj možemo učiniti katalizatorom koji će nam pomoći stvoriti jaču BiH na dobrobit svih njenih građana?\nMislim da ovaj događaj trebamo posmatrati kao ozbiljan podsjetnik da se ovakvi napadi mogu dogoditi bilo gdje. U proteklih deset godina, terorizam je postao globalna prijetnja, a borba protiv terorizma glavni prioritet za nacionalnu sigurnost SAD i većine zemalja svijeta.\nDozvolite da podcrtam ono što je predsjednik Obama, a i predsjednik Bush prije njega, često naglašavao: naše zajedničke mjere borbe protiv terorizma nisu usmjerene protiv bilo koje vjere – one su usmjerene protiv onih koji se koriste nasiljem i terorišu ljude u svrhu političke dobiti. Od 11. septembra 2001. godine mi u Sjedinjenim Državama smo uložili dosta vremena u usavršavanje saradnje, razmjenu informacija i koordinaciju među različitim institucijama kako bismo borbu protiv terorizma učinili što efikasnijom.\nBorba protiv terorizma je već duže vrijeme glavni prioritet i za nacionalnu sigurnost BiH. Ovaj događaj nudi dodatnu šansu za BiH da unaprijedi saradnju između policijskih i sigurnosnih agencija, između lokalnih, entitetskih i državnih institucija, te da ispita i ojača pravne strukture i zakone u cilju podrške sprečavanju terorističkih aktivnosti u BiH. Dužnosnici na svim nivoima djelovanja moraju raspolagati resursima potrebnim za smanjenje prijetnje terorizma, a ako se teroristički napad dogodi, moraju biti u stanju reagovati brzo i efikasno.\nPostoje impresivni primjeri saradnje koja prelazi institucionalne i geografske linije u BiH i koja je utjecala na direktno smanjenje potencijalnih prijetnji; takvih primjera bi trebalo biti i više. Osiguravanje sposobnosti BiH da efikasno spriječi potencijalne terorističke prijetnje mora biti državni prioritet.\nJedno od najčešćih pitanja koja su mi postavljana u protekle dvije sedmice je: “Šta ovaj napad znači u pogledu buduće uloge SAD u BiH.?”\nMoj je odgovor jednostavan – Sjedinjene Države neće biti zastrašene u svojim naporima da u saradnji sa građanima BiH pomognu ovoj zemlji da napravi pomak ka članstvu u Evropskoj uniji i NATO-u. Mi ćemo još dugo biti ovdje među prijateljima i nastavićemo raditi sa partnerima koji su spremni ostvarivati te ciljeve.\nZnam da nije nova moja poruka da je najbolja budućnost za BiH i njene građane budućnost unutar transatlantskih institucija, ali me zabrinjava što se ona sve češće omalovažava kao otrcana fraza, što se govori da je nemoguće napraviti neophodne reforme i da se ciljevi ne mogu ostvariti tako brzo.\nMeni je jasno, nakon godine u kojoj sam posjetio velike gradove i mala sela ove zemlje, da ljudi u BiH žele napredak. Nisu zadovoljni činjenicom da lideri, izabrani prije 13 mjeseci, još uvijek nisu formirali Vijeće ministara. Nesretni su kad vide da susjedne zemlje napreduju dok BiH zaostaje. Žele posao i ekonomski prosperitet i političke lidere koji rade u njihovom interesu. To je jednostavan koncept i temelj demokratskog upravljanja. Oni znaju da BiH ima kapacitete za napredak, samo da je političke volje.\nGrađani BiH zaslužuju više.\nBila bi greška koristiti ovaj događaj za promovisanje razjedinjujućih političkih interesa nauštrb napredovanja ka demokratskijoj i prosperitetnijoj Bosni i Hercegovini. Bila bi greška pustiti da ovaj događaj prođe kao da se ništa nije desilo.\nUmjesto toga, nadam se da će on biti poziv na buđenje građanima u cijeloj BiH. Podstičem političke lidere i građane BiH da od svojih vlasti zahtijevaju da reaguju na njihove potrebe i želje i da zemlju povedu ka postizanju ciljeva od kojih će svi građani imati koristi, posebno ka potpunoj integraciji u Evropu.\nNema alternative za BiH. SAD i drugi članovi međunarodne zajednice su spremni i imaju želju da pomognu.\nUposlenici moje ambasade su u ponedjeljak nakon napada došli na posao i nastavili raditi na programima kroz koje se pomaže BiH da napravi iskorak, bilo da se radi o programima podrške ženama liderima u poduzetništvu, programima obuke za tužioce u cilju uspostave pravednijeg i efikasnijeg pravosudnog sistema ili programima podrške međuetničkom pomirenju kroz izgradnju kuća za povratnike. Isto su učinili i građani BiH, jer žele i moraju. I njihovo političko rukovodstvo bi to isto trebalo učiniti.\nNapad je iza nas i mi sad trebamo gledati naprijed i udvostručiti naše napore na zadacima koji nas čekaju, dati podršku neophodnim reformama kako bi Bosna i Hercegovina zauzela mjesto koje joj pripada, kao moderna, stabilna, demokratska i prosperitetna članica EU i NATO-a.


Film NIŠTA, SAMO VJETAR Timura Makarevića, u zvaničnoj selekciji Raindance Film Festivala u Londonu | Novosti\nFilm NIŠTA, SAMO VJETAR Timura Makarevića, u zvaničnoj selekciji Raindance Film Festivala u Londonu\nIgrani film NIŠTA, SAMO VJETAR reditelja i scenariste Timura Makarevića, nastao u produkciji SCCA/pro.ba, uvršten je u Zvaničnu selekciju 25. Raindance Film Festivala, koji će se održati od 20. septembra do 1. oktobra 2017. godine.\nAutorsku ekipu čine: direktor fotografije Barbu Balasoiu, montažerka Una Gunjak, dizajnerica produkcije Sanja Džeba, dizajner zvuka Igor Čamo, kompozitori originalne muzike Karl Frid i Pär Frid, šminkerica Lamija Hadžihasanović Homarac i art direktor Emina Kujundžić.\nFilm je nastao u u koprodukciji sa CHINEMA FILM SWEDEN (Švedska), MADANTS Sp z.o.o. (Poljska), FILM I SKÅNE (Švedska) i DIGITAL CUBE (Rumunija).\nFilm je nastao uz pomoć Fondacije za kinematografiju, Švedskog filmskog institute, Poljskog filmskog instituta te Eurimagesa.\nRaindance Film Festival je vodeći festival nezavisnog filma u Velikoj Britaniji i Evropi. Fokus Festivala je na nezavisnom i debitantskom filmu te ima 25 godina dugu tradiciju prikazivanja nekonvencionalnih filmova. Moto ovogodišnjeg izdanja je “Discover. Be Discovered”. Od 1993. godine Raindance Film Festival je otkrio neke od najznačajnijih autora današnjice. Britanske premijere na Raindance Film Festivalu su, između ostalih, imali PULP FICTION, WHAT'S EATING GILBERT GRAPE, MEMENTO, THE BLAIR WITCH PROJECT, GHOST WORLD, LOVE EXPOSURE i OLD BOY.


Automatski aparat za kafu BOSCH TIS30321RW - Top izbor\nAutomatski aparat za kafu BOSCH TIS30321RW\nRedovna cijena: 1064,03 KM Kupovina na rate bez kamate kreditnim karticama\n2-6 rata: od 177,34 KM/mj\n7-12 rata: od 88,67 KM/mj\n13-24 rata: od 44,33 KM/mj\nPriprema kremastog kapućina vam ne ide od ruke?\nTo više nije slučaj. Bez obzira na to da li volite late makijato, kapućino ili espreso, koristite funkciju oneTouch na Bosch potpuno automatizovanom aparatu za kafu da biste napravili kafu i napitke s mlijekom jednostavnim dodirom dugmeta.\nOptimalna temperatura za kuvanje savršenog espressa kreće se od 90°C do 95°C. Ako je temperatura preniska, iz kafe se oslobađa samo dio ukusa. Ako je temperatura previsoka, kafa će brzo poprimiti zagoreni okus. Inteligentni sistem SensoFlow grije vodu na optimalnoj temperaturi između 90°C i 95°C tokom čitavog postupka kuvanja te tako priprema espresso pune arome i nenadmašno dobrog ukusa.\nIzuzetni visokokvalitetni i izdržljivi mlin napravljen od izdržljive keramike melje kafu konstantno dobro i omogućava da se razvije puna aroma svakog zrna. Stepen mljevenja se može podesiti individualno - rezultat je bolji ukus i neuporediva aroma.


Luka Nikoliæ 56\nLuka Nikoliæ petak, 18.10.2019. | 15:00 -> 17:10\nAP Photo/Mark Sæiefelbein\nProèitajte još Ludo NBA leto i tvit koji bi mogao da ih košta milijarde\nSve je krenulo u martu a eskaliralo u junu, kada je stotine hiljada demonstranata u Hongkongu izašlo na ulice protestujuæi zbog plana vlasti da odobre lokalni zakon o izruèenju u Kinu.\nU februaru lokalne vlasti Hongkonga pokušale su da uvedu zakon o izruèenju koji bi omoguæio da apsolutno svaki optuženi za bilo kakav zloèin u Kini može biti isporuèen u tu zemlju, gde su, prema ocenama brojnih zapadnih medija i analitièara, sudovi pod snažnom kontrolom Komunistièke partije a ljudska prava i slobode ugrožene.\nIz Kine su, pak, navodili da je takav zakon neophodan kako bi se izbegla situacija poput one kada je osoba optužena za ubistvo svoje devojke na Tajvanu izbegla krivièno gonjenje begom u Hongkong.\nSa druge strane, odgovaralo se da bi ovaj zakon dozvolio vlasti u Pekingu da ima pravo da neometano i neosnovano uhapsi bilo kog politièkog neistomišljenika i odvede ga na suðenje u Kinu.\nGraðani Hongkonga su na poèetku mirno protestovali, a onda su se, korak po korak, protesti pretvorili u obraèun sa policijom. Tada je sukob dospeo u videokrug šire svetske javnosti.\nNjihovi zahtevi su bili skromni na poèetku, ali im je vremenom apetit porastao pa sada traže oslobaðanje od optužbi za sve uhapšene na protestima, kao i nove izbore.\nPolicija je koristila suzavac i pendreke protiv demonstranata. Prema navodima iz Hongkonga, policija je koristila i pravu municiju, pored sada veæ uobièajene gumene, a Kina je optužena i da je na demonstrante poslala èlanove poznatih kineskih bandi.\nNi demonstranti, koji su sa svoje strane tvrdili da se bore za "zaštitu slobode, demokratije i autonomije Hongkonga", nisu ostali dužni. Oni su u obraèunima sa policijom koristili Molotovljeve koktele i cigle.\nSukobi i nemiri nisu prestali ni kada je vlada Hongkonga rešila, u septembru, da zakon povuèe iz procedure. Poruka demonstranata bila je jasna - "Prekasno je".\nIsta poruka može se poslati i Lebronu Džejmsu, samoproglašenom, ali i dokazanom, borcu za prava manjina u svojoj zemlji, ali i, kako kaže, na celoj planeti.\nIpak, da doðemo do Lebrona moramo da krenemo od Derila Morija, generalnog menadžera Hjuston Roketsa i èoveka koje je zapoèeo "rat" NBA lige i Kine.\nNaime, Mori je na Tviteru pružio podršku narodu Hongkonga, a Kina nije dobro podnela ovakav vid "izdaje". Izdaje, jer Kina je posle SAD najveæe i najznaèajnije tržište NBA lige a upravo dok je Mori slao svoj tvit NBA ligaši igrali su svoje pripremne utakmice u toj zemlji.\nTakoðe, Roketse i Kinu vezuje još jedan "detalj" visok gotovo 2,3 metra. Jao Ming, sadašnji predsednik Kineske košarkaške federacije nekadašnji je igraè upravo Hjustona.\nPovodom potencijalnih finansijskih komplikacija i smanjenja "seleri kepa", a samim tim i plata igraèa, oglasio se bek Bruklina Džo Heris: "Veæ me plaæaju previše za nešto što je u suštini igranje jedne igre, tako da se ne brinem".\nNajjaèa košarkaška liga na svetu ima veliko tržište u Kini i zaraðuje mnogo od ove zemlje èiji su graðani "ludi" za NBA. Ipak, sada se ta liga suoèava sa velikim gubicima. Kineske kompanije veæ su otkazale brojne sponzorske ugovore pa se timovi uveliko pripremaju za smanjenje budžeta i "seleri kepa" za narednu sezonu ukoliko izvor novca sa Istoka zaista i presahne.\nNBA bi mogao da izgubi oko 20 odsto profita zbog "sankcija" Kine i ne èude pregovori dve strane da se odnosi izglade. Komesar NBA lige Adam Silver bio je potpuno svestan štete.\n"Veæ su viðene poprilièno dramatiène posledice tog 'tvita'. Posledice su došle posle neèega što se, u suštini, može nazvati, slobodom govora, i sa tim æemo morati da živimo", rekao je Silver nagovestivši da Deril Mori neæe snositi preveliku odgovornost zbog onoga što je uradio.\nIako se Mori, jedan od najcenjenijih ljudi u ligi, nešto kasnije izvinio svima koje je njegov "tvit" mogao da uvredi bilo je prekasno da Kina "progleda kroz prste".\nNovinari su, sa druge strane, krenuli sa postavljanjem nezgodnih pitanja svim bitnim liènostima u NBA ligi o skandalu. A skandal se dodatno i dodatno "zakuvavao" svakom novom pres konferencijom.\n"Komentarisaæu stvari oko kojih se oseæam komforno komentarišuæi i oko kojih mislim da sam upuæen. Postoje neke stvari koje ne spadaju u tu kategoriji, a to bi bila jedna od njih", ostao je rezervisan trener Golden Stejta Stiv Ker, koji je èesto stajao na strani "slabijeg" u brojnim borbama za prava i demokratiju u SAD.\nIsto je ponovio Ker kada su ga ponovo novinari pitali, a zatim se namestio na "penal" predsedniku SAD Donaldu Trampu, koji je iskoristio "rat" izmeðu NBA i Kine kako bi prikupio jeftine politièke poene.\n"On je kao malo dete, plaši se da uopšte odgovori (na bilo kakvo pitanje o Kini prim. aut.)", izjavio je u svom maniru Tramp.\nTrampova administracija je iskoristila èitavu situaciju i pozvala NBA ligu da suspenduje odnos sa Kinom sve dok "kineski nosioci TV prava i komercijalni sponzori koje kontroliše vlada ne obustave bojkot nad NBA aktivnostima i selektivnu nepravdu nad Hjuston Roketsima".\nMorijev "tvit" ne samo da je uticao na potencijalni "seleri kep" za narednu sezonu u NBA, veæ bi mogao da košta njegove Roketse i do 25 miliona dolara u sponzorstvima. Takoðe, nekoliko dogaðaja i utakmica koje je trebalo da se odigraju u Kini - otkazano.\nNo worry, we all know this 🙈 pic.twitter.com/zALUPtyPs3\n— Limlim😷 (@limlimHK) October 15, 2019\nSilver i NBA pokazali karakter\n"Da, kineska vlada nam je tražila da otpustimo Morija. Rekli smo im da nema šanse da se to desi. Takoðe nema šanse ni da ga kaznimo", rekao je komesar NBA Adam Silver\nNBA liga je, kao jedna velika celina u ovom sluèaju predvoðena Derilom Morijem, uvredila Kinu. Barem je to tako shvaæeno u Pekingu.\nI dok je razumljivo da Adam Silver, kao komesar te lige, pokuša da "ispegla" odnose slanjem pomirljivih poruka i izvinjenja, to se od Lebrona Džejmsa apsolutno nikako nije moglo oèekivati.\nDžejms je za sebe uvek govorio da je borac za prava svih kojima su prava uskraæena ili ugrožena. Dobio je nezamislivu podršku javnosti kada mu je jedna amerièka voditeljka rekla da "æuti i tapka loptu" posle kritika na raèun predsednika Trampa.\nOduvek je važio za nekog ko podstièe i svoje kolege da iskoriste poziciju u kojoj se nalaze i da probaju da pozitivno utièu na ljude koji se na njih ugledaju.\n"Kada sam prvi put došao u ovu ligu pokušavao sam da se dokažem, sve se vrtelo oko košarke. Bilo mi je potrebno neko vreme da shvatim odgovornost i priliku koje su mi ukazane. Sada mogu da prièam za one koji nemaju glas, za ljude koji su odrastali kao i ja - siromašni, bez nade. Ti ljudi, ta deca - oni se nalaze na svakom æošku ove planete i svima je potrebno dati šansu. Ne verujem da jedna osoba može sve da promeni, ali svi imamo obavezu da nešto uèinimo, jer nam je svima u nekom trenutku neko drugi pomogao".\n— Miller Kimball (@MillerKimball1) October 15, 2019\nLebron Džejms je u obraæanju medijima jasno istakao da "nije politièar" i da je sukob sa Kinom "stvar za politièare", ali je prethodno otvoreno i javno podržao Hilari Klinton i oštro kritikovao Donalda Trampa i brojne odluke koje je donela njegova administracija.\nOvo su reèi animiranog lika Lebrona Džejmsa u popularnoj video-igrici "NBA 2K20", kojima motiviše mladog rukija koji tek dolazi u ligu.\nVeliki deo prièe u "2K20", inaèe, napisala je i proizvela kompanija "Springhill Entertainment", koja je u vlasništvu Džejmsa i njegovog druga Maverika Kartera.\nBaš zbog ovog govora i svega što je prethodno u karijeri izjavljivao, Džejms je dospeo direktno na metu kritièara zbog sledeæeg tvita.\n"Ne želim da uðem u raspravu sa Derilom Morijem, ali verujem da on nije dovoljno znao o onome o èemu je prièao. Njegov potez je mogao da povredi mnogo ljudi - ne samo finansijski, veæ fizièki i emocionalno", rekao je Džejms i pokrenuo lavinu uvredljivih komentara na svoj raèun.\nDžejmsove dresove su na ulicama Hongkonga gazili i palili, a njegov lik su zalepili za tablu i gaðali ga loptom.\n"Moramo biti oprezni kada 'tvitujemo' i kada prièamo iako imamo slobodu govora jer iz svega toga može da nastane dosta toga negativnog", dodao je Džejms.\nPrva stvar koji su "hejteri", ali i ljubitelji Lebrona Džejmsa uradili je bilo da podsete na prethodne izjave "kralja". Mnogi su ga podsetili na njegov tvit iz 2018. godine kada je citirao legendarnog Martina Lutera Kinga – "Nepravda je pretnja pravdi. Naši životi umiru kada zaæutimo o stvarima koje su važne".\nIako je Lebron možda ubedio sebe da je komentar koji je dao pravedan, to jednostavno nije sluèaj.\nLebron je razmišljao o novcu: O unosnim ugovorima koje NBA liga ima sa Kinom, ali i on sam. O tome koliko novca prihoduje od kineskih navijaèa, sponzorskih ugovora. Najbolji košarkaš današnjice gledao je na buduænost.\nGledao je na buduænost svoje produkcijske kuæe, brenda, nastavka filma "Spejs Džem" u kojem ima ogromnu ulogu, preduzetnièkog života kada završi profesionalnu karijeru...\nRazmišljao je Džejms verovatno više nego što je Mori, slagao se neko sa njihovim stavovima ili ne.\nLebronov komentar podstakao je neke brojne NBA "face" lige da se oglase.\n"Kao Amerikanac verujem u slobodu govora i demokratiju i to je nešto èemu svi stremimo", rekao je trener Portlanda Teri Stots.\n"Ako ste neinformisani i niste upoznati sa situacijom, kako smete da nekoga drugoga nazovete neinformisanim i neupoznatim sa situacijom? Morate biti informisani i upoznati sa situacijom kako biste to uradili", oštro je kritikovao komentar koji je Džejms podelio Moriju poznati TV voditelj i bivši sportista Šenon Šarp.\n"Lebronov potez znaèi da se on 'prodao'. Veoma je lako stati u odbranu neèega kada neæete osetiti posledice toga. Kada postoji visoka cena koja mora da se plati, ko æe onda progovoriti? Mohamad Ali je to uradio, a Lebron Džejms nije", pogodio je poentu Šarpov kolega Maks Kelerman.\nOno što je Džejms, u najmanju ruku neuspešno, pokušao da kaže donekle je razumljivo.\nManja kolièina novca u "seleri kepu" doneæe i manje ugovore za NBA ekipe. U tom sluèaju niti æe Janis Adetokumbo pri potpisivanju novog ugovora, primera radi, moæi da obori rekord i potpiše petogodišnji ugovor vredan 247 miliona dolara niti æe biti više novca za one u ligi sa najmanjim ugovorima, one što jedva zarade "tek" oko milion dolara po sezoni.\nIpak, možda i najbolji odgovor Džejmsu dao je Enes Kanter, momak roðen u Turskoj, zemlji koja ga se odrekla i proglasila ga neprijateljem.\n"Nisam video ili prièao sa porodicom pet godina. Otac mi je bio u zatvoru. Moja braæa i sestre ne mogu da naðu posao. Oduzeli su mi pasoš. Imam meðunarodni nalog za hapšenje. Moja porodica ne može da napusti zemlju. Svakodnevno dobijam pretnje smræu. Napadali su me i maltretirali. Pokušali su da me kidnapuju u Indoneziji", napisao je Kanter na Tviteru i izneo zakljuèak kojim može da se sumira i ovaj tekst:\nUŽIVO Sveèano otkrivanje spomenika Stefanu Nemanji


Petnjica dobila izbornu komisiju - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Petnjica dobila izbornu komisiju\nPetnjica dobila izbornu komisiju\nOd Redakcija - 21. Septembra 2013. 0 76 Podeli na Fejsbuku\ntweet PODGORICA – Za izborni proces u novoformiranoj opštini Petnjica biće odgovorna Opštinska izborna komisija, koju je danas imenovala Skupština Crne Gore, a čiji sastav čine predsjednik i članovi OIK-a iz Berana.\nMiodrag Vuković (DPS) kazao je da je zajednički cilj da novoosnovana Opština bude utemeljena na zakonito sprovedenim procedurama.\n– U javnosti se pokušao stvoriti utisak da je predsjednik Filip Vujanović neregularno raspisao izbore, što nije tačno – kazao je on.\nOpozicija je, međutim, ostala pri istom stavu o neregularnosti izbora. Goran Danilović (DF) smatra da je Vujanović raspisao izbore a da prethodno nijesu bili omogućeni uslovi za njihovo održavanje.\n– Požurio je da vrati učinjenu uslugu time što su ga „izgurali“ da bude predsjednik“ – rekao je Danilović.\nRifat Rastoder (SDP) kazao je da je nova Opština “ni kriva ni dužna” u centru pažnje, zbog, kako je rekao, nedovoljne međuinstitucionalne saradnje, zbog čega se kasnilo sa ispunjavanjem zakonskih obaveza.\n– Donošenjem Odluke o imenovanju privremene OIK, čiji je mandat do imenovanja nove komisije, stvorimo što korektinje formalno pravne pretpostavke za realizaciju raspisanih izbora – kazao je Rastoder.\nNeven Gošović (SNP) smatra da je parlament, kada je proglasio novu Opštinu, propustio da donese odgovarajuće propise.\n– Ušli smo u izborni proces bez organa za sprovođenje izbora, odluke o načinu finansiranja izbora, broju odbornika koji će se birati, što se ni u jednoj državi vladavine prava ne bi smjelo desiti – rekao je on.\nGošović je kazao da SNP podržava odluku o formiranju OIK, kako bi se stvorili uslovi za održavanje izbora.\nAzra Jasavić (Pozitivna) kazala je da se zbog politike vlasti, u Petnjici živi samo u julu i avgustu.\n– Petnjičani nemojte to više da dozvoljavate i održavate na vlasti one koji vas samo koriste kako bi se baškarili u privilegijama – kazala je ona.\nKemal Zoronjić (BS) pozvao je Skupštinu da podrži imenovanje predloženih članova OIK i tako omogući građanima Petnjice nastavak stvaranja opštine.\nZoronjić smatra da Zakon o teritorijalnoj organizaciji Crne Gore i Zakon o finansiranju političkih partija treba mijenjati, kako bi se prevazišle nedoumice, nastale ovom prilikom – kazao je on.\nSkupština nije prihvatila amandman Pozitivne kojim je tražila da ima svog člana u OIK-u\ntweet Prethodni tekstSandžak kao prekogranična regijaSledeći tekstSmena Mahmutovića “insinuacija i skretanje teme sa problema u islamskoj zajednici” Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


DS osudio pojavu nalepnica sa precrtanom džamijom u Subotici | Autonomija\n"Nadležni da u najkraćem roku pronađu odgovorne, kako bi se smirila uznemirenost pripadnika islamske verske zajednice"\nDemokratska stranka osudila je danas pojavu nalepnica na pojedinim prodavnicama u Subotici, na kojima je ilustracija precrtane džamije, ocenjujući da je reč o „vandalskom i anticivilizacijskom činu“.\n„Decenijama smo kao grad odolevali svakoj šovinističkoj histeriji, iako je uvek bilo pojedinaca u svim narodima koji su svoju perspektivu tražili u raspirivanju mržnje prema svemu što je u nacionalnom ili religijskom smislu drugačije. Obaveza je Subotičana da i ovom prilikom jasno pokažu da ne podržavaju sejanje podela i mržnje u našem gradu“, naveo je DS u saopštenju.\nTa stranka je zatražila od nadležnih organa da u najkraćem roku pronađu odgovorne, „kako bi se smirila uznemirenost pripadnika islamske verske zajednice u Subotici“.\nNalepnice na kojima je ilustracija precrtane džamije pojavile su se na pojedinim prodavnicama u Ulici Matka Vukovića.


Kolumna Velibora Mihića: Visoka škola niskih strasti - Konkursi regiona\nby KR 18/02/2012 18/02/2012 084\nŠveđanka Ilva-Marija Tompson, otvorila je prvu „Međunarodnu školu seksa“ u Beču, u kojoj će svi zainteresovani moći da nauče kako da budu bolji ljubavnici.\nKako kaže gospođa Tompson, želja joj je da nauči mlade kako da budu što bolji u krevetu. Austrijska „Međunarodna škola seksa“, kako glasi zvaničan naziv ove ustanove, nudi lekcije „iz prve ruke“ o zavođenju i to po ceni od 1.500 evra po semestru.\nU školu se mogu upisati sve osobe starije od 16. godina, a postoji, čak i studentski dom, mešovitog tipa, gde učenici mogu da „vežbaju svoje domaće zadatke“.\nZašto studirati strasti koje svako zna? Pre će biti da se, tu, radi o nečem drugom!… O čem?… Zini da ti kažem! Ja kad kažem, ne lažem!


Portugalac, 85. igrač na svetu, uspeo je da zabeleži jednu od najvećih pobeda u karijeri, a za nju mu je bilo potrebno dva sata i 25 minuta igre. Naredni rival Žoaoa Souse je 32. nosilac, Kanađananin Miloš Raonić.\nU ženskoj konkurenciji definitivno najveće iznenađenje priredila je 16-godišnja Amerikanka Amanda Anismiova (149. na VTA listi) koja je savladala devetu igračicu sveta Petru Kvitovu sa 6:2, 6:4.\nNaredna protivnica Amerikanki je još jedna Čehinja, Karolina Pliškova, peta na VTA listi.\nPre ovog meča, velika nada američkog tenisa pobrinula se za još jednu senzaciju pošto je izbacila Ruskinju Ansatasiju Pavljučenkovu.\nPored Anisimove, iznenađenje u drugom kolu kod dama priredila je još Petra Martić (51. na svetu) koja je bila bolja od aktuelne šampionke Rolan Garosa Jelene Ostapenko (6. igračice sveta) sa 6:3, 6:3.\nI Grkinja Marija Sakari (56. pozicija na svetskoj rang listi) je ostvarila podvig, savladavši Amerikanku Koko Vandevej (16. mesto na VTA listi) sa 6:2, 6:4.


U prostorijama Delegacije MKCK u BiH dana 26.07.2018. godine održan je sastanak između šefa Delegacije MKCK u BiH gosp. Željka Filipovića sa suradnicima (zamjenik šefa Delegacije gosp. Elmir Camić i koordinator za saradnju sa članicama Pokreta g-đa Zorica Lučić) i glavnog tajnika DCK BiH gosp. Branka Leka.\nTokom sastanka najviše se razgovaralo o aktivnostima koje struktura DCK BiH provodi na pružanju pomoći sve većem broju migranata, izbjeglica, tražitelja azila….koji se nalaze u BiH. U dijelu sastanka bila je prisutna i g-đa Dijanela Rajkić, odgovorna osoba za program Obnavljanja porodičnih veza, koja je ukratko predstvila izvještaj “Brza procjena potreba migranata za uslugama obnavljanja porodičnih veza” (Rezultati analize prikupljenih informacija i podataka i prijedloga narednih koraka). Gosp. Leko se zahvalio na predstavljenom izvještaju te je naglasio da je upoznat sa aktivnostima koje su rađene od strane strukture DCK BiH, u suradnji i uz podršku MKCK po ovom pitanju te je domaćine upoznao o aktivnostima koje radi DCK BiH općenito na polju rješavanja migrantske krize, kontaktima i sporazumima sa nacionalnim društvima CK i CP, odobrenim projektima (Švicarski Crveni križ, DREF – MFDCK/CP), posjetama predstavnika Italijanskog CK, CP UAE, Društva CP Turske, Hrvatskog CK, predstavnika UNHCR-a i dr., te pozivu i planiranoj posjeti Društvu CP Turske.\nIsto tako, naglasio je i specifične potrebe koje se pojavljuju, gdje je zatražio i podršku od strane MKCK, a odnosi se na povećane troškove svih razina Crvenog križa/krsta uključenih u rad sa migrantima (odlasci na teren, angažiranje i smještaj volontera i dr.). Gosp. Željko Filipović se zahvalio na iznesenim informacijama i poduzetim aktivnostima, te je potvrdio da se može računati na financijsku podršku od strane MKCK u dijelu aktivnosti koje je iznio glavni tajnik DCK BiH. Također je istaknuta važnost angažiranja volontera iz drugih sredina što dodatno doprinosu jačanju imidža CK u zajednici.\nNa kraju sastanka i zvanično je potpisan Operativni sporazum o suradnji između DCK BiH i MKCK na izgradnji kapaciteta DCK BiH za usluge obnavljanja porodičnih veza (OPV) pokidanih usljed sukoba i prirodnih i/ili ljudskim faktorom izazvanih katastrofa i podrške porodicama oosba nestalih usljed sukoba u BiH 1992-1995. Sporazumom su, pored osnovnih informacija, definirani opšti i specifični ciljevi, odgovornost Strana, ljudski resursi, koordinacija/ nadgledanje/evaluacija, zaštita podataka, kontakti s medijima i komunikacija s javnošću, kao i budžet i financijska pitanja. Sporazum stupa na snagu sa danom 01.08.2018. i na snazi je do 01.08.2020. godine. Ovaj Operativni sporazum se odnosi samo na partnerstvo Strana u izgradnji kapaciteta za pružanje OPV usluga Službe traženja DCK BiH, podrške odgovornim vlastima uključenim u proces traženja osoba nestalih usljed sukoba u BiH (1992-1995.) i njihovim porodicama. Svi ostali sporazumi između MKCK i DCK BiH ostaju na snazi.


UNICEF BiH, Situaciona analiza o položaju djece u Bosni i Hercegovini, Sarajevo, 05.11.2019.\nU organizaciji UNICEF BiH u Sarajevu su održane konsultacije sa partnerima u vezi sa Nacrtom situacione analize o položaju djece u Bosni i Hercegovini, te prioritetima UNICEF-ovog programa za Bosnu i Hercegovinu za period 2021 - 2025. godine.\nPartnerima su prezentovani glavni nalazi i preporuke iz Nacrta situacione analize, nakon čega su imali priliku pružiti povratne informacije o povredama prava djece, s posebnim osvrtom na ranjive skupine djece. Sa predstavnicima UNICEF-a razmotreni su i strateški programski prioriteti UNICEF-a u BiH za period 2021-2025.godina na osnovu Situacione analize i Ciljeva održivog razvoja do 2030. godine, te su pozvani partneri da daju svoje sugestije i prijedloge oblasti u kojima bi UNICEF mogao pružati podršku u periodu 2021-2025. godina.\nKonsultacijama su prisustvovali predstavnici nadležnih institucija vlasti na različitim nivoima, organizacija civilnog društva, akademske zajednice, privatnog sektora i međunarodnih razvojnih partnera, kao i ombudsman za djecu Republike Srpske Dragica Radović.


eKapija | Hadžići dobijaju fabriku za preradu voća i povrća - Od februara počinje da radi firma Oba Food\nIzvor: eKapija | Petak, 12.01.2018.| 12:11\nHadžići dobijaju fabriku za preradu voća i povrća - Od februara počinje da radi firma Oba Food\nPočetkom februara 2018. godine iz Hadžića će na domaće i inostrano tržište biti plasirani prvi proizvodi novoosnovane firme za proizvodnju, preradu i pakovanje voća i povrća. Naime, kompanija TGT iz Sarajeva je u prostoru kasarne Žunovnica na 1.500 m2 oformila pogone firme Oba Food, saopćeno je na zvaničnom općinskom sajtu.\nDirektor Oba Food Hasan Gurbuz kaže da se četiri godine razrađivala ideja o osnivanju jedne ovakve fabrike.\n– Investirali smo 750.000 EUR u nabavku mašina i opreme za preradu i pakovanje voća i povrća koje ćemo plasirati na domaće i inostrano tržište. Radi se o svježim i sušenim proizvodima, a mjesečno ćemo prerađivati 500 tona voća i povrća. Radit ćemo u dvije smjene i zaposliti do 40 radnika - rekao je Gurbuz, koji se zahvalio Općini Hadžići na ustupljenom prostoru i pomoći oko pokretanja proizvodnje.\nOpćinski načelnik Hamdo Ejubović rekao je da čine sve kako bi olakšali investitorima da pokrenu proizvodnju i otvore nova radna mjesta.\n- Hadžići su i te kako interesantni za ulaganja i investicije, a to potvrđuju brojni projekti. Raduje nas činjenica da će u ovoj fabrici zaposlenje naći do 40 naših sugrađana. Isto tako raduje nas podatak da će i naši poljoprivredni proizvođači moći svoje proizvode ponuditi ovoj kompaniji, što se posebno odnosi na naše malinare - istakao je Ejubović.\nkasarna Žunovnica Hadžići


Bansko, Bugarska: Aparthotel Mountain Paradise III - Zimovanje | Aladin\nAparthotel Mountain Paradise...\nod 19 do 41 € / dan\nAparthotel Mountain Paradise III 4*\nLokacija: cca 1 km od centra Banskog, 500 m od gondole.\nSadržaj: restoran, lobi bar, zatvoreni bazen i „Spa centar“ sa saunom, parnim kupatilom, solarijumom, jacuzzi-em i sobama za masažu, parking, garaža, skijašnica.\nSvi apartmani: kupatilo (tuš/ wc), fen, SAT TV, telefon, internet priključak, mini bar i balkon.\nApartmani: jedna ili dve spavaće sobe + dnevni boravak, kuhinjski box (ketler, električna ringla,), kupatilo (tuš/ wc), fen, SAT TV, telefon, internet priključak, mini bar i balkon.\nUsluga: doručak/večera - švedski sto.\n- korišćenje bazena, saune, parnog kupatila, jacuzzi, dečija igraonica, transfer do gondole.\n- Obavezna doplata za novogodišnju večeru 60 eur odrasli / deca 7-13 god 30 eur\nVila Katarina - Leptokariaod 49 €\nHotel Odyssiaod 37 € / dan\nAranžmani i ponude za letovanje: Grčka, Italija, Turska, Bugarska, Tunis, Egipat, Crna Gora, Hrvatska. Letovanje, zimovanje, egzotika, kružne ture, krstarenje, metropole, izleti i vikend ture, first i last minute ponude. Bansko, Bugarska: Aparthotel Mountain Paradise III - Zimovanje.


mike recenzije: 07/13/14\nEnter Shikari na Warped turneji #video\nKao što naslov kaže Enter Shikari su se konačno priključili ovogodišnjoj Vans Warped turneji posle turneje po Rusiji. Posle američkih datuma na putujućem festivala Shikari na jesen dolazi u istočnu Evropu i sviraće u Bugarskoj, Mađarskoj, Sloveniji...\nDo kraja godine nas očekuje i nova muzika od njih!\nPosted by Unknown at 7/13/2014 07:35:00 по подне Нема коментара:\nLabels: Enter Shikari, Vans Warped Tour, video\nThe Haunted objavili još jedan singl #video #premijera\nThe Haunted nastavljaju sa radom i posle EP-a 'Eye Of The Storm' bend će septembra objaviti i prvi album sa reformiranom postavom. Sa povratkom starog pevača Marco Aro-a bend je otvorio novo poglavlje u svojoj karijeri, ili nastavio gde je stao pre deset godina kada je Aro otišao...\nNovi album 'Exit Wounds' biće njihovo osmo studijsko izdanje i najavljen je za 2. septembar.\nIzdavač je Century Media.\nPosted by Unknown at 7/13/2014 02:28:00 по подне Нема коментара:\nMongol Horde "WinkyFace: The Mark Of A Moron" najbolji spot ikada #video #premijera\nMongol Horde hard core projekat Frank Turner-a i Ben Dwason-a ne prestaje da iznenađuje. Veoma originalan spot za pesmu "WinkyFace: The Mark Of A Moron" je njihov novi singl.\nTrenutno bend nije na turneji jer je Turner posvećen svojoj solo karijeri a Dawson ima obeveze sa svojim bendom Palehorse. Nedavno na Sonisphere festivalu Frank Turner je izjavio da je Mongol Horde nešto čime će se povremeno baviti i da je na čitavoj turneji bio konstantno pijan ali da se odlično provodio.\nPosted by Unknown at 7/13/2014 11:46:00 пре подне Нема коментара:\nLabels: Frank Turner, Mongol Horde, video, Xtra Mile Recordings\nThe Haunted objavili još jedan singl #video #premi...\nMongol Horde "WinkyFace: The Mark Of A Moron" najb...


Kim Kardašijan kako je smršala | Magazin | Stil\n"Hoće li već jednom početi da voli sebe?" 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n31.05.2018. / 10:30\nIzvor mondo.rs 31.05.2018. / 10:30\nKim Kardašijan na meti osuda zbog teksta koji je objavila na svom sajtu.\nTaj tekst je vidljiv samo onima koji placaju pretplatu na njen sajt, a u njemu je Kim otkrila svoje "nedeljne kardio treninge".\nAli, taj koncept je naišao na kritike na društvenim mrežama od strane mnogih, ukljucujuci i glumicu Džamilu Džamil koja promoviše pozitivan stav prema telu.\n"Kako da smanjimo s*anja ove žene? Kada ce vec jednom poceti da voli sebe i prestati da bude opsednuta time kako da reši probleme koji nikad nisu ni bili tu? Uvek je bila predivna. Nikada to nije videla jer ju je slomilo isto ovo društvo cijoj toksicnosti ona sada doprinosi", tvitovala je glumica.\nHow do we minimize this woman’s bullshit? When will she just love herself and stop obsessing about how to “fix” problems that were never there? She was always beautiful. She’s never seen it because she is broken by the SAME society that she now contributes more toxicity to. ?? https://t.co/z2tzcyZIMN\nZatim je napisala i da je rastužuje cela porodica Kardašijan i njihova ocigledna opsednutost izgledom.\n"Cela ova porodica me rastužuje. Sav novac i slava na svetu ne mogu da te nateraju da prestanu da mrziš svoj nos, svoje usne, zadnjicu, kilažu, kožu, svoje godine, SEBE. Deset godina slušamo o opsesiji izgledom i kako popraviti 'nesavršenosti'".\nDžamila se inace trudi da promoviše pozitivan stav prema telu, a ranije ove godine je pokrenula Instagram nalog "I weigh", ohrabrujuci muškarce i žene da podele svoje pozitivne atribute, umesto brojki na vagi.\nNa tu ideju je došla nakon što je videla objavu u kojoj piše kilaža svake od devojaka iz klana Kardašijan.\nMedutim, ona nije jedina koju je razbesneo tekst Kim Kardašijan o mršavljenju - tu je još mnogo onih koji veruju da je rijaliti zvezda imala estetske operacije (koje nikada nije priznala), pa joj skrecu pažnju da nije u redu što sada promoviše mršavljenje vežbanjem.\nS obzirom na to da Kim Kardašijan na društvenim mrežama ima skoro 200 miliona pratilaca (111 miliona samo na Instagramu i 60 miliona na Twitteru), neki strucnjaci su zabrinuti zbog uticaja koji ona ima na ljude, posebno na malde žene.\nNutricionistkinja Rijanon Lamber koja radi sa mnogim ljudima koji pate od poremecaja u ishrani, kaže da je veoma neodgovorno to što javne licnosti koriste svoj uticaj da ohrabruju nezdravu vezu sa hranom i vežbanjem.\n"Poruke poput ovih mogu da budu shvacene bukvalno i mogu da ohrabre poremecaje u ishrani. Restrikcija kalorija i preterano vežbanje su cesti simptomi anorekcije i bulimije, a kada neko tako uticajan promoviše ovakvo ponašanje, onda je ta laž potencijalno opasna", kaže nutricionistkinja.\nOna dodaje da je veoma zabrinjavajuce kako sve više ljudi sluša savete poznatih licnosti o zdravlju ili vežbanju.\n"Moramo da se budemo svesni toga da te poznate i uticajne licnosti nisu strucne da daju takvu vrstu saveta. Saveti koje oni postavljaju na svojim društvenim mrežama su cesto anegdote, i ne mogu da budu opšta preporuka jer nismo svi isti".\nNutricionistkinja istice da je svako od nas drugaciji i da ima drugacije nutritivne potrebe.\n"Hrana koja je najbolja za vas ne mora biti najbolja i za vašeg partnera, dete ili prijatelja. Licni ukusu, prirodni oblici i velicine tela, genetika i još mnogo toga ima uticaj na to koja hrana je dobra za nas, a koja nije".\nkim kardašijan mršavljenje\n31.05.2018. / 18:56\nWho Gives A eF! About This Chick, Too!!!! 😒😒😒😒😒😒😒😒😒😒😒😒😒😒😒😒😒


Google stvara novu kompaniju, Alphabet - VidiLAB\nGoogle stvara novu kompaniju, Alphabet\n11 Kolovoz 2015\nLarry Page jučer je najavio promjene u Googleu, objavivši na službenom Googleovom blogu da pokreće kompaniju "Alphabet" koja će preuzeti Google.\nCEO Alphabeta bit će i dalje Larry Page, a njegov predsjednik Sergei Brin. Kao glavni razlog ovakvoj promjeni i restrukturiranju navodi se kako je Google polako počeo postajati dom previše nevezanih poslova i projekata, u prvom navodeći primjer self-driving automobila, drone projekta, Nesta pa čak i Calco, kompanije za produljenje života koju je Google osnovao.\nGoogle i dalje ostaje a na mjestu CEO-a dolazi Sundar Pichai, te je i sam naglasio u blogu kako će on i Sergei pokušati naći jakog CEO-a da preuzme vodstvo nad ostalim Alphabetovim poslovima i podružnicama. Kao cilj se navodi poslovna nezavisnost i samostalnost od miješanja sa drugim poslovima.\n"Alphabet je više kao kolekcija kompanija. Najveća od njih je dakako Google." - navodi Page. Prema njemu, ta kompanija neće postati korisnički brend, već će fokus biti na tome da svaka kompanija za sebe napravi vlastiti brend, što će dovesti do samostalnosti u tim posebnim poslovima i tako izbjegnuti anti-trust probleme koje danas Google ima, navodi Tomshardware. Uz ostalo, među jedinicama koje će biti odijeljenje u svoje kompanije pod "kapom" Alphabeta je i "Fiber" projekt kojim Google želi biti internet service provider u Americi.\nPostavlja se pitanje profitabilnosti koju navodi stranica a tu je i rizik da Alphabet neće bit uspješan kao Google te da će iscrpiti sve financijske resurse, pogotovo ostali projekti poput self-driving automobila ili Calicoa koji su za sada veliki trošak i daleko od neke profitabilnosti. Ovakvi projekti samo potvrđuju veliku viziju i razmišljanje "outside the box" prema budućnosti i poboljšanju čovječanstva, no pitanje je kako će se ovaj potez odraziti na projekte i cijelu kompaniju kad krene sa radom.


Sava - zagađenje - otrov iz BIH stiže do Srbije - Goran Trivan | Info | Društvo\n21. januar, 10:17\n"Srbija mora biti spremna za najgori scenario" 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n"Srbija mora biti spremna za najgori scenario"\n03.05.2018. / 17:02\nIzvor MONDO/Beta 03.05.2018. / 17:02\nMinistar za zaštitu životne sredine Srbije Goran Trivan nada se da otrov koji se izlio iz deponije Fabrike sode kod Lukavca, u BIH, neće rekama Bosnom i Savom stići do Srbije, ali...\nOn naglašava da se razmatra i "najgori scenario".\nOtrovna tečnost koja se prošle nedelje izlila iz deponije kod Lukavca, nedaleko od Tuzle, ulila se u utorak u reku Bosnu kod Doboja, izazvavši pomor ribe.\n"Imajući u vidu veličinu reka Bosna i Sava, pitanje je da li će to doći do nas, ali mi razmatramo najgori scenario ukoliko se to dogodi", kazao je Trivan u Kraljevu gde je prisustvovao javnoj raspravi o Nacrtu zakona o klimatskim promenama.\n"Merenja naše merne stanice Jamena u blizini Šapca pokazuju uobičajen kvalitet vode, a danas ćemo vanredno pratiti kvalitet Save i ukoliko se zabeleži bilo kakva promena, prvo će javnosti biti informisana o tome", rekao je ministar.\nNaveo je da će u slučaju zagađenja sve nadležne institucije preduzeti mere u skladu sa zakonom, uključujući upozorenje da se u tom slučaju ne koriste bunari za vodosnabdevanje.\n"Mi očekujemo da taj talas sa zagađenom vodom, po proceni stručnjaka, eventualno do nas dođe za nekoliko dana, ali već od danas je redovno praćenje kvaliteta vode. Ne očekujemo da će biti većih zagađanja, ali moramo biti spremni za taj najgori scenario, i mi smo spremni", rekao je Trivan.\nOPASNO: Otrov sve bliži Savi!\n04.05.2018. / 08:14\nНије нам довољно што ћемо стотинама година трпети последице НАТО бомбардовања и осиромашеног уранијума, живе и осталих канцерогених материја, него сад и ово. Није ни чудо колико људи умире у Србији, још кад се погледа колико народа пуши и пије алкохол, разноразне напитке, кафе, енергетска пића и остало, шта друго очекивати, кад на загађену средину додаш још никотин, кофеин, Кока-Колу којом се одврћу зарђали шрафови...\n03.05.2018. / 18:30\nНемој само да буде операција успела пацијент подлегао\n03.05.2018. / 18:08\nGori scenario od ove vlasti ne postoji.


Bezglutenska ishrana - kako se počinje i sprovodi ova dijeta - Prirodno i zdravo\nYou are here: Home / Ishrana / Bezglutenska ishrana – kako se počinje i sprovodi ova dijeta\nZa samo nekoliko godina, bezglutenska ishrana je postala veoma popularna. Izgleda da danas svako izbegava gluten, bez obzira na to da li je alergičan na njega ili ne.\nNamirnice bez glutena su danas sinonim za zdravu ishranu, uz namirnice koje ne sadrže šećer, mleko i ugljene hidrate. Ali šta je uopšte gluten, zašto je toliko loš i da li je zaista potrebno da ga izbacimo iz ishrane?\nMnogim ljudima se zdravlje drastično poboljšalo kada su izbacili gluten iz ishrane.Ishrana bez glutena može poboljšati sagorevanje masnoća, ublažiti upale i olakšati probleme sa varenjem, poput gasova, nadutosti i dijareje. Kod nekih ljudi, bezglutenska ishrana čak pomaže kod problema sa raspoloženjem i poboljšava simptome autizma i sindroma iritabilnih creva.\nGluten se nalazi u mnogim namirnicama, a sadrže ga i neke namirnice za koje to uopšte ne biste očekivali. Mada bezglutenska dijeta zvuči kao težak zadatak, uopšte ne mora to da bude. Ubacivanje nekoliko bezglutenskih namirnica u redovnu ishranu može biti najveći korak ka ishrani bez glutena.\nŠta je gluten i kako da ga izbaciti iz ishrane ?\nPre nego što pređemo na pitanje da li je bezglutenska ishrana prava stvar za vas, da vidimo šta je gluten i šta je sve bezglutenska hrana.\nGluten je vrsta proteina koja se nalazi u žitaricama – pšenici, ječmu i raži – i odgovoran je za elastičnost tih namirnica i njihovu teksturu. Često se dodaje i u razne druge proizvode kako bi se modifikovala struktura tih proizvoda – prelivi za salate, slatkiši, suhomesnati proizvodi i tako dalje.\nMnogi ljudi su intolerantni ili osetljivi na gluten, što može dovesti do niza problema kada se jedu namirnice sa glutenom. Ti simptomi variraju od problema sa varenjem do promena raspoloženja.\nNeki ljudi imaju i celijakiju, autoimuno oboljenje koje podrazumeva jaku osetljivost na gluten. Kada osoba sa celijakijom pojede nešto što sadrži gluten, to dovodi do imunog odgovora organizma koji izaziva oštećenje membrana u tankom crevu. To dovodi do pothranjenosti i nutritivnih deficita, kao i drugih simptoma celijakije – dijareje, osipa na koži i zamora.\nNekada se za alergiju i osetljivost na gluten nije ni znalo, a danas se smatra da preko 10% ljudi na svetu negativno reaguje na gluten.\nIzbacivanje glutena iz ishrane može biti izazov, jer se nalazi u toliko namirnica. Na primer, ovas prirodno ne sadrži gluten. Ali, da li ovas koji kupujete u prodavnici sadrži gluten? Odgovor nije tako jednostavan. Zbog kontaminacije glutenskim žitaricama, mnoge namirnice, uključujući i ovas, sadrže malu količinu glutena, što može izazvati ozbiljne probleme kod osoba osetljivih na gluten.\nSaznajte više>>> Intolerancija i alergija na gluten simptomi kod dece i odraslih\nAko se kod vas javila intolerancija na gluten, bezglutenska ishrana je sigurno prava stvar za vas. Istraživanja o tome kako bezglutenskadijeta utiče na zdravlje se i dalje nastavljaju, ali se za sada pouzdano zna da je ona veoma korisna, od poboljšanja energije do ublažavanja simptoma autizma kod dece.\nZašto bezglutenska ishrana?\nProblemi sa varenjem, poput nadutosti, gasova i dijareje, su zapravo najčešći simptomi osetljivosti na gluten, uz druge simptome poput zamora i promena raspoloženja.Neki tipični simptomi celijakije uključuju mučninu, povraćanje, nadutost i dijareju.\nAko imate ovakvih problema nakon što jedete hranu koja sadrži gluten, pokušajte da je potpuno izbacite iz svakodnevne ishrane.Gluten free hrana u tom slučaju može biti pravi izbor za vas.\nAko redovno imate problema nakon obroka koji je sadržao glutenske namirnice, pokušajte da ih jednu po jednu eliminišete, kako biste utvrdili da li vam zaista gluten stvara problem.\nMnogi ljudi tvrde da se osećaju umorno i bezvoljno kada jedu namirnice bogate glutenom.Ako je to slučaj i sa vama, bezglutenska ishrana će vam dati više energije i sprečiti zamor, koji je možda i posledica glutena.\nCelijakija takođe izaziva lošu apsorpciju određenih hranljivih sastojaka, pa je možda i to uzrok vašeg problema. Ako imate celijakiju, jedenje glutena izaziva imuni odgovor organizma, što dovodi do napada imunih ćelija na membrane u tankom crevu. S vremenom dolazi do oštećenja tih membrana, što loše utiče na apsorpciju nekih nutrijenata i otežava rad celog organizma. Kod pacijenata sa celijakijom koji se ne pridržavaju propisanog režima ishrane najčešće se javljaju deficit gvožđa, folne kiseline, vitamina B12 i D, cinka i magnezijuma.\nManjak gvožđa se najčešće javlja kod ljudi sa celijakijom. Nedostatak gvožđa u organizmu dovodi do anemije, oboljenja za koje je karakterističan manjak zdravih crvenih krvnih zrnaca, što rezultira zamorom, bezvoljnošću i nesvesticom.\nAko je to slučaj i sa vama pravo rešenje je gluten free hrana, poputno izbacite gluten iz ishrane kako biste povećali nivo energije i sprečili iscrpljenost, koja obično prati konzumaciju glutena.Vaša ishrana bez glutena bi trebalo da bude bogata hranljivim namirnicama kako bi se sprečio deficit bilo kog nutrijenta.\nMože da ublaži autizam\nAutizam je razvojni poremećaj koji dovodi do problema u komunikaciji i društvenim interakcijama. Mada se autizam može javiti kod ljudi svih životnih dobi, najčešće se identifikuje tokom prve dve godine života.\nTradicionalni tretmani za autizam su specijalizovane terapije i lekovi. Neka nova istraživanja pokazuju da eliminacija glutena iz ishrane može pomoći u ublažavanju simptoma autizma kod dece.\nBezglutenska ishrana ublažava probleme sa varenjem i drastično smanjuje poremećaje u ponašanju kod dece sa autizmom.\nOstali prirodni načini lečenja autizma uključuju korišćenje suplemenata ribljeg ulja, probavnih enzima i probiotika, i zdravu ishranu bez namirnica punih aditiva.\nKada osoba koja ima celijakiju često jede glutenske namirnice, do dovodi do upale u čitavom organizmu nakon nekog vremena.Upale su normalan odgovor imunog sistema, ali hronična upala je obično povezana sa razvojem hroničnih bolesti poput srčanih oboljenja i kancera.\nAko imate celijakiju, bezglutenska ishrana vam može pomoći da ublažite upale i sprečite štetne posledice po svoje zdravlje.\nPodstiče gubitak masnoća\nOsim što ublažava simptome poput problema sa varenjem i zamora, bezglutenska ishrana može dovesti i do bržeg topljenja masnoća.\nNekoliko naučnih istraživanja sprovedenih na životinjama je pokazalo da bezglutenska dijeta dovodi do manje telesne mase i manje masnoća. Takođe, povećava se lučenje enzima koji razlažu masnoće.\nIpak, još uvek nije sigurno da li su ovi zaključci primenjivi i na ljude. Trenutno se sprovodi nekoliko ispitivanja o efektu glutena na telesnu težinu i masnoće kod ljudi.\nSindrom iritabilnih creva je poremećaj u crevima koji izaziva probleme poput nadutosti, gasova, opstipacije i dijareje.\nNajbolji način lečenja sindroma iritabilnih creva jeste ishrana. Ta ishrana podrazumeva malo ugljenih hidrata kratkog lanca, koji se ne vare, već ih bakterije u crevima koriste za fermentaciju. Ako smanjite konzumaciju ove hrane, i vaš jelovnik čini gluten free hrana možete dosta ublažiti simptome ovog oboljenja.\nNamirnice koje sadrže gluten sadrže i oligosaharide, vrstu ugljenih hidrata kratkog lanca koji se lako fermentišu u crevima, pa se zato gluten obično izbacuje iz ishrane kod sindroma iritabilnih creva.\nDa li ste spremni da počnete sa ishranom bez glutena?U početku može zvučati zastrašujuće, ali prvo ubacite u ishranu više namirnica koje ne sadrže gluten, polako skupljajte recepte za hranu bez glutena i videćete koliko je zapravo lako.\nDa biste sasvim izbacili gluten iz ishrane, jako je važno da uvek čitate deklaracije na proizvodima. U početku se hrana bez glutena teško nalazit.\nUmesto da jedete samo namirnice bez glutena izbegavajte namirnice koje ga najviše sadrže.Pre svega, izbegavajte namirnice koje sadrže nešto od sledećeg:\novas (osim ako je naznačeno da ne sadrži gluten)\nPored toga, tražite namirnice na čijem je pakovanju naznačeno da ne sadrže gluten.Danas su proizvodi bez glutena sve češći na tržištu.\nGluten se nalazi i u mnogim kozmetičkim proizvodima i preparatima za negu kose. Ipak, većina naučnika se slaže da ovakvi proizvodi ne izazivaju probleme, osim ako se mogu lako pojesti i svariti (npr. ruž za usne).\nMeđutim, i tome ljudi drugačije pristupaju. Neki samo počinju da jedu namirnice bez glutena, dok drugi ne koriste ni kozmetičke proizvode sa glutenom. Ako želite da prestanete da koristite i kozmetiku koja sadrži gluten, raspitajte se koji brendovi ne koriste gluten u svojim proizvodima.\nNajbolje bezglutenske namirnice\nOvde navodimo spisak bezglutenskih namirnica koje sadrže dovoljno hranljivih sastojaka i koje bi trebalo da budu osnov vaše bezglutenske ishrane:\novas bez glutena\nbrašna od koštunjavog voća\nKoje proizvode još izbegavati kada počne bezglutenska dijeta ?\nHleb i peciva su verovatno prva stvar na koju pomislite kada neko kaže “gluten”, ali postoji još mnogo drugih namirnica koje takođe sadrže gluten, iako nam to ne bi ni palo na pamet. Ako upravo počinjete sa bezglutenskom ishranom, na ovakvim namirnicama uvek čitajte sastav kako biste bili sigurni da ne sadrže gluten:\nsupe u konzervi i kesici\nAko sumnjate da imate celijakiju ili intoleranciju na gluten, obratite se svom lekaru kako biste otišli na odgovarajuće testove i utvrdili o kom poremećaju je reč.\nAko je vaš izbor bezglutenska ishrana, potrudite se da jedete što hranljivije namirnice.Žitarice koje sadrže gluten su veoma bogate važnim hranljivim sastojcima, pa ako njih ne koristite u ishrani, potrudite se da jedete što više drugih hranljivih namirnica kako ne bi došlo do nutritivnih deficita.\nBezglutenska ishrana za decu se ne preporučuje, osim ako je neophodna zbog nekog oboljenja ili ako se sprovodi pod nadzorom lekara ili nutricioniste, jer se kod dece nutritivni deficiti lako javljaju ako se dijeta bez glutena pažljivo ne isplanira.\nImajte na umu i da pirinač može sadržati arsen i živu, teške metale koji mogu biti veoma otrovni u većim količinama.Mada je pirinač u svakom slučaju preporučljiv sa vremena na vreme, potrudite se da vaš jelovnik čine i druge bezglutenske žitarice umesto da se oslonite samo na pirinač.\nŠta je gluten?Gluten je vrsta proteina koja se nalazi u pšenici, raži i ječmu i koja im daje teksturu.\nAko ste intolerantni na gluten ili imate celijakiju, jedenje namirnica koje sadrže gluten može izazvati loše simptome – probleme sa varenjem, lošu apsorpciju važnih nutrijenata i zamor.\nAko izbacite gluten iz ishrane, brže ćete izgubiti suvišne masnoće, imaćete više energije, ublažićete upale i probavne smetnje i olakšati simptome sindroma iritabilnih creva.\nMada se gluten nalazi u mnogim namirnicama, postoji i dovoljno onih bez glutena.Ako je počela vaša bezglutenska dijeta, potrudite se da jedete dovoljno drugih hranljivih namirnica kako biste sprečili nutritivne deficite.


"Nemili incident": Oglasio se Lidl povodom ZATVARANJA prodavnice u Stanovu | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\n"Nemili incident": Oglasio se Lidl povodom ZATVARANJA prodavnice u Stanovu\n14:48 | Četvrtak, 25 03 2021\nKompanija Lidl Srbija oglasila se povodom privremenog zatvaranja prodavnice u Stanovu zbog kršenja protivepidemijskih mera nazvavši ovaj događaj "nemilim incidentom" uz objašnjenje zašto je došlo do ogromne gužve.\nKompanija Lidl Srbija obaveštava da je u Lidl prodavnici u Kragujevcu na adresi Kraljevačkih bataljona 42a danas u prepodnevnim časovima došlo do nemilog incidenta kada kovid redari i obezbeđenje nisu uspeli da utiču na građane u cilju poštovanja ustanovljene procedure čekanja reda za kupovinu, te su, uprkos molbama redara, istovremeno ušli u Lidl prodavnicu. Kao posledica ove situacije, odlukom komunalne inspekcije, Lidl prodavnica u Kragujevačkom naselju Stanovo privremeno je zatvorena zbog navodnog nepoštovanja protivepidemioloških mera, navedeno je u saopštenju.\nKompanija Lidl Srbija napominje da je u pitanju incident, kao i da su predstavnici kompanije u kontaktu sa nadležnim organima radi razjašnjenja situacije, uz apel kupcima da se pridržavaju protivepidemijskih mera.\nPodsetimo, jutros je u Lidlu u Stanovu zatečeno oko 280 kupaca.\nProdavnica je privremeno zatvorena na 72 sata.\nZatvoren Lidl u Stanovu zbog kršenja protivepidemijskih mera, gužva i na Bubnju 11:00


Tržišno rešenje: Deflacija i QE\nDeflacija i QE\nVrlo popularna opšta teorija među kejnzijancima i monetaristima je da je QE, iliti prevedeno na srpski - štampanje para, jedini način da se izađe iz recesije. Praktično ceo spektar ekonomskih pisaca, od levičarskih blogera do Wall Street Journala i Financial Timesa se slaže da je američki takozvani "oporavak" posledica QE a da je stagnacija u Evropi posledica neprosvećenog likvidacionistickog insistiranja na jakom euru od strane ECB.\nNaravno, američki "oporavak" znači prosečni rast od 2.2% od 2009 naovamo što je vrlo nisko s obzirom na oštrinu recesije 2007-2008. Kad je Amerika izašla iz slične duboke recesije pod Reaganom 1982-83, prosečni rast naredne četiri godine je bio oko 5% a tokom jedne godine cak preko 7% (sve to bez QE, verovali ili ne).\nS druge strane, u evrozoni nisu sve krave jednako crne. Recimo, mala Estonija koja je u istom monetarnom režimu kao i ostali raste po stopi od prosečno 4.5% posle 2010. ako je to moguće? Koji je to magični mehanizam kojim "restriktivna monetarna politika" uspeva da pametno pogodi samo bolesnike poput Francuske, Španije, Italije i Grčke, i ostale bankrotirane i preregulisane država blagostanja, a da zaobiđe Estoniju?\nEvo još boljeg i svežijeg primera. Švajcarska raste po stopi od oko 2.5% posle 2009e, brže nego Amerika. Ipak, Švajcarska je poslednjih nekoliko godina u deflaciji! Kako je to moguće, zar nam ekonomisti nisu objasnili da deflacija znači ekonomski krah?(To je isti onaj bauk zbog koga ECB upravo i lansira svoj QE, težak 650 milijardi eura, da spasi civilizaciju od propasti.)\nDa stvar bude još bolja, pre neki dan su Švajcarci uklonili "peg" švajcarskog franka prema evru, tj obećanje da će štampati koliko god je potrebno franaka da drže kurs prema evru u proporciji 1:1,2. Razlozi su jasni: ECB upravo oglašava da će štampati stotine miijardi evra da bi izvršila bailout bankrotiranih država članica na jugu i spasila svoj projekat političke unifikacije kontinenta. Ako Švajcarci drže "peg" i dalje to znači da bi i oni morali da uđu u isto ludilo kao i EU. No, izgleda da se Švajcarci drže srpske izreke "ko je lud ne budi mu drug" ili već nekog njenog ekvivalenta.\nNaravno, inflacionisti su vrlo ljuti zbog ovoga. Paul Krugman naziva potez Švajcaraca ludilom i smatra da je švajcarska centralna banka izgubila svaki kredibilitet, pošto se po njemu kredibilitet centralne banke ne ogleda u tome da oduzima flašu alkoholičarima, nego da nasilno intoksicira trezvenjačku javnost! Što kažu Amerikanci "I am not making this up", pogledajte sami. Scott Sumner se potpuno slaže, i dodaje da je Švajcarska u mnogo gorem stanju 2015 nego 2011. Novinari su, ako je moguće, još gori od profesora. Video sam bar dvadeset tekstova poslednjih dana u vodećim dnevnicima o propasti civilizacije koja sledi ako potrošačke cene u evrozoni padnu za 0.2% umesto da porastu za 0.3%.\nCela ta fobija od deflacije je naravno potpuno bespredmetna. Fetišistička fascinacija intelektualaca štamparskom presom kao čarobnim štapićem prosperiteta ili alhemijskim eliksirom ekonomske mladosti. Amerika je bila konstantno u deflaciji 1870-1900 i to je bio period najbržeg ekonomskog rasta i tehnološkog i finansijskog buma u američkoj istoriji. Isto važi i za vodeće evropske zemlje koje su bile na zlatnom standardu. Ili, skoriji primer: Japan je tokom većeg dela perioda od 1990 do danas imao deflaciju ili nultu inflaciju. Ipak, realni GDP je rastao po sličnoj ili višoj stopi od evropskog proseka i danas je Japan u smislu realnog GDP per capita gde je i bio u odnosu na Evropu i Ameriku 1990. Jedini razlog zašto profesori pričaju o "izgubljenim decenijama" Japana je to što je japanska centralna banka oko 1990e dramatično usporila porast novčane mase u odnosu na Fed i ECB, što je dovelo to toga da njihov nominalni GDP raste mnogo sporije nego evropski ili američki. Ali to ništa ne govori o realnom prosperitetu. Ako ponuda novca raste sporo, a produktivnost brzo, naravno da će pre ili kasnije cene potrošačkih dobara da padaju. I dobro je da je tako. Ne vidim da ekonomski mislioci zabrinuti zbog deflacije mnogo protestuju što kompjuteri, mobilni telefoni ili automobili postaju sve jeftiniji. Ali, jako ih "baguje" kad prosek svih cena počne da pada. To se ne sme dozvoliti, to je smak sveta.\nŠvajcarska ima deflaciju poslednjih nekoliko godina uz istovremeno tri puta brži ekonomski rast od evrozone koja ima inflaciju (nisku, ali ipak inflaciju). Razlog za ovu divergenciju nije "makroekonomski" nego mnogo prizemniji: Švajcarska ima vioku produktivnost zbog niskih poreza, zdrave ekonomije i male regulisanosti,zbog čega brzo raste tako da i veliko povećanje novčane mase biva nedovoljno da dovede do opšteg porasta cena. Mnoge članice evrozone imaju nisku ili stagnantnu produktivnost zbog enormnih poreza, regulativa i državne potrošnje, te stoga ne rastu. I pošto je teže napraviti "strukturne reforme" nego štampati pare, štampaćemo pare. Ali mislim da za Španiju, Italiju ili Grčku danas važi isto što i je Jeffrey Sacks rekao za Boliviju 1980ih: možete biti banana republika sa inflacijom ili banana republika bez inflacije. S tim što će inflacija vaše probleme dugoročno učiniti gorim. Da nastavim sa parafrazama poznatih: Adam Smit je rekao da ne zna za zemlju koju je upropastila slobodna trgovina. Ja ne znam zemlju koju je upropastila deflacija. Ali znam za mnoge koje je upropastila inflacija.\nPoslednja linija odbrane za inflacioniste je sledeći argument: ok, možda deflacija sama po sebi nije štetna čak ni u sistemu fiat novca, ali je štetno ako centralna banka obeća da će držati stopu inflacije od 2% a onda ne ostvari to nego dozvoli deflaciju, što onda stvara neizvesnost i remeti poslovne planove i dugoročne investicije. Neplanirana deflacija je "loša". Ja mislim da je ovo loš argument sam po sebi. Upravo Švajcarska je najboji primer. Ona"targetira" inflaciju od 2% kao i ECB ali poslednjih nekoliko godina imaju deflaciju. Dakle, neplanirano. Ako je to stvarno toliko loše Švajcarska bi trebalo da ima više ekonomskih problema od EU zone. A nema ih, makar kad je reč o ekonomskom rastu.\nOsim toga, za poslovne planove i investicione odluke mnogo su važnije pojedinačne cene, i to prevashodno cene faktora proizvodnje, sirovina, međuproizvoda itd, ogoromna većina kojih uopšte nisu obuhvaćeni indeksima potrošačkih cena, nego same potrošačke cene. Prosečni investitor ili industrijalac, ili čak kupac u samoposluzi, dnevno se suočavaju sa mnogo većom cenovnom neizvesošću i rizikom na tržištu nego što je filozofsko pitanje da li će neki arbitrarni indeks potrošačkih cena u narednih sest meseci da poraste za 0.6% ili da padne za 0.3%. Ako je naplanirana deflacija opasna, šta da radimo sa deflacijom cene nafte of 50% u poslednjih sest meseci? Ili sa stalnim kolebanjima cena metala? I što je najgore, niko nije predvodeo njihov pad, niti zna kako će se kretati u narednih godinu dana. Pitam se kako iko može da pravi bilo kakav poslovni plan u takvoj suludoj, haotičnoj atmosferi? Možda bi trebalo uvesti kontrolu cena svega (recimo narediti da sve raste 2% na godišnjem nivou) da smanjimmo neizvesnost za investitore?\nAli, pretpostavimo za trenutak da je stvarno iz nekog razloga loše da dođe do "neplanirane deflacije". Nije li onda mnogo bolje rešenje prihvatiti realnost i okanuti se ambicije da obećavaš i proizvodiš inflaciju? Umesto štampanja 650 milijardi evra da bi "sprečio deflaciju"? Ako je "neplanirana" deflacija loša, možda je rešenje da prestaneš da "planiraš"?\nat Wednesday, January 21, 2015 posted by Ivan Jankovic\nDeflacija nije problem, ona je indikator problema. Pare se ne štampaju da bi se sprečila deflacija po sebi, štampaju se jer deflacija ukazuje da je politika previše restriktivna.\nDa li se može preživati sa restriktivnom monetarnom politkom? Naravno da može. Ima li važnijih stvari od monetarne politike? Ima. Ali svaka ekonomska analiza mora poći od ceteris paribus, što je prvo poglavlje u svakom udžbeniku -- od pretpostavke da su sve ostale stvari iste. Ako su ostale stvari jednake (ako se zanemare strukturne i sve druge razlike između zemalja koje porediš), onda restriktivna monetarna politika usporava ekonomiju.\nUsporava i estonsku, koja je ipak mnogo bolja od ostalih i izlazi iz velikog pada, pa nije čudno da ima neki rast. Švajcarska ima deflaciju cena merenim u francima, ali je sve vreme imala veoma ekpanzivnu monetarnu politiku. Ona potvrđuje pravilo, ne opovrgava ga. Vidi moj prethodni post.\nNije ovo postepena prirodna deflacija iz 19. veka; ovo je državni monopol novca i jedino pitanje kojim se bavimo je kako državni monopol treba da se ponaša. Kad zateže uzde više nego što je potrebno može ozbiljno da upropasti stvari (vidi pod Velika depresija, USA 2007, Japan krajem 1990-ih, Evrozona 2011...). Baš kao i kad štampa više nego što treba.\nCela ova pseudo-austrijska moralno-monetarna doktrina iz poslednjih godina je komična. Predviđanje hiperinflacije od 2007, a još je nema. Onda ova ideja da će ljudi kad je politika restriktivna predvideti cene i kretanja i prilagoditi se; ne samo da je netačna, teorijski i empirijski pobijena još od vremena Fišera, nego je suprotna i od same austrijske teorije ciklusa. Kad je inflacija ljudi nemaju pojma i nasednu na loše signale, a kad je deflacija oni pročitaju namere vlasti i prilagode se -- to je sada pseudo-austrijska tvrdnja. Mises se prevrće u grobu.\nCela ova pseudo-austrijska moralno-monetarna doktrina iz poslednjih godina je komična. Predviđanje hiperinflacije od 2007, a još je nema."\nNe znam ko je predvidjao hiperinflaciju. Murphy se kladio sa nekim da ce CPI inflacija biti veca nego sto je bila i izgubio opkladu. Ali to je potpuno irelevantno sa austrijske tacke gledista i moze da bude samo problem za monetariste. Iz austrijske vizure mnogo su vaznije prozivodjacke cene, nekretnine i berza, koji su porasli enormno. Ako ista, empirija direktno potvrdjuje "austrijsko-moralnu" (u stvari Misesovu) teoriju.\nDalje, ne znam odakle ti da Austrijanci ili Mises veruju u stabilnost cena? To prvi put cujem. A Fishcer je onaj koji je tvrdio tri dana pred kolaps berze 1929 da su cene akcija dostigle permanentni plato, i da je sa krizama i recesijama u Americi zavrseno, zbog mudre politike Feda da obezbeduje stabilne potrosacke cene? :)\nI dalje nema argumenta: od kakvog je prakticnog znacaja za poslovne planove bilo koga da li ce neki arbitrarni indeks koji obuhvata manje od 10% cena u jednoj ekonomiji da poraste 0.6% ii padne 0.3% na godisnjem nivou? Nisu li fluktuacije ostalih cena mnogo vece i mnogo manje predvidive? Jel to znaci da treba uvesti njihovu kontrolu?\nSta je evidencija da stampanje para ubrzava izlazak iz krize, osim kejnzijanske teorije? Amerika je 1980ih izasla iz krize mnogo pre nego 2000ih sa mnogo visim rastom a bez QE. Recesije su u 19 veku trajale krace nego u 20om, iako su cesto bile ostre. Depresija 1920-21 je bila dublja od prvih godinu i po dana Velike Depresije, i po padu prozivodnje i nezaposlenosti, ali je prosla vrlo brzo bez ikakve intervencije, odnosno, da se ispravim, sa podizanjem referentne kamatne stope sa 4.25% na 7% i kresanjem federalnog budzeta za trecinu. Ako je "ekspanzivna monetarna politika" preduslov izlaska iz recesije Amerika ne bi trebalo nikad da je provela minut van recesije pre 1913e...\nSvi ti austrijanci od reda su predvidjali visoku inflaciju, Peter Schiff je prednjacio. Murphy se kladio i izgubio. I da, predvidjali su CPI inflaciju, nemojmo sada da menjamo meru. Nisu rekli "berza ce da poraste" (ako su to znali imali su nacina da se obogate, ali ne, oni su tu predvidjali kolaps i preporucivali kupovinu zlata, koje je onda palo.) Dakle opsta katastrofa i blamaza sto se tice predvidjanja.\n"Dalje, ne znam odakle ti da Austrijanci ili Mises veruju u stabilmist cena." A ko je to rekao? Mises je znao ono sto ti negiras - da restriktija novca pogadja realnu ekonomiju pre svega.\n"Od kakvoj je prakticnog znacaja da ce neki arbitrarni indeks..." Kao sto rekoh gore indeks je (deflacija) samo indikator. Monetarna restrikcija je problem, deflacija ukazuje na problem.\n"Sta je evidencija da monetarna ekspanzija ubrzava izlazak iz krize, osim kejnzijanske teorije?" Kejnzijanska teorija ustvari ne preporucuje monetarnu ekspanziju, misli da je neefektivna. Niti je bilo koja teorija preporucuje; ali skoro sve sadasnje skole osim novih klasicara i pseudoaustrijanaca znaju da monetarna restrikcija moze biti veoma opasna. Evidencija? Napisao sam gore, USA 1929, 1937, 2008, EU 2011, Japan vise puta, itd...\n"Recimo, mala Estonija koja je u istom monetarnom režimu kao i ostali raste po stopi od prosečno 4.5% posle 2010. Kako je to moguće? "\nEstonski GDP je rastao više zato što je više i pao tokom krize. Njihov Gdp još nije dostigao nivo na kojem je bio pre krize. Francuski jeste, još 2010. Što se tiče Italije, Španije, njihov rast prestaje 2011 kada ECB diže kamatne stope. Njihove ekonomije su zavisile od priliva kapitala u nerazmenski sektor.\nŠvajcarska je još pre krize imala nisku inflaciju koja je retko prelazila 1%,a neretko je bila na nuli. Manja inflacija od 1-2 procenta nije takav problem posebno ako ima vremena da se ukalkuliše. Ono što ne valja je oštar i neočekivan pad novčane mase. Pad novčane mase/aktivnosti koji može da se predvidi nije toliko strašan osim što podiže realnu vrednost duga, što utiče na smanjenje potrošnje.\n"Japan je tokom većeg dela perioda od 1990 do danas imao deflaciju ili nultu inflaciju. Ipak, realni GDP je rastao po sličnoj ili višoj stopi od evropskog proseka i danas je Japan u smislu realnog GDP per capita gde je i bio u odnosu na Evropu i Ameriku"\nJapanska deflacija je velikim delom posledica padanja broja stanovnika, što nije zasluga pada novčane mase, ona je samo pratila pad broja stanovnika. Ako se gleda Gdp po radno sposobnom stanovniku on je rastao 1.5%. Što i nije loše ali je razočaravajuće u odnosu na stope rasta pre 1992.\n"Osim toga, za poslovne planove i investicione odluke mnogo su važnije pojedinačne cene..."\nZa investicione odluke i planove je najvažnije, kako je to Kejnz lepo objasnio, ne visina sadašnje kamatne stope, ili bilo koje druge sadašnje cene nego očekivanje investitora o visini budućeg profita a to zavisi od budućeg očekivanog stanja ekonomije/rasta nominalnog GDPa, a to opet zavisi od rasta novčane mase, ako je imala trend rasta u prošlosti. Voleo bih da vidim ko će da investira ako očekuje da mu cena robe padne. U ovoj krizi se upravo dogodilo to da je kod investitora došlo do pada očekivanja o rastu Gdpa u budućnosti, što je smanjilo investicije. I ako se pogledaju komponente Gdpa jedino se investiciona potrošnja nije vratila na svoj prethodni nivo i ostala na najnižem nivou kao % Gdpa još od 1930ih. Slaviša je malo dotakao tu temu o neizvesnosti u prethodnom postu.\n" Ako je naplanirana deflacija opasna, šta da radimo sa deflacijom cene nafte of 50% u poslednjih sest meseci?"\nOpet nerazlikovanje deflacije usled pada novčane mase(loša deflacija tražnje) i dobre deflacije usled pozitivnog šoka ponude.\nCena nafte nije pala zato što je pala novčana masa već zato što je tako oligopol odlučio. To je deflacija sa strane ponude. Kao što inflacija u Srbiji nije bila inflacija tražnje jer je neko štampao pare, nego inflacija ponude, nastala zbog rasta cena hrane, koja je kao sve razmenske robe, internacionalno odredjena. A pošto mi imamo najveći udeo hrane u potrošačkoj korpi u Evropi(ili smo najviše siromašni ili mnogo jedemo) to je moralo da se prenese na inflaciju, bilo da rastu cene na svetskom tržištu bilo da slabi kurs- pa se našim proizvodjačima više isplati da izvoze ili da traže povećani dinarski ekvivalent.\nStrasno je kolika je deflacija u Svajcarskoj.\nPredlazem da gosn. Slavisa obuci gosn. Ivana kejnzijanizmu a zauzvrat gosn. Ivan obuci gosn. Slavisu liberalizmu. Jer, sto bi rekli Amerikanci, to break the rules, one must first know the rules :P\nkoko ta infalcija ponude funkcionise? Cene nekih proizvoda porastu, a sve druge cene ostanu iste ili porastu? Moje glavno pitanje je: KO TO KUPI?\n"Moje glavno pitanje je: KO TO KUPI?"\nNe kupi niko. Zato prilikom inflacije ponude dolazi istovremeno i do povećanja inflacije i do pada Gdpa- pada životnog standarda. AS-AD dijagram: ako se kriva ponude pomeri ulevo doći će do nove ravnotežne tačke nižeg Gdpa i veće inflacije.\nTo je najopasnija vrsta inflacije jer na nju nema odgovora-podizanjem kamatnih stopa samo ćete još više ubiti ekonomiju, zato je praksa na zapadu da se na nju ne reaguje, ali sreća pa je privremena, to jest nije samorazvijajuća kao inflacija tražnje.\nProblem je što je Srbija zbog niskog životnog standarda koji se reflektuje u velikom udelu hrane u potrošačkoj korpi godinama bila bombardovana njome. Mala siromašna otvorena zemlja je ostavljena na milost i nemilost kolebanju svetskih cena hrane. A naši stručnjaci u NBS su neprekidno podizali kamatne stope.\nu vezi predvidjanja: Murphy i Shiff (koji nije doktrinarni Austrijanac) su predvidjali porast CPI i nisu pogodili. Kakve to veze ima sa Austrijskom teorijom? To je poenta. To je bila njihova procena onog sto ce se desiti: Austrijska teorija ne zahteva da CPI nuzno poraste sa politikom labavog novca.\n"Monetarna restrikcija je problem, deflacija ukazuje na problem."\nECB je povecavala M1 u poslednje tri godine po prosecnoj stopi od 6% godisnje i nultom kamatnom stopom. Ti to zoves "restriktivnom monetarnom politikom"?! Svajcarska centralna banka nije zaostajala za Fedom u stampanju para. Pa ipak imaju deflaciju CPI dve ili dve i po godine. I dalje fali odgovor: kakav tacno problem deflacija CPI, "planirana" ili ne, postavlja pred investitore?\n"Evidencija? Napisao sam gore, USA 1929, 1937, 2008, EU 2011, Japan vise puta, itd..."\nOvo nije nikakva evidencija. USA 1929 je bio slucaj vrlo ekspanzivne monetarne politike, sa velikim snizenjem kamatne stope i povecanjem M1 za 20% od pika do pika recesije. Nasuprot tome, tokom "Zaboravljene recesije" 1920-21 FEd je povecao kamatne stope sa 4.75 na 6% a onda na 7%, dok je M1 tokom te recesije oboren za 17%. I nije bilo Velike Depresije nego je usledio vrlo brz i eksplozivan oporavak sa stopom nezaposlenosti od 2%.\n1937 je takodje vodjena ekspanzivna monetarna politika: novcana masa je porasla 5.5% od pika do pika.\nJapan? Sta je tacno problem sa Japanom, osim sporijeg porasta novcane mase i nominalnog GDPja od drugih zapadnih zemalja? Realni GDP raste od 1990 do danas po slicnoj stopi kao u drugim zapadnim zemljama, iako imaju ili stabilne cene ili deflaciju.\nEvropa 2011? Porast M1 6% godisnje i nulte ili negativne kamatne stope. Ti mora da imas koncept restriktivnosti isti kao koncept smanjenja drzavne potrosnje americkih kongresmena: smanjenje stopa porasta (ovde nije doslo cak ni do smanjenja stope porasta novcane mase, da stvar bude jos bolja).\nU vezi "pseudo austrijanaca" i Mizesa mislim da ti je to cist promasaj: Mises veruje da je kontrakciona deflacija nuzna kao deo korektiva prethodnog buma. Isto veruje Rothbard, isto veruje uglavnom Hayek, cak i Schumpeter. Neke od najboljih formulacija o tome da se mora dozvoiti korekcija i likvidacija losih investicija cak i ako to znaci deflaciju mozes naci kod Haberlera, koji nije nikakav ekstremista.Niko od njih ne veruje da centralna banka treba da stampa pare tokom recesije da bi zadovoljila traznju za novcem. Sacuvaj boze.\nTvrdnju da je to "pseudoaustrijanizam" sire pravi pseudoaustrijanci poput Beottkea i Horwitza koji su cak preimenovali svoj blog iz Austrian Economists u Coordination Problem da ne bi nervirali svoje ne-austrijske prijatelje, tj da bi se bolje prodali na trzistu "respektabilnih ekonomista"\n"Švajcarska je još pre krize imala nisku inflaciju koja je retko prelazila 1%,a neretko je bila na nuli. Manja inflacija od 1-2 procenta nije takav problem posebno ako ima vremena da se ukalkuliše. Ono što ne valja je oštar i neočekivan pad novčane mase. Pad novčane mase/aktivnosti koji može da se predvidi nije toliko strašan osim što podiže realnu vrednost duga, što utiče na smanjenje potrošnje."\nU cemu je tacno razlika izmedju Svajcarske i EU u pogledu mogucnosti "ukalkulisavanja"? Potrosnja nije sama sebi cilj, nekad je dobro da potrosnja padne ako postoje strukturni problemi koji zahtevaju preorganizaciju proivodnje i premestanje radne snege iz jednog sektora u drugi, tj stednju.\n"Japanska deflacija je velikim delom posledica padanja broja stanovnika, što nije zasluga pada novčane mase, ona je samo pratila pad broja stanovnika. Ako se gleda Gdp po radno sposobnom stanovniku on je rastao 1.5%. Što i nije loše ali je razočaravajuće u odnosu na stope rasta pre 1992."\nRealni GDP per capita Japana je rastao 1995-2015 po identicnoj stopi kao u SAD.\nPonuda novca u Japanu pre 1990 rasla je po prosecnoj stopi od oko 10-11% godisnje da bi posle toga naglo pala na 2-3% godisnje u proseku i tako ostala do danas. I nigde katastrofe.\n"Za investicione odluke i planove je najvažnije, kako je to Kejnz lepo objasnio, ne visina sadašnje kamatne stope, ili bilo koje druge sadašnje cene nego očekivanje investitora o visini budućeg profita a to zavisi od budućeg očekivanog stanja ekonomije/rasta nominalnog GDPa, a to opet zavisi od rasta novčane mase, ako je imala trend rasta u prošlosti. Voleo bih da vidim ko će da investira ako očekuje da mu cena robe padne."\nMajku mu kako je onda Amerika belezila najbrzi rast u svojoj istoriji 1870-1900 kad je bila kontinuirana deflacija? Kako je Japan belezio rast realnog GDPja isti kao Amerika 1995-2015 uprkos cestoj deflaciji? Kako je Svajcarska zabelezila znacajan rast protekle tri godine uprkos deflaciji? I na kraju, ako deflacija od 1% "remeti" poslovnu kalkulaciju, sta onda cini inflacija od 1%? Sta je razlika?\nSamo cu kratko jer neke od ovih stvari smo vec vise puta raspravljali bez resenja.\nBoettke, Horwitz i ekipa ne kazu nista, samo se medjusobno hvalisu, ponavljaju izlizane fraze i prepricavaju sta su stariji ekonomisti rekli o najopstijim mogucim pitanjima. Intelektualna pustinja. Murphyja i druge mnogo vise cenim od njih, cak i kad pogrese.\nDrugo, ECB i ne gleda M1, nije bitan. Gleda M3 koji je dosta ispod trenda. A ni M3 nije po sebi dovoljan pokazatelj, NGDP je takodje nizak. Nece ih QE izvuci ako je urade druge stvari, samo je posao ECB, kad vec postoji, da spreci da ih bar i nelikvidnost ne vuce dodatno nadole.\nNeće ih izvući ništa, jer je to ekipa demagoga i lopova koju savetuju kejnzijanske barabe i svi traže neki čarobni štapić, neko magično monetarno ili knjigovodstveno muljanje koje će da spase sistem, a poenta je vrlo jednostavna: državna administracija je prevelika i preskupa, previsok procenat populacije ne radi ništa korisno, već, naprotiv, njihov značajan deo, zaposlen u državnoj birokratiji, velikom delu gebelsovske mašinerije državnih i paradržavnih medija, akademskih i istraživačkih institucija iz "humanističke" pseudonaučne sfere i "nevladinog" a ipak, naravno, uglavnom na budžetskoj sisi visećeg sektora aktivno uništava temelje zdrave ekonomije i društva, harači i hipertrofirani propisi guše male i srednje firme a država daje dodatne stimulacije prijateljskim too-big-too-fail kvazi-monopolistima, a to sve zajedno apsolutno niko ne rešava, jer bi to kriminalcima koji momentalno vode Evropu i Ameriku fatalno ugrozilo pozicije i kod tih prijateljskih banaka i korporacija koje ih pune kešom iznad i ispod stola, i kod potplaćenih glasačkih mašinerija suvišnih birokrata, lakeja, neradnika i parazita koje ih održavaju na vlasti. Ovo nije ekonomska kriza, već sistemska kriza, odnosno kriza hibridnog socijalističko-kapitalističkog društveno-ekonomskog modela zasnovanog na ideologiji "ljudskih prava" i "socijalne države", i razni štamparski i lihvarski cirkuski trikovi koje državne komunjarske lopine izvode preko marionetskih centralnih banaka, uključujući QE predstavljaju samo produžavanje agonije, i ništa drugo. Dakle, učeni moji mladići, mislim da je rasprava oko različitih strategija zamazivanja očiju i njihove krajnje dubiozne efektivnosti poprilično besplodna (iako ste obojica, naravno, vešti polemičari i pismeni ljudi, i zadovoljstvo vas je čitati :) ), nije li korisnije više se fokusirati na približavanje nešto široj demografskoj bazi raznih sumanutih i nemoralnih aspekata sadašnjeg sistema u zapadnim zemljama (koji je, naravno, delimično, i kao u krivom ogledalu, reflektovan i u udbaškoj Srbiji), nego se iscrpljivati u pokušajima da se utvrdi koliko anđela može da pleše na vrhu pribadače, to jest koliko će štampanje lažnog novca pomoći ili odmoći posrnuloj evropskoj privredi, kada je već prilično jasno da to neće biti mnogo značajno, ni na jednu, ni na drugu stranu? :)\n"U cemu je tacno razlika izmedju Svajcarske i EU u pogledu mogucnosti "ukalkulisavanja"? "\nRazlika je u tome što je Švajcarska još pre krize imala nisku inflaciju. I nije bitna visina inflacije nego trend cena i skretanje sa trenda. Dvehiljaditih je imala konstantno nisku inflaciju od 0 do 1, ne računajući inflaciju ponude 2008. 2007 je bila oko nule. Njihov core cpi je konstantno bio oko 0.5 i sada je samo malo iznad nule.\nDrugo, njihov Gdp per capita je tek ove godine dostigao nivo na kojem je bio pre krize. On je naglo rastao odmah posle krize da bi usporio 2011 kada ECB diže kamatnu stopu.\nTreće, pretpostavljam da je sadašnji pad cena u Švajcarskoj isključivo zbog pada cena nafte i drugih sirovina, a to je dobra deflacija ponude, jer podiže Gdp i nema veze sa padom novčane mase.\n"Realni GDP per capita Japana je rastao 1995-2015 po identicnoj stopi kao u SAD.\nPonuda novca u Japanu pre 1990 rasla je po prosecnoj stopi od oko 10-11% godisnje da bi posle toga naglo pala na 2-3% godisnje u proseku i tako ostala do danas. I nigde katastrofe."\nNije rastao isto, nego je padao. Pomešao si sa Gdp po radno sposobnom stanovniku, koji je rastao brže od američkog u periodu 1999-2014:\nAli, kao što možeš videti on je rastao brže, samo zato što je više i pao. A nikada nije dostigao relativni nivo u odnosu na američki gde je bio početkom 90ih.\n"Majku mu kako je onda Amerika belezila najbrzi rast u svojoj istoriji 1870-1900 kad je bila kontinuirana deflacija? Kako je Japan belezio rast realnog GDPja isti kao Amerika 1995-2015 uprkos cestoj deflaciji? Kako je Svajcarska zabelezila znacajan rast protekle tri godine uprkos deflaciji? I na kraju, ako deflacija od 1% "remeti" poslovnu kalkulaciju, sta onda cini inflacija od 1%? Sta je razlika? "\nNisam upoznat sa američkim rastom 19veka, ali pretpostavljam da je to još jedna austrijska laža koja može lako da se pobije. U suštini, to nije ni bitno, to je možda i tačno, ali kao što sam napisao nije bitna visina inflacije već njen trend i neočekivano skretanje sa tog trenda. Ako svi očekuju deflaciju, ako se krediti, plate ugovaraju imajući u vidu očekivanu deflaciju to ne remeti privredu. Isto je da li je inflacija nula ili 2 ili -2, bitno je da može da se predvidi.\nI taj Reganov oporavak i 1921 su isključivo bili zasluga ekspanzivne monetarne politike a u prvom slučaju i ekspanzivne fiskalne.\n"Realni GDP per capita Japana je rastao 1995-2015 po identicnoj stopi kao u SAD"\nTest pitanje za gosn. Ivana\nSta je veci uspeh:\n3) Prosperitet i Mnogoljudnost\nAko GDP raste po stopi ry i populacija raste po stopi rp onda porast njihovog kolicnika iznosi ry-rp\nNPR. Kada ry>rp GDP p.c. raste, u suprotnom opada.\npb-rast belaca (vrsta u izumiranju u SAD :D)\nPretpostavimo da je Ivan u pravu. Onda:\nPosto znamo da pb>pz (1.03%>0.09% - prosecni porast populacije amerika i japan respektivno) sledi pa>pj\nRast amerike = rast japana + 0.94%\nDakle, ako rast GDP per capita amerikanaca isti kao japanaca u periodu 1990-2014, i americka populacija se za 24 godine uvecala 27.8% naspram 2.1% japanske populacije, onda uspeh amerikanaca mnogo veci od uspeha japanaca jer americki GDP rastao po vecoj stopi od japanskog za 0.94% godisnje.\n,,Sta je evidencija da stampanje para ubrzava izlazak iz krize..."\n,,Evidencija? Napisao sam gore..."\n,,Ovo nije nikakva evidencija. USA 1929..."\nCini mi se, gospodo, da vi ovde zelite da upotrebite srpsku rec DOKAZ :) Evidencija je pak nesto drugo :)\nAli nije baš ni dokaz... Dokaz je proof, on je jači od evidence. Evidence je više kao dokumentacija. Recimo nije depresija 1929. "dokaz" da je nešto tako, više je činjenica koja ide u prilog. Izgleda da nema dobre srpske reči.\n"Dokazni materijal" je možda najbliže. U matematici je dokaz (proof), za sve ovo manje egzagtno je dokazni materijal, prikupljene činjenice, itd...\nu svakom slucaju nije "evidencija" :) jer bi to na engleskom bio "record" ili "tally".\n"Dokaz" se na srpskom koristi i u smislu "proof" i u smislu "evidence" ("dokazi na sudu", mada mozda bolje jeste dokazni materijal, ali opet to mi se cini kao usko-strucni termin).\nMozda bi najbolje bilo reci - "potvrda" ili "potkrepljenje" (tj. "potkrepljenje za tvrdnje").\nDa, potkrepljenje je najblize.\nMoze malo vise detalja/konkretnije o ovome?\n"Boettke, Horwitz i ekipa ne kazu nista, samo se medjusobno hvalisu, ponavljaju izlizane fraze i prepricavaju sta su stariji ekonomisti rekli o najopstijim mogucim pitanjima. Intelektualna pustinja. Murphyja i druge mnogo vise cenim od njih, cak i kad pogrese. "\nIgore, od njih ništa novo ni interesantno već godinama ne dolazi. Od Horwitza nikad i nije, Boettke je u ranim godinama imao odlične stvari o metodologiji i istoriji ek. ideja i puno zna o tome ali je u ćorsokaku, ponavlja jedne iste fraze. Odsutni su iz relevantnih rasprava, jedino što čujem je "sve već piše kod Misesa, Hajeka, Bjukenena". Problem je što je Boettke lider cele jedne grupe mlađih navodno austrijskih ekonomista i oni su isti takvi... Vrte jedno te isto. Ili ponavljaju već svima poznate stvari Hajeka i Misesa ili analiziraju neke sporedne i istorijske događaje iz neke libertarijanske (čak ne ni prave austrijske) perspektive. Evo u doba najveće ekonomske krize sa toliko tema oko nas, jedni pišu o gusarima, drugi o zatvorima, treći o ratovima, četvrti o srednjevekovnim evropskim pivarama, bukvalno... I hvale jedni druge, a Boettke sve njih zajedno, jer navodno su ti doprinosi ne znam koliko sjajni. Da ne pominjem imena, neke poznajem lično i skroz su ok, ali ako je to budućnost austrijske ekonomije onda joj se loše piše.


05 | februar | 2015 | CyberUvce\nZa roditelje i staratelje dece sa kohlearnim implantima, slušnim aparatima i generalno, sa govorno-jezičkim izazovima\nDomace organizacije – Linkovi\nDnavne arhive: 5 februara, 2015\nZa nove roditelje – suocavanje sa cinjenicom da vase dete ima ostecen sluh (Izvor: www.evdcweb.org)\nObjavljeno 5 februara, 2015 od strane JPIlin\nAudiolog vam je upravo rekao da vase dete ima ostecenje sluha koje je toliko ozbiljno da detetu treba slusni aparat ili kohlearni implant. Cesto, kod roditelja prva reakcija je sok pracen tugom. Tokom narednih nedelja i meseci bicete maksimalno angazovani … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod KAKO DA...\t| Označeno sa dete, evdc, implant, kohlearni, ostecenje, roditelj, sluh\t| Ostavite komentar\nKako da budete sigurni da vas dete cuje (Izvor: www.evdcweb.org)\nOsigurajte da ste mu dovoljno blizu. Kada pricate svom detetu, morate da budete sigurni da ste mu dovoljno blizu i da vas cuje. U odredjivanju najvece moguce udaljenosti pomoci ce vam Lingov test “sest zvukova” koji treba da uradite sa … Nastavite sa čitanjem →\nSaveti kako zadrzati slusne aparate (ili implant) na mestu (Izvor: www.evdcweb.org)\nSada kada vase dete ima slusni aparat i/ili implant, moguce je da ce naredni izazov biti zadrzati ih na mestu. Od velike je vaznosti da budete istrajni i da izgradite naviku stavljanja slusnog aparata/implanta na usi detetu svakog jutra gde … Nastavite sa čitanjem →\nFollow CyberUvce on WordPress.com\nTeme Izaberi kategoriju BIBLIOTEKA (12) DEŠAVANJA (5) Domace organizacije – Linkovi (1) IGRAONICA (6) ISKUSTVA (2) KAKO DA… (13) Lepe priče (3) Mediji (3) PAPIROLOGIJA (5) Uncategorized (4)


Beograd sa reka: krstarenje na ušću Save u Dunav | TT Group\nLeto u Beogradu može biti izuzetno dosadno ili izuzetno zanimljivo, zavisi samo od toga koliko ste maštoviti, spremni za neku akciju i osmišljavanje slobodnog vremena. Ukoliko se još uvek niste otuđili od ideje slobodnog vremena, onda vam ovaj tekst možda može biti i motivišući.\nU tom smislu, krstarenje Dunavom je svakako tema koju ne treba lako odbaciti.\nKalemegdan sa reke\nNo, da li je Dunav baš zaista plav, kao u poznatoj kompoziciji, mogli smo i da se lično uverimo.\nUkrcali smo se na brodić blizu Ušća, u vrelo posle podne i lagano otpočeli plovidbu… Kasno smo shvatili da bi bilo prijatnije da smo kupili večernju kartu, ali to nam nije pokvarilo raspoloženje. Vetar nas je rashlađivao dok smo, udobno smešteni, pijuckali svoja pića. Beograd je lep u svakoj opciji – i kada je jutro, i kada prži vrelo, nemilosrdno julsko sunce, ali u tihi suton– pa, možda najlepši.\nProlazeći pored Kalemegdana, gledali smo Pobednika kako ponosno gleda ka nebu na počasnom mestu svoje lepe trđave, Nebojšinu kulu i uz dno i kalemegdanske obale prolazili pored ratne mornarice. Društvo nam je pravilo par galebova koji su, uprkos letnjoj omorini, bezbrižno i veselo uživali u letu. Uz objašnjavanje vodiča gde se nalazimo u svakom trenutku, svako je uplovio u neki svoj svet uz šuštanje magične reke.\nI dođosmo do tog čarobnog mesta\nMiša Janketić u liku Zorana, u šekspirovski nastrojenoj domaćoj produkciji Avala filma „Kako su se voleli Romeo i Julija“ negde posle 53. minuta kaže Špeli Rozin,\n-Vidiš li ušće Save? Čak odavde primećujem kako voda na ušću podrhtava spremajući se da izgubi svoje ime. Tako si i ti, Bebi. Sad je na mene red. Pipamo rukama oko sebe, tražimo oslonac, branimo se. Tako je jasno, Bebi, da se Sava mora uliti u Dunav…\nI dođosmo do tog čarobnog mesta – ušće dveju velikih reka, koje se zaista može lepo videti samo sa broda. Zeleni Dunav i plava Sava, a naš izbor fotografija je sledeći:\nKula Nebojša sa Ušća\nKultni restoran Vodenica RestoranVodenica.rs/.\nPobednik sa Dunava\nSaborna crkva i Patrijaršija\nBrankov most sa Save, najlepše slike Beograda su ovde\nBranakov most je takođe impresivan, iz ove naše drugačije perspektive.\nNa kraju da spomenemo nešto o ostalim informacijama. Ako kupujete u tržnom centru Vero, uz račun se ponekad deli i besplatni vaučer za krstarenje za dve osobe.\nCeo ugođaj prati stručni vodič, koji pored širokog opusa činjenica, ima i par izdatih knjiga o Beogradu, što unapred najavljuje interesanta zapažanja.\nŠto se cena pića i hrane tiče situacija je sledeća. Leta Gospodnjeg 2012. godine flašica soka ili polu litarska krigla točenog piva košta oko 150 dinara, a porcija palačinki je 200 dinara.\nU zavisnoti od toga kakvu vrstu večere želite, situacije se razlikuju, ali sve je pristojno i pristupačno. Ostale detalje prepuštamo da proveriti sami.\nI tako, zagrljaj Save i Dunava bio je milenijumska inspiracija najvećim ljudinama sa ovih prostora. Kreativa na ovu temu je ozbiljno potrošena. O Dunavu se pišu stihovi, pesme, ispredaju legende, oblikuju sudbine… Nećemo se takmičiti sa njima, nećemo ni pokušavati, ali ostavićemo traga da smo bili ovde.\nDragi naš čitaoče, uradite to i Vi, jer snaga ovako velike vode je neiscrpna!\nOvaj članak posvećujemo pokojnom ocu i njegovom podvigu „Oprosti velika reko, al ja sam morao preko!“ – Ana i Miša.\nŠoping Bulevarom u Beogradu\nPutujete odavde: TT Group > Video blog > > Evropa > Balkan > Beograd sa reka: krstarenje na ušću Save u Dunav


OSM Televizija - Birališta otvorena i spremna za izborni proces\nBirališta otvorena i spremna za izborni proces\nBiračka mjesta u opštinama Pale, Istočna Ilidža, Istočno Novo Sarajevo, Istočni Stari Grad, Trnovo i Kalinovik otvorena su na vrijeme i spremna su za prijem birača koji danas izlaze na opšte izbore u BiH, potvrđeno je jutros Srni u opštinskim izbornim komisijama.\nSamo na nekoliko birališta izborni proces će početi sa neznatnim zakašnjenjem, jer su na manjem broju birališta pojedini članovi biračkih odbora zatražili ponovno brojanje glasačkih listića, kažu iz opštinskih izbornih komisija.\nNa području opštine Pale pravo glasa ima 19.856 građana upisanih u centralni birački spisak, koji će moći da glasaju na 39 redovnih biračkih mjesta, a na raspolaganju će biti i dva mobilna tima i jedan za glasanje u odsustvu.\nU Istočnoj Ilidži na spisku ima 13.525 lica sa pravom glasa koji će moći da glasaju na 23 redovna biračka mjesta, a formirana su četiri mobilna tima i po jedno biračko mjesto za glasanje u odsustvu i za nepotvrđene glasačke listiće.\nPravo glasa u Istočnom Novom Sarajevu ima 10.282 birača, koji će moći da glasaju na 14 redovnih biračkih mjesta, a formirana su tri mobilna tima i jedno biračko mjesto za glasanje u odsustvu.\nNa području opštine Istočni Stari Grad pravo glasa ima 1.118 birača, građani će moći da glasaju na četiri redovna biračka mjesta, a formiran je jedan mobilni tim.\nU opštini Trnovo pravo glasa ima 1.212 birača, a na raspolaganju će biti četiri redovna biračka mjesta, jedno za nepotvrđene glasačke listiće i jedan mobilni tim.\nOpštinska izborna komisija u Kalinoviku na spisku ima 1.815 lica sa pravom glasa koji će moći da glasaju na 12 biračkih mjesta i formirana su dva mobilna tima.\nJoš iz iste kategorije: « Otvorena mini-fabrika led rasvjete Biračka mjesta otvorena na vrijeme »