Crna Gora nema odgovor na ekonomske izazove pandemijske krize - Sputnjik Srbija\n17:21 16.07.2020 Preuzmite kraći link\nU Podgorici je održan okrugli sto na temu na temu „Ekonomsko finansijski izazovi Crne Gore“ u organizaciji NVO „Ne damo Crnu Goru“ koju je inicijalno osnovalo 77 istaknutih crnogorskih akademika i univerzitetskih profesora.\nMedijator diskusije, profesor Ekonomskog fakulteta u Podgorici Milorad Radović, panel je otvorio dilemom da li će svjetska ekonomska kriza izazvana pandemijom KOVID 19 u istoriji i udžbenicima ostati zapisana kao što je to bila velika depresija iz 1929. godine.\nOn je podsjetio da najnovije procjene relevantnih međunarodnih institucija počev od MMF-a i Svetske banke (SB), govore da svjetsku ekonomiju u 2020. očekuje pad oko 3 odsto, te da relevantne evropske institucije predviđaju da Evropu očekuje smanjenje broja zaposlenih za oko 59 miliona - što upućuje da će svaki četvrti zaposleni Evropljanin ostati bez posla.\nCrna Gora bez mogućnosti da odgovori na krizu\nGovoreći o posledicama koje će ekonomska kriza imati po Crnu Goru, jedan od učesnika okruglog stola - Miloš Vulanović dr. ekonomskih nauka i profesor na Visokoj školi u Lilu, podsjetio je da bi svaka država teoretski na raspolaganju trebalo da ima fiskalnu i monetarnu politiku ali da je Crna Gora odlučila da svoju monetarnu politiku preda drugome, odnosno - stranim bankama.\n„Crna Gora je 1998. godine je pokušavala da se odvoji od Srbije ekonomski i počeli su razmišljati kako da se spriječe posledice štetnog dinara na crnogorsku ekonomiju. U tom trenutku pobijedila ideja Veselina Vukotića da Crna Gora uvede njemačku marku“.\n„Ja sam razgovarao sa Stivenom Handkeom (profesorom sa Džon Hopkins Univerziteta) koji je učestvovao u toj operaciji, i on mi je kazao da je Crna Gora dobila značajnu pomoć od njemačke Vlade koja je bila zainteresovana za takvo rešenje, kao i od Njemačke Centralne banke, te da je prihvaćeno da marka bude crnogorski novac“, kaže Vulanović.\nOn je međutim ocijenio da je to bilo povoljno rešenje samo u prvim godinama nakon uvođenja evra, te da su benefiti evra po Crnu Goru danas relativno niska inflacija i nešto niže kamatne stope,a li da se ti benefiti tu i završavaju.\n„Evro je dobar samo dok je Crna Gora „evropski tigar“ i najdinamičnija ekonomija u Evropi, ali kada tigar zakoči svoj trk, onda se treba nekako finansirati, i to je najveći nedostatak eurizovane ekonomije. Ja mislim misli da država Crna Gora i njena Centralna banka danas nemaju nikakvu mogućnost da odgovore na krizu izazvanu kovidom. CB i država jednostavno nemaju municije“, upozorio je Vulanović.\nCrna Gora u epicentru dugoročne socio-ekonomske krize\nMiloš Vuković, direktor konsultantske kuće „Fideliti“ kazao je da se Crna Gora nalazi u samom epicentru socio-ekonomske krize koja će se još dugo osjećati i koja će, kako smatra, obilježiti cijelu jednu generaciju koja će stasavati u teškim uslovima.\n„Za razliku od 2007. godine Crna Gora u ovu krizu ulazi bez ključnog oružja za borbu protiv nje – a to je nizak nivo javnog duga. Crna Gora danas ima visok javni dug koji prate visoka nezaposlenost među mladima, visok deficit budžeta, visok deficit platnog bilansa koji je naročito ugrožen zbog pada prihoda od turizma i manje doznaka iz inostranstva, zatim slaba proizvodnja i opadajuća kupovna moć građana, te kapitalne investicije čija je glavna osobina kašnjenje roka završetka, kao i rekordna blokada računa firmi“, kazao je Vuković.\nOn predviđa da će period oporavka crnogorskog društva trajati najmanje 5-10 godina, a uz to se osvrnuo i na procjenu MMF da će crnogorska ekonomija u 2020. pasti za 9 odsto.\n„Odgovorno tvrdim da će ekonomija pasti najmanje 12 odsto, a vrlo vjerovatno i 15 odsto usred katastrofalne turističke sezone gdje će pad turizma biti preko 90 odsto“, kazao ej Vuković.\nJavni dug sa garancijama uskoro 100 odsto BDP-a\nObjašnjavajući koliko se Crna Gora danas nalazi u nezavidnoj ekonomskoj poziciji, on je podsjetio da se javni dug Crne Gore od nezavisnosti petostruko uvećao dok su se plate jedva udvostručile, a kupovna moć pala: „Po MMF-u odnos javnog duga i BDP-a će na kraju 2020. biti skoro 90 odsto, a kada uključimo državne garancije 98 odsto. Kako je MMF saopštio da su i ove prognoze optimističke, sve su prilike da će javni dug sa garancijama premašiti 100 odsto BDP-a“, upozorio je Vuković.\nPodsjetio je i da Crna Gora u periodu od 2020. do 2025. treba da plati 750 miliona evra kamata, a da je 2006. godine ukupan javni dug bio svega 700 miliona evra, te da je iznos blokada računa (preduzeća) na kraju juna 685 miliona evra. „Podatak da su duže od godinu dana blokirana sredstva od 620 miliona evra(što je 13 odsto BDP-a) u svakom ozbiljnom društvu bi izazvao žestoke rasprave“, kazao je Vuković.\nCrna Gora dostiže evropski prosjek tek za 200 godina.\nOn je upozorio i da je siva ekonomija u Crnoj Gori od preko 1,5 milijardi na godišnjem nivou potpuno paralisala zdravi dio privrede, te da će prema prognozama renomiranih evropskih institucija, Crna Gora evropski prosjek dostići tek za 200 godina.\nVuković je na koncu upozorio i da je MMF sa poslednjim kreditom od 74 miliona evra defakto Crnoj Gori zabranio izgradnju sledeće dionice autoputa, jer, kako je precizirao, u projekcijama MMF-a za Crnu Goru piše da su predviđeni kapitalni izdaci za autoput 0 evra do 2025. godine.\nUgledni ekonomista Mladen Bojanić ocijenio je da za crnogorsku ekonomiju najbolji naziv „Potemkinova ekonomija“ koju je svojevremeno lansirao nobelovac Pol Krugman.\n„Mi smo i prije imali ogromnih ekonomskih problema ali smo se zaduživali, a usput smo ponešto i prodavali ne bi li nadomjestili deficit koji kao ekonomija imamo svake godine. Sada smo došli u fazu da se suočavamo sa najgorom krizom i mi smo potpuno nespremni“, kazao je Bojanić.\n„Mi nemam više šta ni da valorizujemo. Praktično smo ostalo bez neke vrijedne imovine, a najgore vrijeme za prodaju imovine je vrijeme krize kada praktično nema nikakve tražnje. Dakle, užasno loš scenario“, naveo je Bojanić.


Otvorene granice Hrvatske, uz pridržavanje preporuka\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 10.Maj.2020, 15:55\nGranice Hrvatske od jutros su otvorene, a prema toj odluci hrvatskim državljanima se omogućava dolazak iz, odnosno odlazak u inostranstvo uz poštovanje opštih i posebnih preporuka Hrvatskog zavoda za javno zdravlje.\nKrizni šta je objasnio da na ulazak u Hrvatsku imaju pravo i građani država članica EU i članovi njihovih porodica, kao i državljani trećih zemalja sa dugotrajnim boravkom i to kada postoje poslovni razlozi ili privredni interesi, prenosi portal Index.\nPravo ulaska u Hrvatsku imaju i osobe sa pravom boravka na osnovu drugih direktiva EU ili nacionalnog prava.\nMeđu izuzetke kojima je odobren ulazak, uz one ranije navedene, dodate su i osobe koje putuju zbog neodložnih ličnih razloga.\nKako su rekli u Kriznom štabu, otvaranje granica je odobreno najpre radi aktiviranja privrede i dolaska privrednika u Hrvatsku.\nMinistar zdravlja Vili Beroš rekao je da se zasad ne razmišlja o uvođenju testiranja na granicama.\nOtvorene granice Hrvatske: Ko može da putuje, a ko su izuzeci?\nGranice Hrvatske od jutros su otvorene, a prema toj odluci hrvatskim državljanima se omogućava dolazak iz inostranstva, odnosno odlazak u inostranstvo uz poštovanje opštih i posebnih preporuka Hrvatskog zavoda za javno zdravlje.


Sedme nedelje od početka imunizacije u Vranju broj zaraženih počeo da pada | Slobodna reč\nSedme nedelje od početka imunizacije u Vranju broj zaraženih počeo da pada\nVakcina protiv virusa COVID-19; Foto: FoNet\nVRANJE – Nakon skoka broja zaraženih u februaru i “pika” u prvih deset dana marta, kada je registrovano preko 1.500 zaraženih, broj novozaraženih virusom COVID-19 u Vranju počeo je da opada, između sedme i osme nedelje od početka masovne imunizacije stanovništva. Načelnica Centra za kontrolu i prevenciju bolesti vranjskog Zavoda za javno zdravlje dr Biljana Popović za portal Slobodna reč ističe da je ovo posledica vakcinacije, ali i odgovornijeg ponašanja, kao i da smo daleko od opuštanja.\nDruge nedelje marta registrovano je 768 slučajeva zaražavanja, treće nedelje 529, dok je u protekloj sedmici broj novozaraženih pao na 468 slučajeva. Ipak, loša epidemiološka situacija i broj zaraženih koji je bio u porastu od sredine januara do sredine februara, ostavljaju posledice i dalje jer su kovid bolnice Zdravstvenog centra Vranje pune, hospitalizovano je 170 pacijenata, a na kiseoniku su 93 obolela.\nGotovo svakodnevno se beleže po dva smrtna slučaja, javnost u zvaničnim saopštenjima nema uvid u podatke o broju preminulih pacijenata koji su iz Vranja transportovani u kovid objekte u Leskovcu, Kruševcu ili Nišu, ali ohrabruje blagi pad broja takozvanih prvih pregleda u kovid ambulanti Anti-tuberkuloznog dispanzera ZC Vranje.\nKako je saopšteno iz Gradskog štaba za vanredne situacije u kovid ambulanti ATD je juče obavljeno 177 pregleda, a lekarima su se po prvi put zbog nekog od simptoma respiratorne infekcije javile 82 osobe.\nUmorni i razočarani lažnim vestima o vakcinaciji\nPrema rečima načelnice Centra za kontrolu i prevenciju bolesti ZZJZ Vranje, dr Biljane Popović, pad broja novozaraženih je posledica imunizacije i odgovornijeg ponašanja, ali je bez obzira na pad, stopa zaraženih i dalje visoka. Kako objašnjava, sada na dnevnom nivou u Vranju ima između 50 i 80 slučajeva, što je manje u odnosu na prve dve nedelje marta i februar, ali je procenat zaraženih u odnosu na broj testiranih u Vranu i dalje veći od 40 odsto. Juče je od 123 testiranih, prisustvo virusa potvrđeno kod 55 osoba.\nDaleko od toga da je vreme za opuštanje, pad broja novozaraženih postoji, ali to nije zadovoljavajuće. Na teritoriji čitavog Pčinjskog okruga je izuzetno česta učestalost virusa, osim u Trgovištu – kaže dr Popović.\nApeluje na sve sugrađane koji imaju priliku da se vakcinišu protiv virusa COVID-19 da to i učine, i ponavlja da je to “jedino rešenje u trenutnoj situaciji gde je izuzetno visoka aktivnost virusa u populaciji”. Kako kaže, veoma se loše oseća kada čuje lažne vesti o vakcinaciji i nepostojanju virusa, uprkos tolikom broju obolelih, ljudima sa ozbiljnim komplikacijama i smrtnim ishodima.\nVeliki broj naših ljudi se povede za informacijama koje kolaju društvenim mrežama. Toliko sam razočarana da zaista više nemam snage da posle više od godinu dana rada na svemu ovome podsećam da se zna, i da je potvrđeno u svetu da je imunizacija najmoćnije oružje u sprečavanju ove zarazne bolesti – ističe.\nPrema njenim rečima, svaki naš zdravstveni radnik iz kovid sistema takođe tako reaguje i “teško je slušati tako nešto”. Dodaje da ne može govoriti o kliničkoj slici hospitalizovanih, ali da je poznato postojanje velike diskrepancije, odnosno veliki je broj osoba sa izuzetno blagom kliničkom slikom, a sa druge strane su oboleli sa izuzetno teškom kliničkom slikom.\nVakcinisano oko 20 odsto punoletnog stanovništva\nKada je u pitanju imunizacija u Vranju, dr Popović dodaje da “uvek ima mesta da se uradi više”. Prema podacima Gradskog štaba za vanredne situacije, do kraja marta 2021. godine obavljeno je preko 25.000 vakcinacija protiv virusa COVID-19.\nSamo prvom dozom je vakcinisano malo više od 13.000 građana, dok je i drugu dozu primilo oko 12.000 ljudi. Na grafikonu ispod možete videti uporednu krivu sa brojem vakcinisanih i brojem novozaraženih u Vranju, po sedmicama od 1. februara.\nPrethodni članak[Istinomer] U šta veruju lekari koji ne veruju vakcinama?\nSledeći članakDržavni revizori utvrdili 97 milijardi pogrešno iskazanih rashoda javnih sredstava


"Žita Srbije": Srbija u prethodnoj godini zabeležila rast izvoza\nU svetu je samo 68 zemalja u 2016. godini imalo rast izvoza u dolarima. Ako posmatramo rast u odnosu na prethodnu godinu u procentima Srbija se nalazi na petom mestu.\nUdruženje “Žita Srbije” u saradnji sa Organizacijom za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (UN FAO), organizovalo je tradicionalni Dan žitara u okviru 84. Međunarodnog poljoprivrednog sajma u Novom Sadu.\nNa skupu su uručene povelje najuspešnijim kompanijama u sektoru proizvodnje, prerade i trgovine žitaricama i uljaricama. Predstavnici Ministarstva poljoprivrede, FAO i Udruženja “Žita Srbije”, prezentovali su i sa učesnicima prodiskutovali ostvarene rezultate u ovom sektoru poljoprivrede u protekloj godini, kao i planove, projekte i projekcije za tekuću godinu.\nSrbija na petom mestu u svetu po rastu izvoza u odnosu na prethodnu godinu\nU svetu je samo 68 zemalja u 2016. godini imalo rast izvoza u dolarima, a ako posmatramo rast u odnosu na prethodnu godinu u procentima Srbija se nalazi na petom mestu, rekao je direktor Udruženja Žita Srbije Vukosav Saković.\n“Kada posmatramo Evropu u prethodnoj godini, 14 zemalja zabeležilo je rast izvoza, a izraženo u procentima, Srbija je na drugom mestu, odmah iza Malte. Najveći doprinos rastu izvoza dao je izvoz poljoprivrednih proizvoda a članice Udruzenja Žita Srbije izvezle su 3.5 miliona tona robe i najviše doprinele suficitu u spoljnoj trgovini poljoprivrednih proizvoda. Sarađujući sa UN FAO i EBRD u ovoj godini se trudimo da dodatno poboljšamo tržišni ambijent kako bi rezultati u izvozu bili još bolji.”\nMilovanović: U planu nastup na ‘Global Grain’ konferenciji u Ženevi\nMiloš Milovanovć, koordinator FAO i EBRD projekata u Srbiji, je rekao da su projekat unapređenja izvoza žitarica i uljarica iz Srbije započeli početkom godine u saradnji sa Udruženjem Žita Srbije.\n“EBRD i FAO žele da pomognu u podizanju kapaciteta lokalnih proizvođača i izvoznika, ali i ‘otvaranju vrata’ stranih tržišta na kojima Srbija još uvek nije prisutna sa svojim proizvodima. Krenuli smo sa predstavljanjem ovog sektora poljoprivrede Srbije na skupu proizvođača žitarica ‘Black Sea Grain’ održanom u aprilu ove godine u Kijevu, a u planu je i nastup na ‘Global Grain’ konferenciji koja će se održati u novembru ove godine u Ženevi. Takođe, započeli smo analizu uslova za investiranje u rečnu infrastrukturu u Srbiji, kao oblasti koja je od suštinskog značaja za unapređenje izvoza žitarica i uljarica.”\nPriznanje za ostvarene rezultate u 2016. godini su dobile kompanije:\n Almex, Pančevo – za rezultate postignute u preradi kukuruza;\n Konzul, Novi Sad – za rezultate postignute u izvozu uljane repice i izvozu pšenice;\n GLENCORE SRB, Novi Sad za rezultate postignute u izvozu suncokreta;\n RWA Srbija, Beograd za rezultate postignute u izvozu soje;\n VICTORIA GROUP, Novi Sad za rezultate postignute u izvozu sačme;\n Žito Bačka, Kula – za rezultate postignute u izvozu brašna;\n MK Commerce – za rezultate postignute u izvozu kukuruza i za IZVOZNIKA GODINE.\nTags: FaoizvozSakovićtržišteŽita Srbije


Pesničko veče Jadranke Ćulum u Gerontološkom centru\nponedeljak, 9. novembar 2015. 02:37h\nPesnikinja Jadranka Ćulum poklonila je jedno emotivno, toplo i veselo pesničko veče korisnicima usluga Gerontološkog centra u Vršcu. Ova pesnikinja, autorka 13 knjiga, recitovala je stihove o ljubavi, prijateljstvu, zavičaju, mladosti...\nPored neospornog pesničkog dara, Jadranka Ćulum je još jednom uverila svoju publiku da je odlična recitatorka, te je osim vlastitih stihova recitovala i stihove poznatih pesnika Miroslava Antića, Branka Ćopića i Duška Trifunovića. Moderatorka književne večeri bila je Dragana Rakić.\nNije samo oktobar mesec starih, nego je svaki dan u godini – dan kada treba da poklanjamo pažnju i ljubav jedni drugima i da brinemo o našim najstarijim sugrađanima. Rado gostujem u ovom lepom i toplom domu i emocije koje razmenjujem sa publikom su ono što mi daje inspiraciju za neke nove stihove. Svojim prijateljima iz Gerontološkog centra sam poručila da nikada nisu previše stari da zacrtaju novi cilj ili da sanjaju novi san, rekla je Jadranka Ćulum, pesnikinja i profesorka u OŠ Mladost.\nOvom prilikom korisnici Gerontološkog centra su od Foruma žena Demokratske stranke osim stihova na poklon dobili i knjige za svoju biblioteku i zidne satove za svaku sobu.\nAktivistkinje Demokratske stranke rado učestvuju kao volonterke u humanitarnim, kulturnim, sportskim, ekološkim i drugim društvenim akcijama. Mnoge od nas su veoma angažovane u nevladinim organizacijama, a briga o starim licima je svakako jedan od prioriteta našeg delovanja. Večeras su naše aktivistkinje osim stihova i dobrog raspoloženja, korisnicima usluga Gerontološkog centra poklonile i knjige za njihovu biblioteku koja broji preko 1000 naslova i unikatne zidne satove za svaku sobu. Želimo našim dragim komšijama da im vreme u Gerontološkom centru protiče u zdravlju, prijateljstvu i dobrom raspoloženju, rekla je Snežana Lazin, predsednica Foruma žena DS Vršac.\nDirektor Gerontološkog centra Dragan Kostadinovski zahvalio se Jadranki Ćulum i Forumu žena DS na poklonima i poželeo korisicima centra da biraju misli od kojih će se osećati bolje i da traže razlog da se raduju bez obzira na godine života.


Oštra Luka - Koliko vozača koristi sigurnosni pojas\nKoliko vozača koristi sigurnosni pojas\nZbog nepropisnog korištenja mobilnog telefona u motornom vozilu za vrijeme vožnje sankcionisano je 895 učesnika u saobraćaju\nPolicijski službenici Ministarstva unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske su, u okviru republičke akcije “Pojas, sigurnosne sjedalice za djecu i mobilni telefoni”, evidentirali 15.207 prekršaja, od kojih 9.500 ili 62,48 odsto u vezi sa predmetom akcije.\n“Zbog nekorištenja bezbjednosnog pojasa u motornom vozilu, policijski službenici su sankcionisali 6.192 učesnika u saobraćaju, a zbog neposjedovanja i nekorištenja sigurnosne sjedalice za djecu, odnosno posebnog podmetača, sankcionisan je 2.361 učesnik. Zbog nepropisnog korištenja mobilnog telefona u motornom vozilu za vrijeme vožnje sankcionisano je 895 učesnika u saobraćaju”, saopšteno je iz MUP-a.\nU akciji su sankcionisana i 52 vozača zbog prevoženja djece mlađe od 12 godina na prednjem sjedištu vozila.\n“Poređenjem broja evidentiranih prekršaja zbog nekorištenja bezbjednosnog pojasa na prednjem i zadnjem sjedištu i ukupnog broja kontrolisanih učesnika u saobraćaju, može se zaključiti da svaki četvrti učesnik u saobraćaju nije koristio bezbjednosni pojas”, navodi se u saopštenju.\nAnalizirajući navedene podatke, evidentno je da se u svakom desetom motornom vozilu ne koristi sigurnosna sjedalica za djecu, odnosno posebni podmetač, te da svaki deseti vozač nepropisno koristi mobilni telefon prilikom upravljanja vozilom, ističe se u saopštenju.\nIz MUP-a Republike Srpske apeluju da se učesnici u saobraćaju odgovorno ponašaju i poštuju saobraćajne propise, a posebno da koriste bezbjednosne pojaseve za vrijeme vožnje, kao i da djecu bezbjedno prevoze.\nNalazite se ovdje: NaslovnicaVijestiRegionalne VijestiKoliko vozača koristi sigurnosni pojas


Kada startujete Vaš web sajt u tom trenutku dizajn sajta je atraktivan i sistem sajta je moderan, ali vremenom kako sama tehnologija napreduje Vaš web sajt ukoliko se ne ažurira redovno i ne dorađuje dolazi do toga da zasterava sam sistem i dovodi do toga na vaši posetioci veoma brzo napuštaju web sajt ali i da sam pretraživač Google degradira Vaš web sajt i smanji mu rang u pretrazi.\nSajt koji je u skladu sa svim savremenim zahtevima i web standardima može vam doneti veći profit boljim pozicioniranjem na pretraživačima širenjem vašeg brenda na globalnoj internet mreži, koja je postala standardno, ako ne i glavno, mesto poslovanja.\nUkoliko smatrate da Vaš sajt ima određene nedostatke, ako želite da promenite strukturu sajta, način prikazivanja određenih stvari (proizvoda, galeriju slika itd...), ako želite da poboljšate funkcionalnost sajta, brzinu otvaranja stranica, poziciju na pretraživačima, da sajt sa estetke strane izleda lepše i preglednije, onda je jedino rešenje redizajn sajta.\nRedizajn predstavlja delimičnu promenu sajta tako da sajt nakon redizajna zadovolji sve kriterijume da bi postao moderan i maksimalno funkcionalan sajt.\nČesto se dešava u praksi da dizajner treba da redizajnira sajt koji je veoma slabog kvaliteta, nestručno urađen i maksimalno nefunkcionalan. Kod takvih situacija jedino rešenje je izrada novog sajta.\nMoglo bi se reći - ako vas nema na internetu, kao da i ne postojite!


Milošević, Karadžić i Fikret Abdić dogovorili su da 1994. arkanovci dođu u Veliku Kladušu | Avangarda\nSuđenje Jovici Stanišiću\nMilošević, Karadžić i Fikret Abdić dogovorili su da 1994. arkanovci dođu u Veliku Kladušu\nU vojno-obavještajnom izvještaju iz 1996. stoji da su pod kontrolom DB-a i MUP-a Srbije, u Hrvatskoj i BiH djelovale sljedeće formacije: Srpska dobrovoljačka garda Željka Ražnatovića Arkana, specijalci Vasilija Mijovića, Crvene beretke pod komandom Živojina Ivanovića Crnogorca i jedinica Slobodana Medića Boce. Arkanovci se u depeši Ratka Mladića od 23.9.1995. optužuju za “likvidacije lojalnih Muslimana u Sanskom Mostu”, a u jednom dokumentu JNA im se pripisuje odgovornost za događaje u Zvorniku u aprilu 1992. Jedinica Škorpioni MUP-a Srbije u ljeto 1995. angažirana je na području Trnova\nKrajem 2012. godine odbrana Jovice Stanišića i Franka Simatovića započela je u Haškom tribunalu sa izvođenjem svjedoka koji dokazuju kako paravojne formacije koje su počinile ratne zločine na području BiH i Hrvatske nisu bile pod kontrolom Beograda, odnosno Državne bezbednosti Srbije koju su vodili Stanišić i njegov zamjenik Simatović.\nU maju 2003. tadašnja glavna tužiteljica Tribunala Carla del Ponte je potpisala optužnicu protiv Stanišića i Simatovića u kojoj se terete da su odgovorni za ratne zločine koje su od sredine 1991. do kraja 1995. u Hrvatskoj i BiH počinile specijalne jedinice Državne bezbednosti Srbije, odnosno tajne i paravojne formacije stvorene “uz pomoć ili od strane DB Srbije, u svrhu izvođenja specijalnih vojnih akcija u Hrvatskoj i BiH” među kojima su Crvene beretke, Jedinica za specijalne operacije (JSO), Jedinica za antiteroristička djelovanja, Arkanovi tigrovi, Martićeva policija i Milicija SAO Slavonije, Baranje i Zapadnog Srema.\nPrema optužnici, Stanišić i Simatović su “usmjeravali, organizirali, opremali, trenirali, naoružali i djelomično finansirali” te jedinice koje su, zajedno sa bivšom JNA, Vojskom Srpske Krajine (VSK) i Vojskom Republike Srpske, zatim paravojnim formacijama iz Srbije, Krajine i Republike Srpske, napadale na gradove i sela u Hrvatskoj i BiH, gdje su počinile brojne zločine.\nNa platnom spisku DB-a Srbije\nUz pomoć svjedoka odbrana Stanišića i Simatovića pokušala je dokazati da je Srpska dobrovoljačka garda Željka Ražnatovića Arkana u septembru 1995. bila podčinjena MUP-u Republike Srpske. Kao dokaz ovoj tvrdnji priložili su depešu tadašnjeg pomoćnika ministra unutrašnjih poslova RS-a Tomislava Kovača od 20.9.1995. u kojoj se naređuje da se Arkan rasporedi u zajednički štab vojske i policije bosanskih Srba. Na ovo je tužitelj sudu predočio platni spisak iz septembra 1995. iz kojeg se jasno vidi da je DB Srbije isplaćivala dnevnice i Arkanu i pripadnicima njegove jedinice.\nSvjedok odbrane Jovice Stanišića Srđan Grekulović, bivši visoki oficir MUP-a Srbije i komandant 36. odreda Posebnih jedinica policije, koji je tvrdio da policija i DB nisu ništa imali s paravojnim jedinicama, rekao je da je “zbunjen” ovim dokazom i da su “vjerojatno pripadali i jednima i drugima”. Krajem augusta 1995. na sastanku Resora javne bezbednosti koji je vodio načelnik Radovan Stojičić Badža odlučeno je da se 400 pripadnika Posebnih jedinica policije (PJP) pošalje u Republiku Srpsku kao ispomoć tadašnjem MUP-u u operaciji “Kosovski božur”.\nUz pomoć svjedoka odbrana Stanišića i Simatovića pokušala je dokazati da je Srpska dobrovoljačka garda Željka Ražnatovića Arkana u septembru 1995. bila podčinjena MUP-u Republike Srpske. Kao dokaz ovoj tvrdnji priložili su depešu tadašnjeg pomoćnika ministra unutrašnjih poslova RS-a Tomislava Kovača od 20.9.1995. u kojoj se naređuje da se Arkan rasporedi u zajednički štab vojske i policije bosanskih Srba. Na ovo je tužitelj sudu predočio platni spisak iz septembra 1995. iz kojeg se jasno vidi da je DB Srbije isplaćivala dnevnice i Arkanu i pripadnicima njegove jedinice\nGrekulović je potvrdio ovu odluku kao i da je on postavljen na čelo te jedinice, objašnjavajući da je to urađeno kako bi se “pokazalo da Srbija pomaže stanovništvu Republike Srpske, a ne da im je, kako se tada smatralo, okrenula leđa”. Policajci iz Srbije kolegama u RS-u su osim u provođenju redovnih zadataka trebali pomoći i oko hapšenja dezertera i bili su, kako je ispričao Grekulović, raspoređeni u centrima bezbjednosti u Banja Luci, Doboju i Prijedoru gdje su ostali 47 dana.\nMeđutim, tvrdnje o “redovnim zadacima” osporio je tužitelj dokazima iz dnevnika Ratka Mladića u kojima se navodi sastanak od 30.5.1995. kada je Jovica Stanišić rekao Mladiću da je “poslao 400 policajaca da pomognu u odbrani Sanskog Mosta i Novigrada”. Grekulović nije ni pokušao ovo osporiti dodajući da pretpostavlja da su pripadnici PJP-a poslati u BiH tako što je Stanišić zamolio ministra policije da to učini.\nStanišićeva odbrana kao svjedoka (oko Mladićevih dnevnika) ispitivala je Manojla Milovanovića, koji je rekao da je s Mladićem sjedio za istim stolom i svakodnevno prisustvovao sastancima Glavnog štaba zbog čega mu je poznato da je Mladić, kao svako profesionalno vojno lice uredno vodio zabilješke. Svojim iskazom Milovanović je dokazivao da su se obračunavali sa paravojnim jedinicama i vraćali ih u Srbiju navodeći kao primjer “dobrovoljce kapetana Dragana Vasiljkovića” koji su bili u selu Divič kod Zvornika odakle ih je, tvrdi, “lično rasturio” i vratio u Srbiju po Mladićevom naređenju.\nSlobodan Milošević, Karadžić i Fikret Abdić\nU Mladićevim dnevnicima se spominje i paravojna jedinica Panteri Ljubiše Savića Mauzera, za koju Milovanović tvrdi da je stavljena pod komandu VRS-a, dok je tzv. Žućina grupa također vraćena u Srbiju, a Arkan je svoju jedinicu, odbijajući da se stavi pod kontrolu VRS-a, sam vratio u Srbiju. U Mladićevim dnevnicima se spominju i Crvene beretke, no Milovanović je rekao da o njima nije puno znao i da ih je sreo samo jednom kada je u zapadnoj Bosni kod Velike Kladuše 1995. razgovarao sa “gospodinom Simatovićem i još jednim pukovnikom”.\nTužitelj je naveo da su 1995. u zapadnoj BiH djelovale policijske i paravojne jedinice iz Srbije koje je kontrolirala DB. Milovanović je priznao da su ga 1995. posjetili Dragan Filipović i pukovnik Božović (sa crnogorskim akcentom) iz srpske tajne službe najavljujući mu dolazak 900 policajaca iz Srbije, ali “ti policajci nikada nisu došli, pojavilo se 300 arkanovaca na čelu sa Željkom Ražnatovićem”. No, kad mu je tužitelj predočio da Mladić u svojim dnevnicima piše da je Stanišić 30.9.1995. poslao 400 policajaca za pomoć u borbama oko Sanskog Mosta i Novigrada, Milovanović je prvo rekao da ne zna za to, a zatim da je morao promijeniti mišljenje nakon predočenog dokaza.\nStanišićev advokat dalje je uz pomoć Milovanovićevog svjedočenja pokušavao dokazati da Mladićeve zabilješke nemaju smisla i da nisu realizirane u praksi. Kao primjer je naveo sastanak iz decembra 1993. kada je Stanišić obećao pomoć od 100 do 120 policajaca za borbene potrebe VRS-a, na šta je Milovanović rekao da nisu poslati policajci već “pripadnici 72. brigade Specijalnog korpusa VJ koji su nosili crvene beretke”.\nPolicajci iz Srbije kolegama u RS-u su osim u provođenju redovnih zadataka trebali pomoći i oko hapšenja dezertera i bili su, kako je ispričao Grekulović, raspoređeni u centrima bezbjednosti u Banja Luci, Doboju i Prijedoru gdje su ostali 47 dana. Međutim, tvrdnje o “redovnim zadacima” osporio je tužitelj dokazima iz dnevnika Ratka Mladića u kojima se navodi sastanak od 30.5.1995. kada je Jovica Stanišić rekao Mladiću da je “poslao 400 policajaca da pomognu u odbrani Sanskog Mosta i Novigrada”\nUz tvrdnje da ne zna ko je pozvao, odnosno poslao Arkana u Bosansku Krajinu, Milovanović je ispričao da se sa njim susreo u to vrijeme i da mu je on tvrdio da je došao po Karadžićevom odobrenju, ali nije imao pisani dokument koji bi to potvrdio. Dalje je ispričao da su arkanovci učestvovali samo u hvatanju vojnih dezertera, a Grekulović je samo nekoliko dana ranije tvrdio suprotno.\nBiljana Plavšić i Jovica Stanišić\nBorislav Pelević, nekadašnji pripadnik Srpske dobrovoljačke garde, inače aktuelni poslanik u Skupštini Srbije, u Haškom tribunalu je tvrdio da je “u rukama držao šifrovani poziv Biljane Plavšić Arkanovim borcima da zaštite Srbe u Bijeljini” kao i da se po njenom nalogu učestvovali u “oslobađanju” Zvornika. Odbrana je kao dokaz priložila više fotografija na kojima je Ražnatović sa Radovanom Karadžićem, Biljanom Plavšić, Goranom Hadžićem...\nSve vrijeme svog iskaza Pelević je negirao bilo kakav uticaj DB-a Srbije na SDG tvrdeći da je Garda nakon povratka iz Krajine krajem 1993. rasformirana. Po njemu, Arkan ju je ponovo okupio u novembru 1994. nakon što su Slobodan Milošević, Karadžić i Fikret Abdić na zajedničkom sastanku dogovorili da se u Cazinsku krajinu pošalju instruktori koji će obučavati Abdićeve vojnike za borbe protiv Armije BiH. Nakon toga su arkanovci otišli u Veliku Kladušu gdje su, po tvrdnjama svjedoka, dnevnice dobijali od Fikreta Abdića.\nOsim u Krajini, po Pelevićevom svjedočenju Arkanova Garda je još dva puta bila u BiH i to na Karadžićev poziv: prvi put u ljeto 1995. na planini Treskavici kod Sarajeva, a drugi put u septembru i oktobru 1995. u Banjalučkoj regiji. Dodao je da su za zasluge pojedinci iz Garde u RS-u dobili penzije, a Karadžić je nakon rata odlikovao neke od preživjelih među kojima Arkana (1996. mu je dodijelio Karađorđevu zvijezdu) i Pelevića dodjeljujući mu orden Miloša Obilića.\nObavještajni i drugi vojni dokumeti\nReynaud Theunens, vojni vještak tužiteljstva, u svom izvještaju se bavio pitanjem kontrole paravojnih jedinica od strane DB-a Srbije. Svjedočeći u Tribunalu izjavio je da je DBV Srbije u punoj mjeri kontrolirala Crvene beretke, a nad formacijama Željka Ražnatovića Arkana i kapetana Dragana Vasiljkovića imala “stanovit stupanj nadzora, odnosno uticaja”. Prema vojnoj i policijskoj dokumentaciji koju je pregledao tokom pisanja izvještaja ovaj belgijski vještak je zaključio da je MUP Srbije “tolerisao postojanje stranačkih paravojnih jedinica”, a da su neke od njih, poput onih koje je osnovala Srpska radikalna stranka ili Srpski pokret obnove, srpske vlasti obučavale i naoružavale.\nVještak dalje tvrdi da su značajni dokazi o ulozi jedinica pod njihovom kontrolom u ratovima u Hrvatskoj i BiH sadržani u obavještajnim i drugim vojnim dokumentima. U vojnom obavještajnom izvještaju iz 1996. stoji da su pod kontrolom DB-a i MUP-a Srbije, u Hrvatskoj i BiH djelovale sljedeće formacije: Srpska dobrovoljačka garda Željka Ražnatovića Arkana, specijalci Vasilija Mijovića, Crvene beretke pod komandom Živojina Ivanovića Crnogorca i jedinica Slobodana Medića Boce. Arkanovci se u depeši Ratka Mladića od 23.9.1995. optužuju za “likvidacije lojalnih Muslimana u Sanskom Mostu”, a u jednom dokumentu JNA im se pripisuje odgovornost za događaje u Zvorniku u aprilu 1992. Vještak je dalje rekao da je jedinica Škorpioni MUP-a Srbije u ljeto 1995. angažirana na području Trnova.\nKao dokaz tome Tunens je ukazao na dokument od 1. jula 1995. u kojem Mladić odobrava upotrebu helikoptera za evakuaciju ranjenih pripadnika srpskog MUP-a sa područja Trnova. Ovaj vještak je u svom ekspertskom izvještaju o ratnoj ulozi Stanišiča i Simatovića naveo da je policija po Zakonu o odbrani i Ustavu Republike Srbije bila dužna da spriječi djelovanje svih jedinica koje su oformljene bez odobrenja državnih organa. No, umjesto toga, policija je, tvrdi Tunens, u najmanju ruku blagonaklono gledala na njihovo postojanje, a često ih kontrolirala i snabdijevala oružjem i opremom.\nU Mladićevim dnevnicima se spominje i paravojna jedinica Panteri Ljubiše Savića Mauzera, za koju Milovanović tvrdi da je stavljena pod komandu VRS-a, dok je tzv. Žućina grupa također vraćena u Srbiju, a Arkan je svoju jedinicu, odbijajući da se stavi pod kontrolu VRS-a, sam vratio u Srbiju. U Mladićevim dnevnicima se spominju i Crvene beretke, no Milovanović je rekao da o njima nije puno znao i da ih je sreo samo jednom kada je u zapadnoj Bosni kod Velike Kladuše 1995. razgovarao sa “gospodinom Simatovićem i još jednim pukovnikom”\nPolicijski inspektor Gvozden Gagić, svjedočeći u odbranu Jovice Stanišića, ustvrdio je da Škorpioni (jedinica odgovorna za ubistva Bošnjaka u Trnovu) nisu bili pripadnici službe DB ni MUP-a Srbije. U optužnici Haškog tribunala Škorpioni su bili specijalna jedinica DB-a Srbije koja je po nalogu Jovice Stanišića i Franka Simatovića iz baze u Ðeletovcima, u Istočnoj Slavoniji, početkom jula 1995. upućena u BiH, u Trnovo. Po tužiteljima neki muškarci i dječaci, zarobljeni nakon pada Srebrenice, odvedeni su u bazu Škorpiona u Trnovu odakle su šestorica zarobljenika, po naređenju Slobodana Medića Boce, odvedena na izolirano područje i strijeljana, što je snimljeno i kamerom.\nSvjedok Gagić, koji je poslije rata bio načelnik službe za otkrivanje ratnih zločina u Srbiji, tvrdi da je učestvovao u hapšenju Škorpiona ali nikad tokom razgovora sa osumnjičenima nije čuo da su bili pod kontrolom DB-a. Po njemu je Škorpione plaćala Naftna industrija i Ministarstvo odbrane RSK, a u BiH su upućeni po nalogu pomoćnika ministra odbrane RSK Milana Milanovića Mrguda. Ove informacije je Gagić, kako je sam ispričao, dobio od tužitelja u Beogradu kad je počeo da radi na predmetu Škorpiona. Na pitanje tužitelja da li je znao da su Škorpioni podnosili izvještaje Vasiliju Mijoviću, uposleniku DB-a, Gagić je odgovorio da je to saznao iz zapisnika sa beogradskog suđenja Škorpionima te da on tokom istrage, koju je radio, nije ni tražio njihovu vezu sa MUP-om Srbije.\nPrema beogradskoj presudi Škorpioni nisu imali veze s državom Srbijom, naprotiv, njih je osnovala Naftna industrija Krajine i tek 1993. ova jedinica dolazi pod ingerenciju vojnih vlasti RSK, a 1996. postaje dio rezervnog sastava MUP-a Srbije i 1999. ulazi i formalno pod kontrolu srpske policijske vlasti. U ljeto 1995, kako je rekla sutkinja Gordana Božilović-Petrović, kad su pobijena šestorica Srebreničana, Škorpioni su otišli u ispomoć snagama Republike Srpske, te su bili podređeni njima i Srbija sa njima tada nema nikakve veze.\nPero Petrašević jedini optuženi koji je priznao zločin i pokajao se tada je rekao: “Majke, izgovoriću ovu istorijsku rečenicu, zbog koje je možda bolje da sam tamo ostao da ležim na livadi sa njima. Samo da znate, vaša deca ničim nisu izazvala niti zaslužila ovu smrt. Ubili smo ih zato što su bili muslimani. Izvršavao sam naređenja.”\nNjegov komandant od koga je i primio naređenje, Aleksandar Medić, zvani Boca, na suđenju je izjavio: “Volim samo tri stvari u životu: pičku, pušku i državu.”\nGoran Stoparić, bivši pripadnik jedinice Škorpioni, u Haškom tribunalu, na suđenju Stanišiću i Simatoviću je rekao da je tokom 1994. i 1995. platu primao iz tri dijela: “Od Naftne kompanije, Državne bezbednosti Srbije i treći od komandanta Boce lično”. Ispričao je i kako se prikrivala veza sa Srbijom: u jedinici je moralo da bude bar 60 odsto krajinskih i bosanskih Srba i najviše 40 odsto specijalaca iz Srbije što je on saznao “od Boce kada je ovaj odbio predlog o prihvatanju deset specijalaca iz Niša”. Medić je tada, po Stopariću, objasnio da većina mora biti van Srbije, kako bi se moglo reći da se radi o jedinici RSK ili Republike Srpske u kojoj, doduše, ima i nešto srpskih dobrovoljaca.


Podići standarde i unaprijediti uslove rada u oblasti državne službe i namještenika | Kanton Sarajevo - Ministarstvo pravde i uprave\nPodići standarde i unaprijediti uslove rada u oblasti državne službe i namještenika\nPoložaj uposlenih u javnom sektoru, državnoj službi i namještenicima u Kantonu Sarajevo s posebnim akcentom na zaposlene u sektoru unutrašnjih poslova bio je povod današnjeg sastanka ministra pravde i uprave KS Marija Nenadića sa saradnicima Indirom Šulović i Hasanom Zemanićem sa predsjednikom Upravnog odbora Sindikata policije Mirzom Hadžiabdićem.\nOvom prilikom, predjednik Hadžiabdić informisao je ministra da ovaj sindikat zastupa interese oko 2.000 osoba, od čega je 1.500 policijskih službenika i 500 državnih službenika i namještenika. Tokom sastanka, posebno je bilo riječi o potrebi ujednačavanja položaja zaposlenih u ovoj grani javnog sektora u Kantonu Sarajevo sa drugim uposlenim u tom sektoru na ostalim nivoima vlasti.\nMinistar Nenadić je upoznao prisutne da je resorno ministarstvo od stupanja na snagu Zakona o državnoj službi usvojilo još deset podzakonskih akata kojima je ova oblast uređena na jedinstven način u BiH, a sad služi kao model kojim se mnogi rukovode.\nPredstavnici sindikata su istakli da nakon što je tokom prošle i ove godine unaprijeđen standard zaposlenih u obrazovanju, zdravstvu, policijskih službenika, a danas je potpisan i Kolektivni ugovor i za oblast komunalne privrede, još uvijek je ostalo neriješeno pitanje podizanja standarda i unapređenje uslova rada državnih službenika i namještenika.\n“Uskoro ističe kolektivni ugovor, evidentne su i poteškoće za usaglašavanje konačnih rješenja, jer postoje tri reprezentativna sindikata državnih službenika u KS, što predstavlja dodatni izazov za konačno usaglašavanje stavova u ovoj oblasti”, pojasnio je ministar Nenadić.\nUčesnici sastanka izrazili su nadu da će uskoro biti unaprijeđen položaj i regulativa u pomenutoj oblasti, što će stvoriti uslove za uspostavu efikasne, profesionalne i ekonomične državne službe u javnom sektoru Kantona Sarajevo.\nNa kraju sastanka, zaključeno je kako je potrebno nastaviti razgovore sa premijerom Kantona Sarajevo Elmedinom Konakovićem i ministrom finansija Jasminom Halebićem i svim onima koji imaju uticaj na rješavanje ovog pitanja, a stav i ministra i sindikata je da interes za to postoji.


Potpisan Sporazum o projektu „Povećanje ulaganja u javne objekte s niskom stopom emisije ugljenika u BiH“ | Brčanski Forum\nGradonačelnik Brčko distrikta BiH Siniša Milić i Raduška Cupać, rukovodilac Sektora za energiju i okolinu u UNDP BiH, danas su u Gradskoj vijećnici u Brčkom potpisali Sporazum o projektu „Povećanje ulaganja u javne objekte s niskom stopom emisije ugljenika u BiH“ koji finansira Zeleni klimatski fond (GCF), a implementira Razvojni program Ujedinjenih naroda (UNDP) u BiH.\nGradonačelnik je kazao da je Distrikt u rebalansu budžeta osigurao 500.000 KM te 100.000 KM od strane UNDP-ja za unapređenje energetske efikasnosti i povećanja otpornosti na klimatske promjene.\n„To je samo dio sredstava koja će biti angažovana u narednom periodu. Pripremili smo i listu javnih objekata u Distriktu koji bi trebali da budu dio ovog projekta. Tu se nalazi petnaest objekata i vidjet ćemo da li će biti svi zastupljeni ili će biti samo neki od njih. Tu je JZU „Zdravstveni centar Brčko“, Centar za socijalni rad, školski objekti i sl. Cilj je da se do 2030. godine smanji emisija štetnog CO2 za nekih 40%. Sigurni smo da bismo rješavanjem ovog problema i s javnim objektima uspjeli da se približimo, ako ne i da ispunimo zadati cilj koji se odnosi na unapređenje energetske efikasnosti na području Brčko distrikta BiH. Nadam se da ćemo s UNDP-jem i u budućnosti sarađivati“, kazao je Milić.\nRukovodilac Sektora za energiju i okolinu u UNDP BiH Raduška Cupać istakla je da je današnjim potpisivanjem zvanično označen početak saradnje s Brčko distriktom BiH u oblasti energetske efikasnosti.\n„Ovo je početak i potencijal za daljnju saradnju u ovoj oblasti je veliki. UNDP u oblasti energetske efikasnosti aktivno radi od 2011. godine i, evo, sada prvi put u Distriktu sarađujemo u okviru ovog projekta“, kazala je Cupać.\nProjekt finansira Zeleni klimatski fond (GCF) kroz grant u iznosu od 17,3 miliona dolara, a sve aktivnosti će biti realizovane u partnerstvu s vladinim institucijama na svim nivoima vlasti. Krajnji cilj je ostvarivanje nacionalno utvrđenog doprinosa (NDC) Pariškog sporazuma, kao i ciljeva niskokarbonskog razvoja otpornog na klimatske promjene.


Odobrena sredstva za sufinansiranje pripravnika - Vesti TV Sokobanja\nOpštini Sokobanja odobrena sredstva za sufinansiranje lokalnog akcionog plana zapošljavanja u 2011 godini . Za ove namene Opština Sokobanja izdvojiće 1.430.000 dinara a Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja 1.530.000 dinara kaže direktor NSZ – Filijala Zaječar Dragan Golubović.\n11.03.2011. V E S T - Odobrena sredstva za sufinansiranje pripravnika\nOpštini Sokobanja odobrena sredstva za sufinansiranje lokalnog akcionog plana zapošljavanja u 2011 godini . Za ove namene Opština Sokobanja izdvojiće 1.430.000 dinara a Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja 1.530.000 dinara kaže direktor NSZ – Filijala Zaječar Dragan Golubović. Ove godine je NSZ pripremila jedan vrlo sveobuhvatan plan mera aktivnog zapošljavanja jer je on u dobroj meri opredeljen onim kategorijama nezaposlenih lica koja inače teže dolaze do posla, istakao je predsednik Opštine Dimitrije Lukić i dodao da se opština Sokobanja u skladu sa tim opredelila za sufinansiranje programa stručnog osposobljavanja pripravnika iz kategorije visokoobrazovanih ljudi sa evidencije NSZ, kao i da će opština i ove godine konkurisati za program Javnih radova NSZ.


Konkurs - Festival pozorišta za decu - Mingl\nKonkurs - Festival pozorišta za decu\nNakon fantastičnog 26. izdanja Međunarodnog festivala pozorišta za decu u Subotici, koji su obeležile sjajne predstave renomiranih svetskih pozorišta, Festival objavljuje konkurs za takmičarski program 27. festivalskog izdanja, koje će biti održano u Subotici od 20. do 26. septembra 2020. godine.\nPravo učešća imaju sva profesionalna pozorišta lutaka i pozorišta za decu, kao i sva druga profesionalna pozorišta koja na svom repertoaru imaju predstave za decu. Konkurs je otvoren do 15. marta 2020. godine, a detaljnije informacije o propozicijama i aplikacionoj formi možeš da pronađeš ovde.\nNa ovogodišnjem festivalskom izdanju, u okviru takmičarskog programa, prikazano je 14 predstava iz 12 zemalja, a među nagrađenima našli su se Šijansko umetničko pozorište za decu iz Kine, Teatar Lalka iz Poljske, Lutkarsko pozorište Petruška iz Rusije, Pozorište mladih iz Novog Sada, Dječje pozorište Republike Srpske iz Banjaluke, Malo pozorište Duško Radović iz Beograda kao i Pozorište La tete a l‘everse iz Belgije. Gran pri festivala, kao i glumačke nagrade osvojila je izuzetna kineska predstava 24 Bake Šijanskog umetničkog pozorišta za decu.\nFestivalske programe u okviru kojih su organizovane izložbe, nastupi u takmičarskom i pratećim programima, naučni forum, radionice i promocije knjiga je posetilo preko 7.000 gledalaca, od kojih su najveći broj činila deca. Festival je nagradu za životno delo Mali princ dodelio Branki Veselinović i Ranku Risojeviću.


Održan sastanak sa predstavnicima trgovačkih lanaca\nOdržan sastanak sa predstavnicima trgovačkih lanac...\nObjavljeno: 07.07.2021. • 12:38 Autor: Ministarstvo finansija i socijalnog staranja\nMinistar finansija i socijalnog staranja, mr Milojko Spajić, sa saradnicima i predstavnicima Ministarstva ekonomskog razvoja, održao je danas sastanak sa predstavnicima najvećih trgovačkih lanaca koji posluju u Crnoj Gori, da bi razgovarali o rješavanju problema rasta cijena prehrambenih proizvoda, a naročito cijena osnovnih životnih namirnica.\nCrnogorsko tržište je potpuno otvoreno i cijene se slobodno formiraju, uključujući i cijene osnovnih životnih namirnica.\n„Danas smo ovdje da bismo razgovarali o rastu cijena prehrambenih proizvoda i da čujemo vaše obrazloženje razloga rasta cijena, čiji smo svi svjedoci. Vlada Crne Gore ulaže napore da ublaži rast cijena i time očuva kupovnu moć građana, ali nam treba i pomoć trgovačkih lanaca. Ohrabruje to što dosadašnji podaci pokazuju da će turistička sezona biti uspješna i nadam se da će to doprinijeti snižavanju maloprodajnih cijena namirnica, a naročito osnovnih“, istakao je ministar Spajić.\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranja i Vlada nemaju mogućnost da utiču na promjene cijena na svjetskom tržištu, ali ni na maržu, odnosno profit, koju trgovci dodaju na nabavnu cijenu proizvoda. Marže, zauzimaju značajno veći udio u konačnoj prodajnoj cijeni, nego PDV od 7%, koji predstavlja minimalnu stopu i koji se primjenjuje na sve osnovne životne namirnice.\nSagovornici su saglasni da je pandemija korona virusa izazvala veoma značajne poremećaje na svjetskom tržištu, a uvođenjem zabrana ili ograničenja u kretanju, transport je postao značajno sporiji i skuplji. Predstavnici trgovačkih lanaca naveli su da su troškovi pomorskog transporta porasli za 2-3 puta u posljednjih 12 mjeseci. Oni su saglasni da su rast troškova pomorskog transporta, ali i velika tražnja i sušni period u ključnim zemljama izvoznicama hrane, kao što su Argentina, Brazil, Rusija, Ukrajina i SAD, doveli su do rasta cijena hrane na globalnom nivou za oko 25% počev od 2020. godine.\n„Ministarstvo finansija i socijalnog staranja i Ministarstvo ekonomskog razvoja intenzivno razmatraju jedan broj kriznih mjera, koje bi bile vremenski ograničene i koje bi dovele do regulacije i snižavanja maloprodajnih cijena osnovnih životnih namirnica. Na tom putu, neophodna je zajednička saradnja svih nas“ naglasio je ministar Spajić.\nMinistar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić razgovarao sa ministrom finansija 26.05.2021.\nPočelo podnošenje zahtjeva za dodatak za djecu do šest godina 01.09.2021.


EPCG I EKO FOND POTPISALI SPORAZUM ZA PROJEKTE „SOLARI“ - MontEnergija\nHome\tElektrična energija\tEPCG I EKO FOND POTPISALI SPORAZUM ZA PROJEKTE „SOLARI“\nby korisnik1 23/10/2021\nIzvršni direktor EPCG Nikola Rovčanin i izvršni direktor Fonda za zaštitu životne sredine Draško Boljević potpisali su Sporazum o zajedničkom finansiranju i realizaciji projekta „SOLARI 3000+ i SOLARI 500+“. Ugovorom je definisano da će strane potpisnice zajednički finansirati realizaciju Projekta tako što će EPCG obezbijediti 80 odsto, a Eko-fond 20 odsto ukupnih sredstava potrebnih za realizaciju Projekta, saopšteno je iz Elektroprivrede Crne Gore.\n“Stavljanjem potpisa na Sporazum između EPCG i EKO fonda, mi danas zapravo pišemo nove stranice energetskog razvoja i početka energetske revolucije u Crnoj Gori. Projekat “Solari 3000+ i 500+” je projekat koje je bez dileme u korak sa vremenom, rame uz rame sa savremenim državama Evrope i svijeta. Realizacija nešeg zajedničkog projekta koji je prepoznala i podržala Vlada Crne Gore, imajući u vidu energetske izazove, nasušna je potreba naših građana, naše kompanije i naše države” – istakao je izvršni direktor EPCG Nikola Rovčanin.\nU saopštenju se navodi da će se iz sredstava Eko-fonda, koja se obezbjeđuju shodno odrebama Zakona o životnoj sredini i Zakona o zaštiti od negativnih uticaja klimatskih promjena, uz prethodnu saglasnost Vlade Crne Gore, obezbijediti petina sredstava za realizaciju Projekta, kroz dodjelu subvencije za ugradnju foto-naponskih panela za domaćinstva, pravna i fizička lica.\nPredsjednik Projektnog odbora SOLARI 3000+ i 500+ i predsjednik Odbora direktora EPCG, Milutin Đukanović, naglasio jeda će Javni poziv za građane, fizička i pravna lica, vlasnike privrednih pogona biti objavljen 1. novembra ove godine, a da će otvaranje ponuda na tenderu za opremu uslijediti za desetak dana.\n„EPCG prepoznali smo još odavno kao lokomotivu razvoja ne samo energetike nego čitave ekonomije Crne Gore i nadamo se da će tako i ostati. Vidimo ogromnu želju i snagu kod novog menadžmenta da se što prije realizuju svi projekti koji su u prethodnom sistemu bili zaboravljeni. Ta želja i to zajedništvo svih nas, kako iz EPCG, tako i EKO fonda i svih ministarstava koja su uključena u sve ovo je nešto što nas vuče i što će doprinijeti da se svi ovi projekti što prije realizuju. Svi se nadamo da je ovo samo prva faza u realizaciji znatno većeg stepena solarizacije Crne Gore, jer ako se ova faza brzo i dobro realizuje već krajem sljedeće faze uđemo u fazu 5000+ za domaćinstva i 1000+ kada su u pitanju privredni objekti“, kazao je Perunović.\nU realizaciji Projekta važnu ulogu imaju Komisija za investicije u energetskom sektoru, Ministarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma, Ministarstvo kapitalnih investicija, lokalne samouprave i CEDIS, stoji na kraju saopštenja.\nPREDSJEDNIK ODBORA DIREKTORA EPCG, MILUTIN ĐUKANOVIĆ, U...


Udruženje Da se zna! protiv dnevnog lista Srpski telegraf - Savet za štampu\nUdruženje Da se zna! protiv dnevnog lista Srpski telegraf\nTekstom “Srpkinje postaju muškarci”, objavljenim 5. juna 2017. godine, dnevni list “Srpski telegraf”\n2. prekršio je i tačku 4 Odeljka V (Novinarska pažnja), po kojoj novinar mora biti svestan opasnosti od diskriminacije koju mogu da šire mediji i učiniće sve da izbegne diskriminaciju zasnovanu, između ostalog, na rasi, polu, starosti, seksualnom opredeljenju, jeziku, političkom i drugom mišljenju, nacionalnom ili društvenom poreklu.\nUdruženje “Da se zna” podnelo je žalbu smatrajući da je list prekršio Kodeks novinara prenošenjem izjave prof. dr Aleksandra Miloševića, koji, kao motive transrodnih osoba za promenu pola, navodi da su žene nezavodoljne jer su Srbi loši u krevetu, kao i to da kao muškarci imaju bolje šanse za napredovanje u karijeri. U žalbi je navedeno da se ovim trivijalizuje iskustvo transrodnih osoba, kao i da se lezbejke diskriminišu potpuno pogrešnim navodima o uzroku istopolne seksualne orijentacije. Ovakvim izveštavanjem list je, između ostalog, legitimizovao netrpeljivost prema transrodnim osobama i podstakao njihovu dalju diskriminiciju i marginalizaciju.\nU odgovoru na žalbu redakcija “Srpskog telegrafa” je navela da je žalba neosnovana, jer je novinar prikupljao informacije koje su značajne za javnost i dat je prostor eminentnom stručnjaku da iznese svoje mišljenje. Osporena izjava sagovornika, po mišljenju redakcije “Srpskog telegrafa”, nikako ne može da se podvede pod institut govora mržnje. “’Srpski telegraf’ ne pravi razliku niti nejadnako postupa prema bilo kom licu na osnovu njegovog ličnog svojstva, niti izražava ideje ili informacije ili prikazuje poruke kojim se podstiče diskriminacija’”, navedeno je, između ostalog, u odgovoru na žalbu.\nČlanovi Komisije za žalbe ocenili su da je ovakav način izveštavanja o veoma važnoj i ozbiljnoj temi neprihvatljiv, te da su paušalne izjave prof.dr Aleksandra Miloševića, kojima se potpuno banalizuje transrodni identitet, nešto od čega je redakcija morala da se “ogradi”, bez obzira što je reč o članu Komisije za promenu pola. Ovakvim proizvoljnim ocenama o motivima za promenu pola, vređaju se i diskriminišu ne samo transrodne osobe, nego i muškarci u Srbiji, koji se generalno proglašavaju lošim ljubavnicima i “uzrokom” odluke dela žena da promene pol.\nZbog toga je Komisija jednoglasno odlučila da izrekne javnu opomenu zbog kršenja odredbi Kodeksa novinara Srbije koje se odnose na zabranu diskriminacije.


Arhiva - Stranica 39 od 41 - Istinomer\nPočetna Kategorija: Arhiva\n„Da se ne lažemo“ u Čačku\nIstinomer nastavlja seriju debata na temu političke odgovornosti pod nazivom „Da se ne lažemo“. Posle Leskovca, Zaječara i Valjeva i građani Čačka će imati priliku da čuju čelnike grada i predstavnike partija i da im postavljaju pitanja. Učesnici debate biće: Dmitar Popović (DS), Momčilo Spasić (URS), Dragan Bisenić (LDP), Radenko Luković (SNS), kao i predstavnici NS i SPS. […]\n16. 3. 2012.\n„Da se ne lažemo“ u Valjevu\nIstinomer nastavlja seriju debata na temu političke odgovornosti pod nazivom „Da se ne lažemo“. Posle Leskovca, Čačka i Zaječara, sada će i građani Valjeva imati priliku da čuju čelnike grada i predstavnike partija i da im postavljaju pitanja. Gosti debate biće: Dušan Rakić (DS), Goran Lučić (DSS), Srđan Radović (SRS), Dušan Vukajlović (LDP), kao i […]\nDinkić i u 2011. najčešće ocenjivan\nTim „Istinomera“ je napravio listu političara koji su u 2011. bili najviše ocenjivani na našem sajtu. Budući da smo do sada ocenili više od 250 javnih funkcionera, crtu smo podvukli ispod aktera koji imaju 10 i više ocenjenih izjava u toku ove godine. Od ukupnog broja njihovih izjava izračunali smo koliko je u procentima ocenjeno […]


Nagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 50 srednjoškolaca u Narodnoj biblioteci Radoje Domanović u Leskovcu i biblioteci Bora Stanković u Vranju, članicama EUTEKA mreže, u ponedeljak 17. decembra.\nPredstavljen nagradni konkurs ,,Evropski dnevnik 2018/2019’’ u Zrenjaninu\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 30 srednjoškolaca u Gradskoj narodnoj biblioteci Žarko Zrenjanin u Zrenjaninu, članici EUTEKA mreže, u četvrtak 13. decembra.\nO „EVROPSKOM DNEVNIKU 2018/2019“ U ŠAPCU\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 30 srednjoškolaca u Biblioteci Šabačkoj, članici EUTEKA mreže, u Šapcu u sredu 12. decembra.\nPredstavljen nagradni konkurs ,,Evropski dnevnik 2018/2019’’ u EU info centru\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su u EU Info centru u Beogradu u sredu 12. decembra.\n,,EVROPSKI DNEVNIK 2018/2019’’ PREDSTAVLJEN ĐACIMA U JAGODINI I ZAJEČARU\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 60 srednjoškolaca u Narodnoj biblioteci Radislav Nikčević u Jagodini i u Matičnoj biblioteci Svetozar Marković u Zaječaru, članicama EUTEKA mreže, u utorak 11. decembra.\nO „EVROPSKOM DNEVNIKU 2018/2019“ U SOMBORU I SUBOTICI\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 70 srednjoškolaca i nastavnika u Gradskoj biblioteci Karlo Bjelicki u Somboru i Gradskoj biblioteci u Subotici, članicama EUTEKA mreže, u ponedeljak 10. decembra.\nPREZENTACIJA NAGRADNOG KONKURSA U GRADSKOJ BIBLIOTECI U NOVOM SADU\nU Gradskoj biblioteci u Novom Sadu, Dunavska 1, održaće se prezentacija nagradnog konkursa „Evropski dnevnik 2018/2019“ u utorak, 18. decembra od 10 do 11h.\n„EVROPSKI DNEVNIK 2018/2019“ PREDSTAVLJEN ĐACIMA U VALJEVU\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 60 srednjoškolaca u Matičnoj biblioteci Ljubomir Nenadović, članici EUTEKA mreže, u Valjevu u petak 7. decembra.\nO „EVROPSKOM DNEVNIKU 2018/2019“ U NIŠU\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 40 srednjoškolaca u Narodnoj biblioteci Stevan Sremac, članici EUTEKA mreže, u Nišu u petak 7. decembra.\n„EVROPSKI DNEVNIK 2018/2019’’ PREDSTAVLJEN ĐACIMA U NOVOM PAZARU\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 50 srednjoškolaca u Biblioteci Dositej Obradović, članici EUTEKA mreže, u Novom Pazaru u četvrtak 6. decembra.\n„EVROPSKI DNEVNIK 2018/2019“ PREDSTAVLJEN KRAGUJEVAČKIM SREDNJOŠKOLCIMA\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 70 srednjoškolaca u Narodnoj biblioteci Vuk Karadžić, članici EUTEKA mreže, u Kragujevcu u sredu 5. decembra.\n„EVROPSKI DNEVNIK 2018/2019“ PREDSTAVLJEN ĐACIMA U KRALJEVU\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 50 srednjoškolaca u Gradskoj biblioteci Stefan Prvovenčani, članici EUTEKA mreže, u Kraljevu u sredu 5. decembra.\n„EVROPSKI DNEVNIK 2018/2019“ PREDSTAVLJEN ĐACIMA U UŽICU\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 40 srednjoškolaca u Narodnoj biblioteci, članici EUTEKA mreže, u Užicu u utorak 4. decembra.\nPrezentacija nagradnog konkursa u EU info centru u Beogradu\nU EU Info centru u Beogradu, Kralja Milana 7, održaće se prezentacija nagradnog konkursa „Evropski dnevnik 2018/2019“ u sredu, 12. decembra od 17 do 18h.\n„EVROPSKI DNEVNIK 2018/2019“ predstavljen pirotskim srednjoškolcima\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ predstavljeni su pred više od 30 srednjoškolaca u Narodnoj biblioteci, članici EUTEKA mreže, u Pirotu.\nPredstavljanje konkursa „EVROPSKI DNEVNIK 2018/2019“ u Pirotu\nNagradni konkurs i publikacija „Evropski dnevnik 2018/2019“ biće predstavljeni pirotskim srednjoškolcima i nastavnicima u Narodnoj biblioteci, članici EUTEKA mreže, u Pirotu u petak 30. novembra od 10:30 do 11:30h.\nPrvi razgovori sa đacima o novom nagradnom konkursu\nOd 19. do 23. novembra 2018. godine prezentovan je novi nagradni konkurs „Evropski dnevnik 2018/2019“ u Beogradu, Nišu i Novom Sadu.\nRaspored prezentacija nagradnog konkursa u decembru\nPovodom predstavljanja nagradnog konkursa za srednje škole „Evropski dnevnik 2018/2019“ održaće se prezentacije nagradnog konkursa radi detaljnijeg predstavljanja konkursa, Uputstva za podnošenje radova na nagradni konkurs i publikacije „Evropski dnevnik 2018/2019“ .\nPrezentacija nagradnog konkursa u Beogradu, Nišu i Novom Sadu\nPovodom predstavljanja nagradnog konkursa za srednje škole „Evropski dnevnik“ održaće se prezentacije nagradnog konkursa radi detaljnijeg predstavljanja konkursa, Uputstva za podnošenje radova na nagradni konkurs i publikacije „Evropski dnevnik 2018/2019“ . Prezentacije će biti održane u Beogradu, Novom Sadu i Nišu.\nRok za podnošenje radova na konkurs jeste 21. februar 2019. godine.


Rusija Je Upozorila Zapad Na Sankcije\nNaslovna Business Rusija je upozorila Zapad na sankcije\nPutin i Medvedev, foto sputniknews.com\nRuska ekonomija suočava se sa najvećom krizom od 1991. i raspada Sovjetskog Saveza, pošto joj je Zapad, zbog njene invazije na Ukrajinu, uveo sankcije u gotovo svaki finansijski i korporativni sektor, prenosi Rojters.\n„Ruska reakcija biže brza, promišljena i osetljiva za one na koje će se odnositi“, kazao je Dmitrij Birčevski, direktor za ekonomsku saradnju u Ministarstvu spoljnih poslova Rusije, prenosi ruska novinska agencija RIA.\nAmerički predsednik Džozef Bajden uveo je juče zabranu uvoza ruske nafte i drugih energenata kao odgovor na rusku invaziju, koju Moskva zove „specijalna vojna operacija“ čiji je cilj „denacifikacija“ i „demilitarizacija“ Ukrajine.\nRusije je ranije ove sedmice upozorila da cene nafte mogu da premaše 300 dolara za barel ukoliko SAD i EU zabrane uvoz sirove nafte iz Rusije. Moskva je saopštila da Evropa koristi oko 500 miliona tona nafte godišnje. Rusija je snabdeva sa 30 odsto te količine ili 150 miliona tona, kao i sa 80 miliona tona petrohemijskih proizvoda.\nRuski predsednik Vladimir Putin rekao je da je „specijalna vojna operacija“ od suštinskog značaja za rusku bezbednost, pošto su SAD povećala vojno prisustvo NATO blizu ruskih granica i podržavaju prozapadnu vladu u Kijevu.\nUkrajina poručuje da se bori za svoj opstanak, a SAD i njeni evropski i azijski saveznici osudili su rusku invaziju.\nKina, druga svetska ekonomija, pozvala je na uzdržanost, ali njen predsednik Si Đinping je upozorio da će sankcije Rusiji usporiti svetsku ekonomiju.\nPrethodni tekstPošta pokreće prvi nacionalni konkurs „100 uspešnih poslovnih žena“\nSledeći tekstUnija sindikata prosvetnih radnika Srbije najavljuje štrajk i skraćene časove


13 Avg 2008 - 07:00 Tuning Link\nNemački AC Schnitzer je juče i zvanično objavio kompletno press saopštenje vezano za njihov najnoviji rad - AC Schnitzer ACS3 Sport Cabrio, odnosno modifikovani BMW M3 Cabrio.\nIako je i serijski BMW M3 Cabrio i više nego atraktivan automobil, koji nudi skoro savršen odnos između trkačkih performansi i svakodnevne upotrebljivosti, to nije sprečilo ovu nemačku firmu da kupcima ponudi još dinamičniju varijantu ovog modela.\nOno što se na njemu odmah primećuje jeste napadniji izgled, čemu doprinose novi prednji spojler od karbon fibera, nova rešetka centralnog otvora za vazduh u prednjem braniku, pragovi, difuzor pozadi (takođe od karbon fibera), jedinstveni AC Schnitzer Type V aluminijumski točkovi od 20 inča, novi (hromirani) završeci izduvnog sistema i AC Schnitzer oznake.\nUnutrašnjost je bogatija za AC Schnitzer sportski volan, aluminijumske pedale, ručicu menjača i ručicu ručne kočnice, detalje od karbona i AC Schnitzerove patosnice.\nAC Schnitzer ACS3 Sport Cabrio ima i trkačko, podešavajuće ogibljenje (testirano na stazi Nirburgring), poboljšano upravljanje i pojačani kočioni sistem. Zanimljivo je međutim da su u nemačkoj firmi odlučili da (bar za sada) ne diraju BMW-ov 4,0 litarski V8 motor, koji i dalje razvija standardnih 309kW/420KS.


NIKE Tenisice DJEČJE FORCE 1 AN21 BT | Buzz Sneaker Station - Online Shop\nNIKE Tenisice DJEČJE FORCE 1 AN21 BT\nNike Force 1 su dječje tenisice za bebe i mališane koje ostaju vjerne klasičnom AF1 stilu.\nOve lagane tenisice su dizajnirane za udobnost i svakodnevnu podršku nježnim dječjim stopalima.\nSrednji potplat od pjene u kombinaciji s klasičnom Air-Sole jedinicom pruža veću odzivnost i vrhunsku udobnost svakom koraku.\nKvalitetna prirodna koža s perforiranim detaljima čini da gornji dio bude izdržljiv i prozračan, a dječja stopala slobodna prilikom kretanja.\nGumeni potplat savršeno prianja na podlogu i osigurava da ne dođe do proklizavanja.\nDječje tenisice za bebe- lifestyle\nSrednji potplat od mekane pjene\nAir-Sole zračna jedinica


Home Društvo Aktivizam Erasmus za mlade preduzetnike\nAgencija za razvoj preduzeća EDA objavila je javni poziv za učešće malih i srednjih preduzeća i preduzetnika iz BiH u programu Evropske unije „Erasmus za mlade preduzetnike“.\nRiječ je o programu prekogranične razmjene, koji preduzećima i preduzetnicima iz BiH pruža priliku da sarađuju sa ozbiljnim i posvećenim mladim preduzetnicima iz drugih zemalja, na razvoju novih poslovnih ideja i upoznavanju novih tržišta, čime postaju dio evropske mreže uspješnih preduzetnika.\nViše informacija o projektu i načinu prijave saznajte ovdje.\nPrethodni postRadarske kontrole u periodu od 10.5. – 16.5.2021. godine\nSledeći postMedicinske sestre/tehničari obilježili svoj dan\nZavršen prvi „Jazzwa fest“ – željno iščekujemo naredni\nUrednik - August 17, 2021 0\nPredstavljanjem stalne postavke slika u čast nedavno preminulog brčanskog slikara Slavka Medunića, u Zanatskom centru u Brčkom zatvoren je sedmodnevni festival umjetnosti nazvan...


“Mastilo” zatvara Beogradski festival igre u Novom Sadu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE “Mastilo” zatvara Beogradski festival igre u Novom Sadu\n“Mastilo” zatvara Beogradski festival igre u Novom Sadu\nVIDEO K9: Prolećni deo Beogradskog festivala igre u Novom Sadu biće okončan 14. i 15. aprila igrom „Mastilo“, čuvenog grčkog umetnika Dimitrisa Papajoanua, najavljeno je na današnjoj konferenciji za novinare u Gradskoj kući.\nSaradnja Beogradskog festivala igre i Novog Sada je na visokom nivou, a gostovanja sa ovog festivala su sve zapaženija i sve brojnija jer naš grad ima publiku koja voli savremeni balet, rečeno je na predstavljanju komada Mastilo kojim će biti ovogodišnji BFI u Novom Sadu biti okončan.\nBeogradski festivala igre je jedini festival umetničke igre u Evropi koji se u ovom vremenu održava, naglasila je direktorka festivala.\nDimitris Papajoanu, grčki koreograf, reditelj i vizuelni umetnik širokoj publici poznat i po tome što je u Atini 2004. kreirao ceremoniju otvaranja Olimpijskih igara, sa svojom trupom iz Atine gostovaće u Srbiji 4. put, a novosadskoj publici po prvi put će se predstaviti u komadu „Mastilo“ koji je on kreirao.\nKomad „Mastilo“ biće prikazan 14. i 15. aprila od 20 časova na Sceni Jovan Đorđević Srpskog narodnog pozorišta.\nPrethodni tekstUređenje porte Uspenske crkve\nSledeći tekstPokret socijalista veran osnivačkim načelima


Prije početka sezone RK Bosna je bio u velikim problemima, kako finansijskim tako i igračkim, a klub nije imao ni Upravu. Uz sve to mnogi “dobronamjernici” visočku Bosnu su već i prije početka sezone vidjeli naredne godine u nižem rangu takmičenja. Međutim iz prva dva kola, sa dva gostovanja Bosna je donijela četiri boda, jedan iz Tuzle i tri iz Ljubuškog. Kako Radio Q, još uvijek nezvanično, saznaje iz izvora bliskih firmi Prevent ovaj nosilac visočkog privrednog razvoja je zainteresovan da bude sponzor RK Bosna.\nDa podsjetimo Prevent je i ranijih godina imao određeni marketinški interes preko RK Bosna ( vjerovatno je osjećao i društvenu odgovornost prema zajednici u kojoj radi), ali tadašnja Uprava nije prepoznala potrebu sponzoriranja, a ta odluka je kasnije dovela u pitanje goli opstanak kluba. Navodno su se predstavnici nove Uprave kluba i predstavnici Preventa već sastali i razgovarali o ovoj temi, gdje je Prevent iskazao interes i primio ponudu koju već razmatra. Kao prvi korak spominje se i posjeta predstavnika Preventa narednoj utakmici koju Bosna igra protiv Borca u Visokom.


Protest "1 od 5 miliona" : Nišlije svi u Beograd na protest 13. aprila\nPočetak/Društvo/Protest „1 od 5 miliona“ : Nišlije svi u Beograd na protest 13. aprila\nNiške Vesti5. aprila 2019.\nBorko Stefanović, jedan od lidera „Saveza Srbiju“, Željko Stefanović, predsednik sindikata „Sloga“, Savo Manojlović, predsednik Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti Savo Manojlović, na protestu „1 od 5“ miliona pozvali su gradjane Niša da 13. aprila dodju u Beograd na veliki protest.\n„Dodjite 13. aprila u Beograd na „proslavu naše buduće pobede“ . Dodjite da mirnim putem pokažemo Vučiću kako izgleda slobodna Srbija posle četiri meseca protesta“, izjavio je Borko Stefanović.\nOn je rekao da aktuelna vlast svakoga dana laže gradjane Srbije preko kontrolisanih medija.\n„Lažu da gradjani žive u blagostanju, da nikad veće plate nisu bile, a Ana Brnabić laže da su iskorenili siromaštvo u Srbiji. Zašto ne kažu da pokušavaju da prodaju vaše poslove i poslove vaše dece kao najjeftinije u Evropi. Zašto ne kažu da im je vizija da radite za 200 evra dok ne odete u penziju koja će biti mizerna. Zašto vam ne kažu da planiraju da prodaju svaki komad zemlje na kome je izvorište vode arapskim investitorima, da bi oni uzeli deo u svoj džep“, istakao je Stefanović.\nOn je pitao zbog čega vlast ne dodje u Niš i potvrdi da je gradu otela aerodrom da bi ga dala za kusur stranim investitorima.\nStefanović je rekao čak 7.500 radnika u Nišu ne može da naplati svoje zaostale plate\n„Decenijama država duguje plate tim radnicima. Oni dodju u Niš i obećaju da će isplatiti te plate, a ništa nisu ispunili“, istakao je Stefanović.\nPredsednik sindikata „Sloga“ Željko Veselinović rekao je na protestu da je Niš danas sinonim za „kablovsku“, odnosno „šrafovsku“ industriju, a naš predsednik je poručio da će Niš biti „silikonska dolina“.\n„Ovde su se pre 50 godina proizvodili najmoderniji uredjaji televizori i radio aparati u Evropi, a Vučić kaže da će iz Niša izaći kabl. Kako ga nije sramota? Da li je budućnost Srbije da gradjani motaju kablove za 200 ili 250 evra“, istakao je Veselinović.\nOn je rekao da će nakon promene vlasti sav novac koji se duguje radnicima i ratnim veteranima biti isplaćen, jer su ljudi to zaradili.\nPredsednik Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti Savo Manojlović rekao je na protestu da je aktuelna vlast spremna da javne službenike sukobi sa gradjanima, da zavadi patrijarha sa vernicima, sudije sa narodom.\n„Potrebni su im sukobi ne bi li izazvali strah, ne bi li ljudi ostali kod kuće, a oni nastavili da vladaju. Uprkos strahu koji proizvode, u 110 gradova ljudi hrabro koračaju i uzvikuju da žele slobodnu Srbiju“, rekao je Manojlović.\nOn je rekao da aktuelna vlast u svakom gradu krši Ustav.\n„Vi ste grad od koga su uzeli perspektivni aerodrom ne bi li ga oni kontrolisali“, istakao je Manojlović.\nPredstavnici Pokreta mladih „Za Niš bez straha“ rekli su da je njihov jedini zahtev da Aleksandar Vučić što pre da neopozivu ostavku.\nOni su takodje pozvali gradjane Niša da u što većem broju odu u Beograd na protest zakazan za 13. april. Protest „1 od 5 miliona“ u završen je protestnom šetnjom od Trga kralja Milana do Palilulske rampe.\n1 od 5 miliona Borko Stefanović Niš Protest


- U gradu je ovog jutra nešto veća gužva u saobraćaju. Pojačana frekvencija saobraćaja trenutno je u centru grada zbog radova i zatvorenih ulica. U gužvi je ceo potez od Trga republike, preko Dečanske ulice, do Terazijskog tunela, a potom i mosta. Situaciju rano jutros je pogoršao i udes koji se dogodio u tunelu, ali je on relativno brzo raščišćen - rekli su za "Blic" iz Beogradskog taksija.\nSlična situcija je i na Autokomandi ali i na nekim delovima auto-puta, međutim nigde ne postoje ozbiljniji zastoji.\nMSS je upozorio sve vozače na olujni vetar koji može uticati na bezbednost saobraćaja.


Za odmor u ovoj godini 100 000 vaučera - Užicka Republika Press\nZa odmor u ovoj godini 100 000 vaučera\nVlada republike Srbije je budžetom za 2022.godinu za turističke vaučere opredelila 500 miliona dinara, a sredstva su dovoljna za 100.000 vaučera. Pravo na vaučer za odmor u iznosu od pet hiljada dinara imaju lica čija plata je manja od 70.000 dinara, kao i penzioneri i nezaposlena lica koja su na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje.\nVaučeri u vrednosti od pet hiljada dinara mogu koristiti u trajanju od najmanje pet noćenja izvan grada, opštine, odnosno mesta prebivališta ili mesta studiranja korisnika vaučera, sve do 20. novembra 2022. godine.\nPrijave počinju od danas 1. januara 2022. zaključno sa 15. oktobrom 2022. godine, a potencijalni korisnici su u obavezi da na šalterima JP ,,Pošta Srbije” podnesu prijave najkasnije 30 dana pre početka realizacije aranžmana.\nKonzervacija istorijske i turističke destinacije\nRazmenimo udžbenike za narednu školsku godinu\nOdlikovani najzaslužniji Užičani


Studije Slučaja - Quantox Technology\nSlavimo zajedničke pobede\nUspeh naših kiljenata je i naš uspeh. Unapređenjem i osnaživanjem poslovanja - težimo da stvorimo vrednost za sve.\nFK Crvena Zvezda je jedan od najpoznatijih i najuspešnijih fudbalskih klubova u jugoistočnoj Evropi.\nSa već postojećom mobilnom aplikacijom za svoje fanove, odlučili su da je neophodno napraviti potpuno novu, redizajniranu online prodavnicu. Izazov smo prihvatili i, kroz istraživanje, planiranje i zajedničke sastanke, uspeli da dođemo do finalne liste najvažnijih tehničkih karakteristika aplikacije za fanove kluba. To je obuhvatalo i postavljanje slika i video sadržaja na feed-u, kreiranje kviza u okviru kog bi fanovi, kroz niz pitanja, mogli da testiraju svoje poznavanje kluba i sl. Na osnovu tih zahteva, kreirali smo novu aplikaciju koja je zauzela mesto u Top tri besplatne sportske aplikacije na Play Store. Nakon uspešnog pokretanja aplikacije, nastavili smo da radimo na daljim poboljšanjima slušajući i čitajući iskustva korisnika, što je rezultiralo dodatnim interesantnim tehničkim karakteristikama.\nCatena Media je jedna od najbrže rastućih kompanija za generisanje lidova na svetu.\nU skladu sa tim, potreba za angažovanjem programera na njihovim projektima je uvek na visokom nivou. S obzirom da im je bio neophodan veliki broj talentovanih ljudi za razvoj softvera koje nisu imali u internojm timu, potražili su pomoć kroz angažovanje naših stručnjaka i iskusnih programera koji kodiraju koristeći različite programske jezike. Quantox tim je radio na kreiranju weba a uz dodeljene timove koji su radili na održavanju njihovih web platformi, bio je uključen i u implementaciju novih funkcionalnosti i novih tehnologija.\nJedinstveni projekat pokrenut od strane gradske incijative grada Beograda, koja je zatražila pouzdanu kompaniju za realizaciju softverskog rešenja za praćenje odlaganja otpada u realnom vremenu, kao i njegovo upravljanje.\nProjekat je prvenstveno namenjen za firmu Gradska Čistoća, beogradsko preduzeće koja se bavi upravljanjem odlaganja otpada u Beogradu, ali i za dodatnih 10 kompanija koje rukovode različitim vrstama otpada.\nGlavni cilj projekta je da se transportna vozila osposobe za najavljivanje dolaska na glavnu deponiju Vinča, ali i da se omogući identifikacija vrste otpada koju prevoze, težina tereta itd. Naš tim je razvio i Android mobilnu aplikaciju kojom vozači skeniraju QR kod tako da Vinča i/ili drugi učesnici mogu da prate kretanje u realnom vremenu, putem GPS-a.\nResursi Upoznajmo se


Buš tvrdi da ekonomija jaèa - 2004-01-10\nPredsednik Buš je izjavio da na poèetku Nove godine veliki broj firmi investira sredstva i da je više od èetvrt miliona Amerikanaca našlo posao. Stopa nezaposlenosti je sada ispod šest procenata, dok je tokom prošle godine ukupna vrednost deonica na berzi porasla na više od tri biliona dolara. Ranije ekonomske teškoæe predstavljale su potencijalnu politièku opasnost za predsednika u izbornoj godini, pa su se mnogi od njegovih demokratskih rivala usredsredili na gubitak od preko tri miliona radnih mesta od kada je Buš preuzeo kormilo. Ali, kako privreda sada pokazuje znake oporavka, predsednik je prešao u ofanzivu, koristeæi svoje redovno subotnje obraæanje preko radija za iznošenje razlika izmedju njegovog smanjenja poreza i gledišta nekih demokrata, koji kažu da ta smanjenja poveæavaju deficit i da bi ih trebalo zauzdati.\n”Možemo da nastavimo stazom prosperiteta i novih radnih mesta, stazom obeleženom inicijativama za razvoj, koje su smanjile porez na dohodak za 109 miliona amerièkih poreskih obveznika - ili - možemo da promenimo smer poveæavanjem poreza vrednim Amerikancima. Izbor je jasan. Poreske olakšice su ponovo pokrenule ovu privredu i one æe nastaviti da je guraju u tom pravcu,“ rekao je Buš.\nPredsednik Buš je ponovo pozvao Kongres da njegovo smanjenje poreza uèini trajnim, da podstièe slobodnu i pravednu trgovinu, i da donese zakon protiv dosudjivanja prekomernih finansijskih kazni. Zdravlje privrede, obrazovanje i reforma zdravstvenog osiguranja za penzionere verovatno æe biti dominantne teme u ovoj izbornoj godini. Uprkos predsednikovim optimistiènim izjavama, decembarski izveštaj o broju nezaposlenih bio je gori nego što je administracija oèekivala. Ekonomisti kažu da je stopa nezaposlenosti neznatno smanjena samo zbog toga što su mnogi ljudu jednostavno prestali da traže posao.


Sloboda je objavila OČEVU SLIKU i samo napisala "ZNA": Uzvratile su njene sestre i krenula je LAVINA EMOCIJA - Zena.rs\nSloboda Mićalović Ćetković objavila je na Instagramu jednu sliku, jednu reč i to je bilo dovoljno da krene lavina emocija.\nNa slici je njen otac pozorišni i televizijski glumac Dragan Mićalović koji je preminuo 2017. godine.\n"Zna", napisala je glumica pored slike.\nA post shared by Sloboda (@sloboda_micalovic_boba) on Dec 9, 2018 at 10:05am PST\nOglasila se njena mlađa sestra Dragana Mićalović koja je napisala: "Zna, volim te", a zatim i najstarija Mirjana Mićalović koja je dodala: "Zna, Bojka. Zna. Najbolji i najlepši tata na svetu. Uh, bre, koliko nedostaje".\nNa Slobodinu objavu i reakcije njenih sestara niko nije ostao ravnodušan, a među onima koji su odreagovali bila je i dizajnerka Verica Rakočević Kuzmančević koja je rekla: "Moj lepi brat".\nVest o smrti našeg glumca ispraćena je sa ogromnom setom, a Sloboda koja briljira kao Simka Katić u seriji "Koreni" čuva uspomenu na oca, najboljeg i najlepšeg na svetu.


Najlepše lokacije za venčanje u Srbiji 💕 vencanja\nKucnuo je čas da svoj život započnete ruku pod ruku sa voljenom osobom, da zaplivate bračnim vodama bez pojasa za spasavanje i da ozvaničite svoju ljubav proslavom za sve bliske i drage ljude. Ovaj poseban trenutak želite da obeležite na posebnom mestu - negde u zagrljaju prirode naše zemlje Srbije.\nNaravno, govorimo o venčanju, i to ne o bilo kakvom, već o onom koje možete organizovati na nekim od najlepših lokacija u Srbiji. Ukoliko se opredelite za bajkoviti zeleni pejzaž, pripremili smo lokacije koje će vam mogu pružiti savršen ugođaj za vaš najvažniji dan.\nEvo naših predloga koje bi trebalo da uzmete u razmatranje ukoliko želite da organizujete nezaboravno venčanje.\nFruška gora i Vrdnik - bajkovito venčanje\nIzdignuta iznad beskonačne ravnice, Fruška gora je pravi dragulj vojvođanskog turizma, kome se uvek rado vraćaju stari i dolaze novi turisti. To i ne čudi s obzirom na sve raskošne osobenosti njene prirode, koje su učinile da bude proglašena nacionalnim parkom.\nSve više ljudi prepoznaje njen potencijal da na otvorenom prostoru ugosti sve zvanice važnih događaja i proslava, a kao posebno interesantne lokacije ističu se Iriški venac, Andrevlje, Borkovac i Popovac, izletišta koja su provereno dobar izbor za relaksaciju na Fruškoj Gori, a koja ujedno mogu biti i odlično mesto za proslavu davanja bračnih zaveta.\nJoš kada se uzme u obzir da se u ovom delu Srbije nalaze pravi mali hramovi vina, kojima možete nazdraviti početak novog poglavlja u svom životu, nema sumnje da je reč o idealnoj lokaciji za proslavu ljubavi.\nVrdnik je takođe odlična ideja da imate bajkovito venčanje, a smeštaj u Vrdniku može biti savršen izbor da se odmorite nakon proslave i provedete nekoliko nezaboravnih dana uživajući u svim njegovim lepotama. Vrdnik ima banju koja ga čini jednom od najatraktivnijih destinacija severne Srbije, a sadrži i brojne druge znamenitosti koje vredi posetiti.\nSrebrno jezero - romantika pored jezera\nNaša zemlja nema more, kao što je slučaj sa zemljama iz okruženja, tako da venčanje na peščanim plažama uz zvuke talasa čini se da ipak ostaje scena rezervisana samo za filmske scenarije.\nMeđutim, Srbija ima nekoliko svojih ‘malih mora’, među kojima je možda i najpoznatije Srebrno jezero. Nalazi se u širokoj maloj dolini Dunava i pruža osećaj ušuškanosti, a ujedno i čini da zaboravite da niste zaista pored mora.\nCentar svih dešavanja predstavlja šetalište, na kom se nalazi mnoštvo ugostiteljskih objekata koji imaju terase na kojima možete proslaviti svoj najlepši dan, gosteći se raznim srpskim specijalitetima.\nUkoliko ste ljubitelj egzotičnog odmora u prirodi i želite da vaše venčanje i dani medenog meseca prođu na autentičan način, možete iznajmiti kamp prikolicu ili šator i nakon venčanja provesti neko vreme okruženi veličanstvenom prirodom koja čini Srebrno jezero tako popularnom destinacijom za turiste.\nVenčanje na obali reke - “gde Dunav ljubi nebo”\nI Dunav je to čuveno srpsko more - iako protiče kroz nekoliko zemalja, njegov najduži deo je upravo u našoj zemlji, što čini da se duž njegovog toka nađu brojna prelepa mesta za proslavu venčanja i drugih važnih datuma.\nI Beograd leži na obalama ove fascinantne reke, tako da su splavovi na Dunavu omiljena mladenačka lokacija za venčanje u delu godine kada je vreme lepo i prijatno za boravak napolju.\nVećina splavova ima i zatvoreni deo, u koji se možete skloniti ako vas neprijatno iznenadi kiša, jak vetar ili neka druga vremenska nepogoda, te će vaša proslava i dalje ostati posebna i neće je pokvariti faktori na koje baš i nemamo uticaja.\nI urbano i okruženo prirodom - venčanje na otvorenom u gradskoj sredini\nPored pomenutih splavova, postoji još mnogo drugih objekata namenjenih proslavama na otvorenom, a nalaze se u Beogradu i Novom Sadu, ali takva mesta postoje i u drugim gradovima Srbije (Sremski Karlovci, Zrenjanin, Topola, Inđija itd).\nProslave venčanja na otvorenom u Beogradu\nOvde bismo izvojili prostor Gabbiano Yachting Cluba, elegantnog i modernog restorana sa baštom i očaravajućim pogledom na reku. Možete pozvati svega nekoliko desetina ljudi, ukoliko ste ljubitelji malih proslava, ili ići do 250 zvanica, ukoliko želite da slavite u širem krugu ljudi.\nProslave venčanja na otvorenom u Novom Sadu\nAko je po nečemu poznat Novi Sad, kao i gradovi u njegovom okruženju, onda su to salaši. Posebno je zanimljiv Salaš 137 na Čeneju, gde možete napraviti proslavu uživajući u upečatljivoj atmosferi salaša i lokalnoj muzici.\nEtno kompleks Vrdnička kula, poznato po čistom vazduhu, mirisu lipove i borove šume koje okružuju ovo naselje, takođe je savršen izbor za venčanje na otvorenom. Sa kule se pruža veličanstven pogled na celo naselje i obronke Fruške gore, što daje naročitu draž ovom kompleksu, a tu je i vinski podrum, mali hram vina koji može ugostiti do 130 ljudi.\nNadamo se da su vam svi predlozi bili inspirativni i da će vam olakšati potragu za idealnim mestom za proslavu najvažnijeg dana u vašem životu, te da ćete se i vi i vaši gosti provesti nezaboravno i dugo pamtiti taj poseban dan!\nROMANTIČNO MESTO ZA VENČANJE PO OBIČAJIMA TRADICIJE


Za podršku razvoju projekatau okviru Dunavskog transnacionalnog programa 1,5 miliona eura - Vijesti.me\nFINANSIRAĆE RAZLIČITI DONATORI\nZa podršku razvoju projekatau okviru Dunavskog transnacionalnog programa 1,5 miliona eura\n„Krajnji rok za dostavljanje projektnih predloga je 7. decembar, a svi projekti moraju imaju izražen transnacionalni karakter“, saopštili su iz Ministarstva\nSa Info dana\nKroz Instrument za podršku u okviru Dunavskog transnacionalnog programa biće opredijeljeno 1,5 miliona eura za pripremu projekata koje će finansirati različiti donatori, saopšteno je na Info danu koji je organizovalo Ministarstvo evropskih poslova.\nPredstavnici Ministarstva kazali su da će u prvom pozivu tog Instrumenta biti podržano najviše 36 projekata, vrijednosti do 50 hiljada eura, koji doprinose sprovođenju Strategije EU za Dunavski region.\n„Krajnji rok za dostavljanje projektnih predloga je 7. decembar, a svi projekti moraju imaju izražen transnacionalni karakter“, saopštili su iz Ministarstva.\nGeneralna direktorica za evropske fondove u MEP-u Ivana Glišević Đurović istakla je da će Instrument omogućiti pružanje finansijske podrške za razvoj kompleksnih, strateških projekata transnacionalnog karaktera koji će doprinijeti ostvarenju ciljeva Dunavske strategije i ciljeva Dunavskog transnacionalnog programa.\nOna je podsjetila da su crnogorski korisnici, učešćem u osam projekata tokom prvog poziva u okviru Dunavskog programa, ostvarili podršku od 720 hiljada eura.\nGlišević Đurović je kazala da očekuje da će rezultati drugog poziva, koji je u fazi evaluacije, pokazati još značajnije učešće partnera iz Crne Gore, kako u pogledu finansijske podrške, tako i kada je riječ o njihovoj odgovornosti i angažmanu u sprovođenju projektnih aktivnosti.\nKako je saopšteno iz Ministarstva, Info danu, koji je održan u EU Info Centru, prisustvovalo je više od pedeset predstavnika državnih i lokalnih institucija i organizacija civilnog sektora.\n„Učesnici skupa su informisani o tematskim ciljevima i prioritetima, kao i o pravilima za podnošenje predloga projekata u okviru ovog poziva, a bilo je riječi i o evropskim fondovima i drugim finansijskim instrumentima za podršku projekata u Dunavskom regionu“, kaže se u saopštenju.\nRADNI RUČAK SA AMBASADORIMA DRŽAVA ČLANICA EU\nRadulović: Ispunjene sve obaveze u poglavlju 27, u životnu sredinu uloženo više od 200 miliona eura


Septembarski ukusi danas i sutra u AVIV PARKU! - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nIlustracija: Najmlađi članovi porodice Dimitrijević, iz sela Popučke, kod Valjeva Milica Lukić\nSeptembarski ukusi danas i sutra u AVIV PARKU! Истакнут\nАутор Goran Djakovic sep 23, 2017\nsajam septembarskog ukusa\nПрочитано 2132 пута\nOd slanog do slatkog, spremili su proizvođači iz raznih krajeva Srbije, za dvodnevnu, i već dobro poznatu manifestaciju Sajam septembarskog ukusa, koja će se održati danas i sutra, u AVIV PARKU na Zvezdari. Ova manifestacija promoviše pre svega domaću hranu, i tradicionalno privlači veliku pažnju posetilaca. Do sada se na ovim sajmovima predstavilo više od 300 izlagača iz raznih krajeva Srbije.\nSvoje proizvode izložila su domaćinstva, koja se bave preradom voća i povrća, zatim pripremanjem zimnice na tradicionalan način, proizvodnjom voćnih sokova, džemova, marmelada...\nSvako ko se ovog vikenda nađe u AVIV PARKU, moći će da kupi zimnicu po veoma pristupačnim cenama.\nKako nam je juče i kalendarski stigla jesen, vredne ruke domaćica iz različitih krajeva naše zemlje, pripremile su zimnicu, džemove, marmelade, slatka, kompote...\nI ovog puta, Belgrader sir, sa specifičnom aromom i tajnom recepturom, zaintrigirao je svakog prolaznika da degustira ovaj proizvod, sa različitim dodacima i specifičnim ukusima. Kako nam je naveo Ivan, predstavnik Mlekare Pocerski Metković, čija je osnovna delatnost proizvodnja Belgrader sira, kada jednom probate ovaj proizvod, sigurno je da ćete poželeti još.\nPo prvi put na našim manifestacijama, na jednom od štandova, našli su se i OVSI krekeri, posne slane grickalice, na bazi ovsenih pahuljica, koji su nastali u okviru porodične proizvodnje. Ovi proizvodi, mogu se konzumirati umesto hleba i dvopeka, uz jogurt, čašu vina, kriglu piva, sa različitim namazima…\nPored različitih ukusa i degustiranja, Aleksandar Mojić, sertifikovani zanatlija, na jednom od štandova, izložio je ukrasne sveće, koje su proizvod voskarske tradicije, koja datira iz Rusije od 16. veka. Kako nam je naveo Aleksandar, sveće su odlične za pravljenje prijatnog i ugodnog ambijenta, poklon za rođendane i slave, kao i za dekoraciju ugostiteljskih objekata. Nešto opširnije o ukrasnim svećama, kako se prave i gde ih možete naručiti, možete doći do AVIV PARKA i saznati lično od gospodina Aleksandra, kao i u našem Agrobiznis magazinu za mesec septembar, koji možete nabaviti na svim kioscima.\nUkrasne sveće Mojić\nGazdinstvo Dimitrijević, iz sela Popučke kod Valjeva, bavi se proizvodnjom zimnice. U svojoj ponudi imaju ljutenicu, peglanu papriku i papriku sa renom. Glavni proizvod porodice Dimitrijević je ajvar od pečene čiste paprike. Na gazdinstvu Dimitrijević, radi njih sedmoro, a pored svega, zanimljivo je i to, da su deca uključena u porodični biznis, pored svih obaveza u školi.\nNajmlađi članovi porodice Dimitrijević\nGaleriju sa fotografijama pogledajte na linku:\nПоследњи пут измењено subota, 23 septembar 2017 11:38\nBolji putevi olakšavaju rad ratarima ove opštine\tDa li ste probali kisele lubenice?\njan 05, 2018 81952 Teška\nnov 10, 2016 69065 Obnovljivi izvori energije (OIE)\nokt 31, 2016 68325 Ekologija zemljišta\nmar 21, 2018 35532 Šumarstvo\napr 20, 2018 31170 Ovčarstvo\nfeb 17, 2020 21087 Laka\nnov 17, 2017 19748 Pčelarstvo