Ovaj, 56. duel Novaka Đokovića i Rafaela Nadal bio je i više od igre. U trenutku kada su dva tenisera trebala da izađu na teren trijumf bi Srbinu doneo 18. grend slem trofej, nastavak niza bez poraza u ovom sezoni (ne računajući diskvalifikaciju sa US Opena) i ulazak u istoriji kao prvi čovek koji je uspeo dva puta da savlada Nadala na "njegovom turniru".\nSa druge strane, Nadal je jurio 20. grend slem titulu (13. u Parizu!), jubilarnu stotu pobedu na Rolan Garosu i nastavak savršenog učinka u finalima ovog turnira.\nIpak, i pre finala je bilo poznato da će kako god se završio meč Srbin uvećati prednost u odnosu na Španca na ATP listi.\nKako će od sutra izgledati ATP lista?\nS obzirom na promenjeni sistem bodovanja znalo se da Rafa svoj učinak ove godine ne može da popravi, tačnije pobedi ili izgubio pisalo bi mu se u svakom slučaju 2.000 bodova koliko su mu zagarantovani zbog titule koju je osvojio pre nešto više od godinu dana.\nSa druge strane, Đoković je već bio u plusu. Prvo, pogledajmo kako je izgledala ATP lista pre turnira.\nATP lista pre Rolan Garosa 2020. godine:\n1. Novak Đoković 11.260\n6. Stefanos Cicipas 5.385\n8. Mateo Beretini 3.030\n9. Gael Monfils 2.860\n10. Roberto Bautista Agut 2.665\nS obzirom na to Novak je pre turnira imao garantovanih 720 bodova koliko je osvojio prošle godine (nisu mogli da budu obrisani zbog promenjenog rangiranja) jer je prošle sezone završio takmičenje u ovoj fazi takmičenja porazom od Dominika Tima.\nĐoković je tako popravio učinak u odnosu na Nadala za 480 bodova (učešće u finalu donosi 1.200 bodova), pa će na rang listi od ponedeljka imati 11.740 bodova, dok će Rafa ostati na 9.850.\nNažalost, Srbin nije uspeo da napravi podvig u Parizu koji su svi navijači priželjkivali, ali je pokazao da i te kako može da igra sa Rafaelom na šljaci. Ostao je na jednoj grend slem tituli na ovom turniru koju je osvojio 2016. godine.\nUŽIVO, SRBIJA - MAĐARSKA Iz minuta u minut\nVIDEO: Put Nadala i Đokovića do finala Rolan Garosa\nPut Nadala i Đokovića do finala Rolan Garosa


ĆERKA JE NAGOVARA DA ODE POD NOŽ: Vesna Zmijanac odlučila da dovede izgled do savršenstva : Nadlanu.com\nObjavljeno 7. dec 2019. / 22:00:34\nVesna Zmijanac počela je da posećuje nutricionistu, čije će savete revnosno slušati kako bi do marta smršala 15 kilograma, kada je zakazala solistički koncert u Beogradu, a spremna je i da ponovo uradi fejslifiting!\nU ovoj akciji ima podršku ćerke Nikolije Jovanović. Zasad joj odlično ide, mada tek dve nedelje odlazi po savete kod nutricioniste.\n- O tome još razmišlja jer smatra da to može još da sačeka. Ali Nikolija je ubeđuje, možda i popusti - dodao je sagovornik.\ndijetafejsliftingnikolija jovanovićsolistički koncertTOPvesna zmijanac


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: EU oštro osudila jednostrane poteze Turske\n27. 07. 2021. 22:17 >> 22:31 0\nU VEZI GRADA VAROŠA\nEvropska unija oštro osuđuje jednostrane poteze Turske i neprihvatljive najave njenog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana i lidera kiparskih Turaka o ponovnom otvaranju grada Varoša na Kipru, izjavio je danas šef evropske diplomatije Žozep Borel.\nBorel je naveo da EU pozdravlja izjavu predsjednika Savjeta bezbjednosti UN od 23. jula, naročito osudu i izraz dubokog žaljenja tog tijela zbog jednostranih turskih poteza u Varoši koji su u suprotnosti sa njegovim prethodnim rezolucijama.\nErdogan i drugi zvaničnici Turske i kiparskih Turaka najavili su 20. jula ponovno otvaranje Varoše, napuštenog turističkog grada kiparskih Grka, koji se nalazi na dijelu ostrva pod turskom okupacijom.\n"EU se i dalje rukovodi relevantnim rezolucijama Savjeta bezbjednosti UN u vezi sa Varošom, koje pokušaje naseljavanja bilo kog njenog dijela ljudima koji nisu njeni stanovnici smatraju nedopustivim, i koje pozivaju na stavljanje te oblasti pod upravu Ujedinjenih nacija. Ne bi trebalo preduzimati bilo kakve poteze u vezi sa Varošom koje nisu u skladu sa tim rezolucijama", naveo je Borel.\nOn je dodao da "puno poštovanje i primena rezolucija Savjeta bezbjednosti UN takođe zahtijevaju momentalni prekid ograničenja slobode kretanja pripadnika Mirovnih snaga UN na Kipru (UNFICYP) na području Varoše".\n"EU ostaje potpuno posvećena sveobuhvatnom rješenju kiparskog problema po modelu federacije dve političke jednake zone i zajednice, u skladu sa relevantnim rezolucijama Savjeta bezbjednosti UN i principima na kojima je EU osnovana", naveo je Borel.\nTurska Evropska unija Žozep Borel\nI u Turskoj protesti: Želimo da živimo slobodno\nBorel: EU će zajedno sa SAD nastaviti borbu protiv terorizma


Premijer Federacije BiH sa predstavnicima Microsfta BiH\nPremijer Federacije BiH dr. Nedžad Branković sastao se danas sa predstavnicima Microsofta BiH sa kojima je razgovarao o implementaciji globalne inicijative „Partners in learning“ (Saradnici u učenju). Cilj te inicijative je da osnovne i srednje škole u našoj zemlji što lakše dođu do tehnologija, uvedu inovativne pristupe u pedagogiji i profesionalnom usavršavanju nastavničkog kadra, te, putem obrazovanja potpomognutog modernim tehnologijama, pripreme učenike za izazove koje donosi budućnost. U razvoj tog programa Microsoft BiH planira da u narednih pet godina uloži preko 520 hiljada američkih dolara.\nPremijer Branković kazao je kako je inicijativa Microsofta BiH dobrodošla, te dodao da je Vlada FBiH spremna da je inkorporira u cjeloviti informatizacijski program Vlade kojeg uskoro treba da pripremi federalno ministarstvo prometa i komunikacija. Izrazio je uvjerenje da će inicijativa Microsofta biti uspješna. To je, istakao je Branković, u interesu Vlade FBiH koja prepoznaje potrebu za poboljšanjem pristupa i korištenja tehnologija za informisanje i komunikaciju, ne samo u školama, nego i u drugim segmentima društva.


Krvave borbe za Beograd prekretnica i istorijski simbol (video) - 19.10.2019, Sputnik Srbija\nOperacija oslobađanja Beograda, čija se 75. godišnjica obeležava ovog vikenda, bila je najmasovnija vojna operacija izvedena tokom Drugog svetskog rata na... 19.10.2019, Sputnik Srbija\nradio, sputnjik intervju, multimedija, video, analize i mišljenja\n07:00 19.10.2019 (Osveženo: 07:02 19.10.2019)\n© Foto : SUBNOR SrbijaCrvenoarmejci u kratkom predahu na beogradskim ulicama.\nPovodom godišnjice, u subotu i nedelju biće upriličen niz manifestacija, a centralna je Prikaz sposobnosti Vojske Srbije „Sloboda 2019“ na aerodromu u Batajnici, kome će prisustvovati i ruski premijer Dmitrij Medvedev. Na prikazu će, kako je najavljeno, učestvovati više od 2.400 pripadnika Vojske Srbije, 100 borbenih i neborbenih vozila i sistema i oko 25 vazduhoplova.\nDatum oslobođenja Beograda bio je dugo po strani, a prvo veliko obeležavanje desilo se 2009, kada je u Beograd došao takođe Dmitrij Medvedev, tada u svojstvu predsednika Rusije, podseća profesor Filozofskog fakulteta dr Aleksandar Životić.\nTo je, ističe, bio trenutak kada je sećanje na oslobođenje Beograda bilo podignuto na viši nivo, a ta prilika je iskorišćena i za jačanje srpsko-ruskih odnosa i postizanje niza aranžmana u oblasti privrede.\nSa istorijskog aspekta, oslobođenje Beograda je, kako kaže profesor Životić, bitan istorijski simbol i odlučujuća faza rata na Balkanu iz više razloga: ne samo da je oslobođena jugoslovenska prestonica, već je i određena sudbina posleratne jugoslovenske države.\n© Foto : SUBNOR SrbijaPrizor iz Ulice kneza Miloša neposredno po završetku borbi oko bloka zgrada ministarstava.\nPrizor iz Ulice kneza Miloša neposredno po završetku borbi oko bloka zgrada ministarstava.\n„Bilo je jasno da je posle dolaska Vrhovnog štaba NOVJ i centralnih institucija u Beograd to realan politički faktor na koji se mora računati u budućnosti. Sovjetski Savez je istovremeno na taj način fundirao svoj budući uticaj ovde, jer je sama pojava Crvene armije značila prevlast jednog pokreta i najavu novog oblika društvenog uređenja“, objašnjava Životić u emisiji „Sputnjik intervju“.\nDogovor Broza i Staljina\nOn podseća da je operaciji prethodio odlazak maršala Josipa Broza tajnim kanalima u Moskvu, gde je u razgovoru sa Staljinom postigao sporazum o ulasku Crvene armije na prostor Jugoslavije. To je, objašnjava istoričar, bio važan trenutak ne samo u pogledu završnice antifašističke borbe, nego i trenutak koji je definitivno rešio ishod građanskog rata na prostoru Jugoslavije.\nCrvena armija kao nesumnjivi saveznik partizanskog pokreta pojavila se kao realni faktor na terenu i to sa moćnom tehnikom. Životić precizira da su borbe vodili Treći i Drugi ukrajinski front što, kako dodaje, nema veze sa sastavom jedinica, kako su pokušali da predstave neki ukrajinski zvaničnici, nego sa lokacijom na kom je Front formiran. S partizanske strane borile su se jednice koje su došle iz Sandžaka i Bosne i spojile se s Crvenom armijom.\nPrema podacima istoričara, u oslobađanju Beograda učestvovalo je oko 80.000 boraca NOVJ i Crvene armije i oko 55.000 vojnika Vermahta.\nNemačka vojska je, podseća Životić, tada već bila načeta s obzirom na poraze koje je doživela pre toga. Međutim, iako je trpela ogromne gubitke i na Istočnom frontu već bila poražena, i te kako se dobro držala.\n„Same borbe na prostoru Srbije su bile vrlo krvave, naročito kad je u pitanju Beograd koji je sa nemačke strane bio proglašen za tvrđavu i koji je kao važan saobraćajni i komunikacioni čvor trebalo da bude branjen u sklopu operacije izvlačenja nemačkih snaga sa Balkana. Padom Beograda oni su bili prinuđeni da izvlače glavninu svojih snaga sa prostora Grčke nepovoljnijim pravcima odstupanja, što se odrazilo na kasnija dešavanja“, kaže ovaj istoričar. On dodaje da su Nemci nakon gubitka Beograda tokom zime 1944. na 1945. ipak uspeli da stabilizuju front na prostoru Srema i delom na prostoru Bosne, što je nakon oslobođenja Beograda postalo opet krvavo poprište.\nTragična sudbina Ždanova\nŽivotić podseća i na ulogu koju su u operaciji oslobađanja Beograda imale sovjetske vojskovođe Fjodor Tolbuhin i Vladimir Ždanov, koji je imao oreol oslobodioca Beograda i važio za hrabrog i iskusnog komandanta, da bi 20 godina kasnije, kada je dolazio na godišnjicu oslobođenja, i poginuo kod Avale, gde se srušio njegov avion.\nKako kaže, drago mu je da Tolbuhin i Ždanov imaju ulice u Beogradu, što je još jedna potvrda da u Srbiji nema osporavanja doprinosa Crvene armije oslobođenju od fašizma. Drukčija je situacija u nizu drugih evropskih zemalja, što je, smatra on, posledica aktuelnih političkih dešavanja i odnosa između zapadnoevropskog sveta i Rusije.\n„Drugi aspekt je vezan za teško nasleđe posleratne Evrope naročito na hladnoratovska trvenja i ulogu koji je imao Sovjetski Savez u istočnoj Evropi. To su računi koji ni danas nisu raščišćeni a prenose se i na nešto gde im nije mesto. I treće je vezano za samu prirodu Drugog svetskog rata: Jugoslavija je, naime, od 1941. bila deo antihitlerovske koalicije, imala dva antifašistička pokreta, kao i autentični pokret otpora, iz kog će kasnije proisteći pobeda u revoluciji i poredak koji nije instaliran na sovjetskim tenkovima. Sovjetska pomoć u završnici rata je bila značajna, ali je to pokret koji je bio samostalan. Situacija je bila potpuno drukčija u Bugarskoj, Rumuniji, Mađarskoj...“, objašnjava Životić.\nŽivotić na kraju ističe da je važno ne zaboravljati antifašističke tradicije, jer je pobeda nad fašizmom jedna od glavnih civilizacijskih vertikala na kojima počiva savremeni svet.


Treba li oporezivati robote koji oduzimaju radna mesta ljudima - New York Times\nEvropski parlament 2017. godine odbacio je nacrt zakona koji predlaže razmatranje uvođenja poreza za vlasnike robota, a da se novac prikupljen od poreza iskoristi za finansiranje prekvalifikacije radnika kojima su radna mesta uzele mašine\nPiše: Eduardo Porter / The New York Times International Report\nIlustracija: Endi Rementer\nKada je Bil Gejts pre nekoliko godina izneo ideju da se uvede porez na robote, Lorens Samers, nekadašnji ekonomski savetnik američkog predsednika Baraka Obame, rekao je da je osnivač Majkrosofta “u dubokoj zabludi”.\nKako uopšte definisati robota? A uvođenje dodatnog poreza je siguran način odvođenja zemlje u siromaštvo.\nEvropa je takođe odbacila ideju. Evropski parlament 2017. godine odbacio je nacrt zakona koji predlaže razmatranje uvođenja poreza za vlasnike robota, a da se novac prikupljen od poreza iskoristi za finansiranje prekvalifikacije radnika kojima su radna mesta uzele mašine.\nJužna Koreja, najrobotizovanija zemlja na svetu, uvela je određenu vrstu poreza na robote 2018. godine kada je smanjila poreske olakšice na poslovne investicije u automatizaciju.\nJedan od argumenata za oporezivanje robota je da je vladama potreban novac.\nGlobalni institut Mekinski utvrdio je da poslovi koji su “najpodložniji automatizaciji” u SAD čine 51 odsto aktivnosti u ekonomiji, a vrede 2,7 biliona dolara u platama. Institut procenjuje da bi do 2055. godine polovina današnjih radnih aktivnosti mogla da bude automatizovana, što praktično znači da bi se svake godine ostvarivao gubitak stotina milijardi dolara od poreza.\nU isto vreme, efekti automatizacije podrazumevaće veći pritisak na vladine službe. Broj ljudi kojima bi bila potrebna socijalna pomoć mogao bi da znatno poraste.\nDa bi se u doba robota mogla priuštiti bilo koja vrsta takvih usluga, vlade će morati da pronađu nešto drugo za oporezivanje.\nArgumenti u prilog oporezivanju robota još su snažniji zbog činjenice da se automatizacija uglavnom obavlja ne da bi se poboljšala ekonomska produktivnost, već zato što poresko pravo predviđa automatizaciju.\n“Poreski sistem stimuliše automatizaciju čak i u slučajevima kada ona nije efikasna”, napisali su u svom istraživanju Rajan Abot i Bret Bogenšnajder sa Pravne škole u Britaniji. Oni su uradili analizu poreske politike prema automatizaciji u SAD i drugim bogatim zemljama. “Veliki deo poreskih prihoda sada se zasniva na radnom dohotku, te kompanije izbegavaju porez tako što otpuštaju zaposlene.”\nDaron Asemoglu, ekonomista sa Instituta za tehnologiju u Masačusetsu, objašnjava da automatizacija često ima efekte koji su od upitne vrednosti za sam biznis. Još važnije, on ukazuje da se investiranje u tehnologije dizajnirane da zamene radnike odvija na račun drugih investicija koje bi mogle da pozitivno utiču na produktivnost ljudske radne snage.\nJedan od najmoćnijih razloga što kompanije upošljavaju toliko robota, uprkos upitnosti njihovog sveukupnog doprinosa, jeste i činjenica da je automatizacija subvencionisana. Jednostavno je: robotima nije neophodno plaćati doprinose, te poslodavac sa svakim robotom kog uposli kao zamenu za jednog radnika, uštedi na doprinosima. Poresko pravo, takođe, dopušta američkim kompanijama da koriste “ubrzanu amortizaciju” za kapitalne investicije, što im omogućava da smanje troškove na robotima brže nego što bi mogli da smanje plate radnicima.\nTo znači da eliminisanje poreskih olakšica za robote ne bi štetilo ekonomskom rastu, već bi doprinelo ekonomskoj efikasnosti. Subvencionisanjem kapitalnih investicija, vlada podstiče kompanije da koriste kapital u slučajevima kada one to same ne bi činile.\nKako je profesor Asemoglu to sročio, takvo trošenje na automatizaciju “pretvara se u gubitak produktivnosti”. Štaviše, obuzdavanje entuzijazma kompanija prema robotima moglo bi da ublaži i šire društvene troškove automatizacije, koja je prognala toliko mnogo radnika u neproduktivna zanimanja gde je i dalje radna snaga jeftina.\nProfesori Abot i Bogenšnajder predlažu da kompanije sa visokim nivoima automatizacije mogu da automatski umanje amortizaciju iznad određenog praga. Od njih bi, istini za volju, moglo da se zahteva da pokriju porez na platne troškove za radnike kojima je automatizacija uzela posao.\nKompanije koje upošljavaju robote mogle bi da plaćaju i neku vrstu naknade.\nOporezivanje robota u praksi biće po svoj prilici teško. Zahtevaće prvo da definišemo šta su roboti.\nDa li bi se porez na robote odnosio i na mašinski alat?\nIpak, i dalje postoji veliki raskorak između načina na koji poresko pravo tretira ljudsku snagu i načina na koji se odnosi prema automatizaciji. Prazninu bi moglo da popuni smanjenje poreskih subvencija na kapitalne investicije.\nPorez na radnu snagu takođe bi mogao da bude smanjen.\nNema razloga da se subvencionišu investicije čiji je cilj da ukinu radna mesta. Porez na robote naterao bi kompanije da bolje razmisle gde će ih i kada upotrebiti.


Čepurin: Putinova reč kao tvrđava - Sputnjik Srbija\n11:04 02.01.2019 (osveženo 11:33 02.01.2019) Preuzmite kraći link\nPredstojeći susret predsednika Srbije i Rusije, treći za samo devet meseci, biće potvrda uzajamnog poverenja i razumevanja, ali i prilika da se ukaže na potrebu dveju zemalja da štite nacionalne interese u skladu sa svojim potrebama, kaže Čepurin u intervjuu za Tanjug.\nČepurin navodi da će Kosovo biti visoko na agendi razgovora dvojice državnika.\n„Tu imamo izuzetno visok stepen uzajamnog razumevanja, čemu doprinosi kako stalna razmena mišljenja i informacija na osnovu poverenja u bilateralnom formatu, tako i tesna koordinacija napora u međunarodnim strukturama. Rusija će ostati pouzdan partner Srbije“, poručuje Čepurin.\nRuski ambasador kaže da je i pred Rusijom i pred Srbijom grandiozan zadatak ekonomske i socijalne obnove, kao i zadatak definisanja politike efikasne zaštite sopstvenih nacionalnih interesa.\n„Zaštita interesa svojih zemalja, Rusije i Srbije, a ne zadovoljavanje interesa Zapada, to je u suštini filozofija kako ruskog, tako i srpskog rukovodstva“, naglašava on.\nPoseta Vladimira Putina Srbiji je planirana je kao odgovor na poziv predsednika Srbije Aleksandra Vučića, ali i u skladu sa redovnim kontaktima između naših lidera, dodaje Čepurin i najavljuje da će tokom razgovora biti razmotrena aktuelna pitanja bilateralnih odnosa kako bi se našle mogućnosti za proširenje saradnje.\n„Planirano je potpisivanje značajnog broja dokumenata u cilju unapređenja partnerstva Rusije i Srbije u više pravaca prioritetnih za 21. vek“, otkriva ruski ambasador, uveren da će se rusko-srpski odnosi i u budućnosti pozitivno razvijati u svim oblastima, uključujući političke kontakte, privredu, pitanja bezbednosti i odbrane, kulturu, što potpuno odgovara interesima dveju zemalja i naroda.\n„U novogodišnjim čestitkama Vladimira Putina i Sergeja Lavrova ističe se spremnost Rusije da razvija saradnju sa Srbijom u duhu strateškog partnerstva. Poseta predsednika Rusije će dati dobar podsticaj za naredne godine“, naglašava Čepurin.\nNa pitanje kako vidi nagoveštaje da će razgovori Beograda i Prištine biti nastavljeni uz uključivanje velikih sila, među kojima je i Rusija, on kaže da je zvanična Moskva od samog početka učestvovala u rešavanju kosovskog pitanja — na sednicama Saveta bezbednosti UN.\nSednice SB UN, gde se svaka tri meseca razmatra Izveštaj generalnog sekretara UN o situaciji u pokrajini, važna su platforma za razmatranje tog problema, napominje Čepurin.\n„Smatramo kao kontraproduktivne i neprihvatljive poteze sponzora Prištine kojima se podriva ustaljeni raspored i format tih sednica. Ti potezi su već doveli do značajnog slabljenja međunarodne kontrole nad situacijom na KiM i njenog opasnog zaoštravanja“, ocenjuje Čepurin.\nOn tvrdi da će Rusija i dalje čvrsto podržavati Beograd u zaštiti nacionalnih interesa, suvereniteta i teritorijalnog integriteta u skladu sa međunarodnim pravom i Rezolucijom 1244 SB UN, čiji je cilj postizanje političkog rešenja putem pregovora.\nNa pitanje da li misli da je rešenje za kosovski problem na dohvat ruke, kako veruje američki predsednik Donald Tramp, ili je daleko, kako smatra Vučić, Čepurin je uveren da je pronalaženje rešenja još daleko.\nRuski ambasador ističe da ne prestaju pokušaji da se Beogradu nametne priznavanje takozvane „republike Kosovo“, bez obzira na apele srpskog rukovodstva Srbije da se nađe kompromis.\n„Što se Rusije tiče, nastavićemo da pružamo podršku Srbiji koja traži političko rešenje. Rusija je spremna da podrži opciju koja će biti prihvatljiva za Srbiju i srpski narod“, poručuje Čepurin.\nKada je reč o taksama koje je Priština pre mesec dana uvela na robu iz Srbije, ruski ambasador kaže da u Moskvi još ne gube nadu da će zdrav razum na kraju pobediti, te da će Priština i njeni pokrovitelji barem sve vratiti na prethodno stanje.\n„Osećaj svedozvoljenosti, promena tendencija u međunarodnim odnosima u korist Beograda, debakli u međunarodnim organizacijama, odustajanje sve više zemalja od odluke o priznavanju Kosova — sve su to razlozi za revanšističke poteze Prištine“, upozorava on.\nA revanšizam, prema njegovim rečima, nikad nije imao dobre posledice.\n„Jer uvek za svaki otrov pre ili kasnije bude pronađen protivotrov. I zato je za Prištinu bolje da sa Beogradom vodi dijalog“, naglašava Čepurin.\nPovodom informacija da Litvanija ponovo stopira proces pridruživanja Srbije EU zbog spoljne politike Srbije prema Rusiji, Čepurin smatra da ne treba precenjivati ulogu „marginalnih faktora u procesu evropskih integracija“.\nOn dodaje da Moskva uvek otvoreno upozorava da za antiruske sankcije nema nikakvih razloga i da one nanose veliku štetu saradnji na kontinentu.\n„EU je sama sebe saterala u ćošak. Apsurdni su pokušaji da se u to uvuče i Srbija. Što više evropske zemlje budu u mogućnosti da vode samostalnu politiku, to će izlaz iz ove situacije biti vidljiviji“, kaže Čepurin.\nRuski ambasador primećuje da EU, mada je sačuvala određenu privlačnost, nije više ona koja „skida kajmak“ i sada se nalazi u višestrukoj krizi, što Rusiju nimalo ne raduje.\nNa pitanje da li očekuje da pritisak EU za uvođenja sankcija Rusiji neće prestati bez obzira koliko daleko ili blizu bilo članstvo Srbije u EU, on kaže da je teško prognozirati kako će to biti usklađeno sa dinamikom kretanja Srbije ka članstvu u EU.\n„Rokovi za eventualno proširenje EU nisu jasni i uvek se pomeraju. Naravno, važno je voditi računa o tome šta će Srbija dobiti, a šta izgubiti“, zaključuje Čepurin.


Foto: Pixabay | BiH na 9. mjestu u svijetu po riziku od sajber prijetnji\nDragan Sladojević 29.10.2021 09:00\nBANJALUKA, SARAJEVO - Na poražavajućem devetom mjestu u svijetu našla se Bosna i Hercegovina po riziku od sajber prijetnji.\nIstraživanje je radio SEON, kompanija koja se bavi bezbjednošću na internetu, a među njihovim klijentima su najveće svjetske kompanije kojima treba usluga zaštite podataka, uključujući, recimo, avio-kompaniju "AirFrance".\n"Globalni izvještaj o sajber kriminalu: Koje su zemlje najugroženije?" je naziv ovog istraživanja, u kojem je Mjanmar označen kao najmanje bezbjednija država u ovoj oblasti.\nSlijede Kambodža, Honduras, Bolivija, Mongolija, Alžir, Zimbabve, Nikaragva, BiH te Salvador.\nKada je u pitanju Globalni indeks sajber bezbjednosti, Danska je na prvom mjestu, Njemačka na drugom, a Sjedinjene Američke Države na trećem. Slijede Norveška, Velika Britanija, Kanada, Švedska, Australija, Japan, te Nizozemska, koja je na 10. poziciji.\n"Ovo su zemlje u kojima je sajber bezbjednost najjača, a ljudi su najzaštićeniji od sajber kriminala kroz zakonodavstvo i tehnologiju", ističe se u ovom opširnom istraživanju.\nPri samom dnu tabele je BiH, na 86. poziciji, od ukupno 94 zemlje obuhvaćene ovim izvještajem. Time se BiH, dakle, našla u društvu zemalja koje nude najmanju zaštitu od ove vrste kriminala.\n"Ove zemlje imaju veoma slabo zakonodavstvo u vezi sa sajber kriminalom ili ga uopšte nemaju, pa stoga nose najveći rizik za obavljanje transakcija koje uključuju vaše lične podatke", navedeno je u istraživanju.\nInače, iz Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske nedavno su saopštili da u saradnji s Interpolom učestvuju u kampanji #SamoJedanKlik, koja ima za cilj da upozori javnost na ključne taktike današnjih velikih sajber prijetnji, i da upravo samo jedan klik može napraviti veliku razliku u zaštiti vaših računarskih sistema, mreža i ličnih podataka od sajber kriminalaca.\n"Osnovni moto kampanje je da 'kliknemo, dodirnemo ili prevučemo na stotine puta dnevno, često automatski', i ona nastoji podsjetiti javnost da treba da obratimo pažnju na sve naše radnje na mrežama. Ostati na oprezu najbolji je način za sprečavanje ove vrste kriminala i očuvanje našeg sajber prostora", naveli su iz MUP-a Republike Srpske.\nPodsjetimo, početkom oktobra izvedena je velika policijska akcija zbog računarske prevare.\nNaime, pripadnici FUP-a, u saradnji sa MUP-om Srpske, te dva kantonalna MUP-a izveli su ovu akciju na području oba entiteta, a uhapšeno je sedam osoba.\n"Sumnjiče ih da su računarskom prevarom metodama socijalnog inženjeringa i 'phishinga' preuzimali mobilno bankarstvo oštećenih osoba, nakon čega su novac prebacivali na unaprijed pripremljene račune pravnih i fizičkih osoba", saopšteno je iz FUP-a.


Ukidanje sankcija Rusiji pre „bregzita“ - Sputnjik Srbija\n12:53 11 Avgust 2020\nUkidanje sankcija Rusiji pre „bregzita“\n08:39 11.05.2017 Preuzmite kraći link\nStalni predstavnik Rusije pri Evropskoj uniji Vladimir Čižov izjavio je da bi antiruske sankcije mogle da budu ukinute pre zvaničnog izlaska Velike Britanije iz sastava Unije.\n„Hipotetički gledano, Velika Britanija bi nakon ’bregzita‘ mogla da odustane od podrške sankcijama koje je nametnula EU. Međutim, nadam se da će se to pitanje i pre toga rešiti“, rekao je on.\nKako je rekao, „bregzit“ će svakako uticati na Rusiju, budući da se izlaskom Velike Britanije iz sastava Unije menjaju sporazumi o partnerstvu i saradnji koji sada postoje, a samim tim se menja i odnos prema sankcijama.\nUpitan da li će se „bregzit“ zaista i dogoditi, Čižov je naglasio da po svemu sudeći hoće, iako to nikome ništa dobro neće doneti.\nOdnosi između Rusije i EU pogoršani su zbog situacije Donbasu još 2014. godine.\nBregzit, sankcije Rusiji, ukidanje, Vladimir Čižov, EU


Aleksić (NS) : Zaustavimo 'raskopavanje' Srbije koje može da uništi prirodu i zdravlje\nAleksić (NS) : Zaustavimo ‘raskopavanje’ Srbije koje može da uništi prirodu i zdravlje\nNarodna stranka (NS) je danas pozvala druge ogranizacije i grupe gradjana da se zajedno suprostave rudarskom "raskopavanju" Srbije, koje može nepovratno da uništi životnu sredinu i izazove posledice po zdravlje ljudi, upozorivši da se nad Srbijom "nadvila velika opasnost".\n“Ono što se može čuti je da Vlada planira da omogući da Rio Tinto otpočne veliko kopanje litujuma. To nije problem samo za lozničkim kraj i Mačvu, već se ide korak dalje pa sad i neke druge kompanije takodje dobijaju licence za istraživanje litijuma u Srbiji”, rekao je potpredsednik NS Miroslav Aleksić na konferenciji za novinare, nabrajajući mesta gde se planira otvaranje rudnika.\nPo njegovim rečima, potrebnih odgovora vlasti nema “već treba da verujemo na reč Rio Tintu da će sve ostati čisto, da će priroda biti netaknuta, a niko nije rekao koji će se sistemi zaštite koristiti i gde je dosad to bilo u svetu uradjeno u pozitivnom smislu, pa da možemo da pogledamo”.\nPokazujući mapu sa sajta te kompanije, kako je naveo, Aleksić je rekao da se vide lokaliteti gde ona u svetu ima rudnike ili ih je imala, ali “na evropskom kontitentnu jedina lokacija za njen rudnik je u Srbiji”.\n“Zar to nije pitanje – zašto zemlje Evropske unije sa čvstim regulativama nisu do sada krenule u taj, kako nas Vlada uverava, isplativ posao iskopavanja litijuma. Njega ima i u Nemačkoj, Austriji i u drugim zemljama, ali nikom ne pada na pamet da raskopava, uništava svoje reke, vazduh, čitavu ekologiju, već očekuju da ga dobiju s druge strane, kako bi od njega pravili baterije”, rekao je Aleksić.\nOn je rekao da je rudna renta u Srbiji svega tri procenta od ostvarenog prihod kompanije, pa bi Srbija tako dobila šest do sedam miliona evra godišnje, dok je “jedan softver Ministarstvo finansija platilo 60 miliona evra”.\n“Rio Tinto je, kako se meni čini, ozbiljna kompanija koja na svaki mogući način pokušava da udje u one zemlje gde nema sistema i koje su podložne korupciji. Srbija je jedna od retkih zemalja na evropskom kontinentu u kojoj se korupcija razvija kao korov i koji ovaj režim zaliva svakog dana. I za njih je to idaelno tlo, udju i polako korumpiraju i prave ambijent da mogu da ovde rade šta hoće”, rekao je Aleksić.


Apelacioni sud povećao kaznu za ubistvo na 15 godina | podunavlje.info\nBEOGRAD, SMEDEREVSKA PALANKA, SMEDEREVO, 12. novembar 2017 – Apelacioni sud u Beogradu preinačio je prvostepenu presudu i Dalibora Stanojića zbog ubistva Bobana Bogdanovića Dželje (64) u Smederevskoj Palanci poznatijeg po ranijem prezimenu Ališanović, bivšeg bokserskog šampiona, osudio na kaznu zatvora u trajanju od 15 godina, dok je Anđelka Crnjin oslobođena od optužbe za teško ubistvo u saizvršilaštvu. U preostalom nepreinačenom, delu prvostepena presuda je potvrđena, navodi se u saopštenju odluke Apelacionog suda.\nNjih dvoje, da podsetimo, Više tužilaštvo u Smederevu je teretilo da su 4. februara 2016. Bogdanovića mučki pretukli, a potom i zapalili. Zločin je usledio nakon svađe pošto im je Bogdanović saopštio da moraju da napuste njegov stan, u kome su do tada živeli besplatno, jer mu dolazi supruga iz Švajcarske. U optužnici je bilo navedeno da su Bogdanoviću iz džepa uzeli 100 franaka, zaključali vrata i pobegli. Policija ih je uhapsila dva dana kasnije u Novom Bečeju, a od teških povreda, Bogdanović je preminuo 34 dana nakon što je pretučen i zapaljen. U obrazloženju presude Apelacionog suda navedeno je da nema dokaza da je Crnjin znala zašta će Stanojić upotrebiti upaljač koji mu je dala, „jer je on pušač“. Tim upaljačem Stanojić je inače zapalio Bogdanovića, koga je prethodno pretukao.\n“Samo prisustvo okrivljene na mestu izvršenja dela u vreme dok Stanojić zadaje udarce sada pokojnom B.B, bez konkretne radnje, nije dokaz da je ona saizvršilac, niti pomagač u izvršenju dela, jer su predmetnim udarcima nanete lake telesne povrede, koje nisu prouzrokovale smrt pokojnog B. B.”, stoji između ostalog u odluci apelacionog suda.\nPovećanje kazne Stanojiću obrazloženo je njegovim ranijim životom, iskazanom bezobzirnošću prilikom izvršenja dela, jer je uzeo novac od žrtve koja je trpela velike patnje, ostavio ga nemoćnog i povređenog da gori u požaru.\nNa prvom suđenju, pred Višim sudom u Smederevu, u novembru prošle godine Stanojiću je izrečena kazna od 14 godina zatvora, a Anđelki od deset. I tužilaštvo i odbrana su se žalili, a onda je početkom ove godine Apelacioni sud, “zbog bitnih povreda postupka”, predmet vratio na ponovno suđenje. U julu je, veće Višeg suda u Smederevu, prvostepeno Stanojića osudilo na deset, a Anđelku Crnjin na četiri godine zatvora. Na tu presudu i tužilaštvo i odbrana su se opet žalili.\nPodrška deci kroz individualni obrazovni plan\n05/06/2020, 4:17 pm


Potpisan memorandum za izgradnju gondole | KOPAONIK\nPotpisan memorandum za izgradnju gondole\nBy BS 16 februara, 2013 19:54\n„Ovo je prvi veliki projekat privatno – javnog partnerstva u oblasti turizma, jer će kompanija Leitner investirati u gondolu koja će spojiti Brzeće i Kopaonik. Osim toga, ova kompanija će investirati u novu žičaru i nove prateće staze. Ukupna investicija je vredna 25 miliona evra, od čega izgradnja gondole iznosi oko 15 miliona evra. Država će obezbediti zemljište i vodu za veštački sneg, a ostalo će italijanski partneri investirati. Ovo je dobar primer saradnje, jer ćemo na ovaj način razviti nerazvijenu opštinu Brus koja već sada ima hotelske kapacitete, ali očekujemo da se još gradi i otvaraju nova radna mesta“, izjavio je ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić.\nOn je kazao da će razvojem infrastrukture na Kopaoniku ta planina postati dostupnija građanima Srbije i da će smeštaj na toj planini biti jeftiniji. On je dodao da će uz sve to Srbija dobiti do sada najdužu stazu koja će ići od vrha Kopaonika pa do Brusa koja će biti prilagođena svim kategorijama skijaša.\n„Kompanija Leitner je jedna od dve najveće svetske kompanije koje se bave izgradnjom gondola, imaju godišnji promet od 800 miliona evra i sada su prvi put u Srbiji. Procenili su da Kopaonik nudi puno mogućnosti za odmor i rekreaciju i razvoj turizma i sigurni smo da će realizacija ove investicije pokrenuti čitav ovaj kraj“, kazao je Dinkić.\nDinkić je rekao da je ovaj sporazum važan za sektor turizma u Srbiji koji je prošle godine zabeležio prihode od milijardu dolara, od čega su prihodi „Skijališta Srbije“ na Kopaoniku iznosili 3, 5 miliona evra na godišnjem nivou. On je dodao da je cilj da se unapredi turistička i skijaška infrastruktura.\nVršilac dužnosti generalnog direktora JP „Skijallišta Srbije“ Dejan Ljevnaić rekao je danas novinarima da će Kopaonik, izgrađom gondole od Brzeća do tog skijaškog centra, dobiti 15 kilometara novih staza.\nOn je istakao da je ova investicija značajna i sa aspekta letnjeg turizma, jer su ove godine na Kopaoniku urađene biciklističke staze. On je dodao da je protekle letnje sezone na Kopaoniku boravilo oko 9.500 gostiju, a trenutno je na ovoj planini oko 7.000 skijaša.\nPored najavljenih investicija, prema rečima direktora Ljevnaića, ove godine predviđena je izgradnja dva šestoseda, od kojih je jedan na Krčmaru, a osim toga, sve staze će, u saradnji sa kompanijom Leitner AG, biti pokrivene sistemom za veštačko osnežavanje.


Izvor: Sportske.net, 28.Jan.2020, 10:39\nPortugalac optužuje saigrače...\nZa Kristijana Ronalda svi kažu da ne ume da gubi. Portugalac ne prihvata poraze ni kada se igra na treningu, pa nije ni čudo što se razbesneo u svlačionici posle poraza u Napulju. Naime, on je dao sve od sebe, postigao gol, posle meča je bio besan na saigrače, smatra da su potcenili rivala i da se nisu dovoljno trudili.\nOn je bio ironičan u ocenama igre Juventusa, a zanimljivo svi su ćutali. U odsustvu Kjelinija, nema ko ni da mu se suprotstavi, a i nema razloga, izgledalo je na terenu kao da se jedini trudi. Juventus i dalje ima prednost na vrhu, a navijači se nadaju da je u Napulju naučena lekcija, a i da je Ronaldov bes zbog pristupa, učinio svoje, odnosno da će se...


Bajatović: Srbiji potrebna partnerstva sa GE i "Gaspromom"\n04/05/2012 | 10:19\nBajatović: Srbiji potrebna partnerstva sa GE i “Gaspromom”\nSrbiji su potrebna strateška partnerstva sa kompanijama kao što su “General electric” (GE) i “Gasprom”, izjavio je u intervjuu časopisu “CorD” generalni direktor “Srbijagasa” Dušan Bajatović.\nTa partnerstva su kompatibilna i povećavaju vrednost projekata, rekao je Bajatović i dodao da budući da je saradnja na projektu ”Severni tok” bila dobra, ne vidi razlog zašto ona ne bi bila jednako dobra, ako ne i bolja, na projektu ”Južni tok”.\nU tekstu se podseća da je najveća srpska kompanija u sektoru gasa, “Srbijagas”, još od početka 2011. u pregovorima sa jednom od najvećih američkih kompanija, GE, o mogućim ulaganjima u srpski sektor energetike. U planu je da se GE uključi u projekte izgradnje elektrana na gas, većih gasovoda, izgradnju gasovoda “Južni tok” i podzemnih skladišta tog energenta, a pregovori su i dalje u toku.\nNa pitanje časopisa kako u “Srbijagasu” planiraju da pomire Istok i Zapad na teritoriji Srbije, budući da je ta kompanija zavisna od ruskog gasa, a GE je velika američka kompanija, Bajatović je objasnio da oslanjanje na ruske dobavljače ima najviše geografskog i ekonomskog smisla i da je saradnja između Istoka i Zapada u interesu srpskog, ruskog i američkog kapitala.\n“Ne vidim problem u pomirenju Istoka i Zapada. Ovo je poslovni aranžman za kojeg smo svi zainteresovani. Budući da su svi uspešno sarađivali na ”Severnom toku”, ne vidim razloga zašto se to ne bi ponovilo i na projektu ”Južni tok”, rekao je prvi čovek “Srbijagasa”.\nKad je reč o “Južnom toku”, Bajatović je najavio da će izgradnja deonice u Srbiji početi u novembru. On je dodao da Srbija ne samo da učestvuje u tom velikom međunarodnom projektu, već ima i kompaniju koja je lider u tom projektu, što se nije dogodilo u poslednjih 30 godina.\nUradili smo puno konkretnog posla, a malo marketinga, pa ljudi u Srbiji nisu svesni velike ekonomske važnosti tog projekta. To je investicija od 1,7 milijardi evra, što je više od ukupne vrednosti ulaganja u Srbiju tokom 2011. godine, istakao je Bajatović.\nČasopis “CorD” je podsetio na nedavnu najavu generalnog direktora “Srbijagasa” da će cena gasa biti snižena nakon potpisivanja novog međuvladinog sporazuma sa Rusijom, uz pitanje koliko je to realistično s obzirom na rastuće cene energenata.\nBajatović je naveo da je ove godine “Srbijagasu” odobren popust na cenu gasa od 12 odsto, ali je podsetio da se taj energent na srpskom tržištu prodaje po ceni 30 odsto nižoj od uvozne. On je dodao da će, nakon što novi sporazum bude potpisan, “Srbijagasu” biti odobren dodatni popust, ali maloprodajna cena gasa čak ni onda neće pasti jer će i dalje biti niža od uvozne cene\nDobra stvar u vezi ugovora sa “Gaspromom” je što će država sniziti deficit u trgovanju gasom tako što će Rusiji plaćati manje iznose za uvoz, objasnio je Bajatović.\nDuplo skuplja jaja u Francuskoj


Vučinović: Euroatlanstke integracije prioritet | Radio DUX\nNaslovnica /Vučinović: Euroatlanstke integracije prioritet\nNedjelja, 23. listopada 2016. - 14:23\nPolazna osnova za formiranje nove Vlade bit će nastavak euroatlanskih integracija, poručila je predsjednica Hrvatske građanske inicijative (HGI), Marija Vučinović, navodeći da toj stranci na prvom mjestu nisu funkcije, već principijelnost u sprovođenju programa i zacrtanih ciljeva.\nVučinović je podsjetila da će HGI u vezi s formiranjem Vlade prvo razgovarati s predstavnicima manjina, koje su na izborima osigurale parlamentarni status.\nPrema njezinim riječima, s predstavnicima manjina HGI je i do sada imala odličnu suradnju, koja je kvalitetno funkcionirala u prethodne četiri godine.\n„Predstojećeg tjedna imat ćemo razgovore sa kolegama iz Bošnjačke stranke i koalicije Albanci odlučno i vjerujemo da će naša zajednička odluka biti u korist građana i države Crne Gore“, rekla je Vučinović agenciji MINA.\nVučinović je kazala da će jedan od važnih polaznih osnova za formiranje nove Vlade biti dalji nastavak euroatlanskih integracija, koje su stranačko opredjeljenje te partije od njeog osnivanja 2002.\n„Tu su svakako, sigurnost i stabilnost države Crne Gore i nepovredivost njenih granica. Tek nakon toga, možemo govoriti o drugim zahtjevima, naravno, u dogovoru s predstavnicima manjinskih stranaka“, pojasnila je Vučinović.\nOna je istakla da bezbjednost i sigurnost Crne Gore ne smiju biti dovedeni u pitanje na bilo koji način.\nVučinović je rekla da HGI nikada, od svog postojanja, nije i neće u prvi plan isticati svoje vlastite interese.\n„Ali to nikako ne znači da nije sazreo politički trenutak da i HGI, kao legitimni predstavnik autohtone zajednice, ravnopravne sa svim građanima u Crnoj Gori, dobije priliku da u strukturama izvršne i zakonodavne vlasti da još značajniji doprinos“, ocijenila je Vučinović.\nKomentirajući informacije da opozicija predlaže da predstavnici manjinskih partija dobiju premijersko mjesto u slučaju da Vladu formiraju s opozicionim grupacijama, Vučinović je rekla da je HGI odgovoran politički subjekt.\n„Tako da nama na prvom mjestu nisu funkcije, već principijelnost u sprovođenju sopstvenog programa i zacrtanih ciljeva, zbog kojih su nas građani i podržali“, navela je Vučinović.\nOna je poručila da su HGI građani i država Crna Gora na prvom mjestu, i da nikad neće odstupati od principa, koji su neupitni, radi vlastite koristi, a na štetu crnogorskog društva.\n„Crna Gora ima još mnogo posla kako bi ispunila sve neophodne zahtjeve za pristupanje Europskoj uniji i NATO-u i svi odgovorni politički subjekti moraju da pruže snažnu potporu tim procesima u cilju stabilizacije i demokratizacije cijelog društva“, smatra Vučinović.


Džejk Tomas Peterson optužen je za otmicu tinejdžerke Džejmi Klos i ubistvo njenih roditelja u državi Viskonsin u oktobru prošle godine, a tužilaštvo navodi da je on priznao krivicu.\nTužilaštvo je u dokumentima predatim sudu uoči prvog pojavljivanja osumnjičenog navelo da je Peterson (21) priznao zločine posle hapšenja.\nDžejmi Klos (13), koja je pre tri meseca kidnapovana pošto su joj ubijeni roditelji u Viskonsinu, uspela je posle 88 dana zatočeništva da pobegne.\nTALAČKA KRIZA U SAD Naoružani muškarac uleteo u kompaniju za dostavu pošiljki i uzeo dve žene\nPUCNJAVA U SAD Odjeknuo rafal ispred tržnog centra, dve osobe u teškom stanju (VIDEO)\nOna je u četvrtak uspela da pobegne iz kuće u mestu Gordon, stotinak kilometara od rodnog gradića Barona. Prišla je nepoznatoj ženi na ulici koja je šetala psa i ona ju je odvela kod prvog komšije odakle su pozvali policiju.\nNjih dvoje su odmah prepoznali devojčicu jer je njen nestanak izazvao veliku medijsku pažnju, pošto su za njom danima tragali policajci i 1.500 volontera, skoro polovina Barona.\nZa manje od 15 minuta Peterson se našao u zatvoru pošto je policija pronašla njegovo vozilo na osnovu opisa koji je dala devojčica.


Ispred kojih škola se uređuju saobraćajnice -\nIspred kojih škola se uređuju saobraćajnice\n19.09.2018. Ninoslav Miljković Društvo Jedan komentar\nSa početkom školske godine, u okviru redovnog održavanja saobraćajnica, ekipe Preduzeća za puteve Aleksinac postavile su vertikalnu i obeležile horizontalnu signalizaciju na putnim pravcima koji prolaze pored škola u opštini Aleksinac. Ove aktivnosti su finansirane iz opštinskog budžeta.\nJoš značajniji jesu radovi koji se izvode po projektu, pa su na kolovozima pored škola u Žitkovcu, Prćilovici, Trnjanu, Gredetinu i Mozgovu urađene zaštitne ograde i posebne pešačke staze sa odgovarajućom signalizacijom.\nPrema rečima Miloša Miloševića, direktora Preduzeća za puteve i stambeno komunalnu delatnost Aleksinac i člana lokalnog Saveta za bezbednost saobraćaja, tokom naredne godine po projektu će biti urađene saobraćajnice u još pet aleksinačkih naselja. Pošto je projekat za Tešicu već završen, najverovatnije će tamošnji prostor biti uređen početkom sledeće godine, a uređenje zone škole planirano je još u Rutevcu, Nozrini, Vukašinovcu i Katunu. Radovi po projektu finansiraju se budžetskim sredstvima koja pripadaju Savetu za bezebednost saobraćaja u opštini Aleksinac.\nDa nam prostori oko škola mogu biti mnogo lepši, uredniji i bezbedniji pokazuje i primer gredetinske škole. Naš fotoreporter letos je snimio zapušten prostor sa biljkama koje izazivaju alergiju, poput ambrozije, a pre neki dan imali smo prilike da prođemo novoizgrađenom bezbednom pešačkom stazom.\nPrevious Post:„Sport za sve” i u Aleksincu\nNext Post:„Izađi mi na teglu” sutra ispred TIC-e\nGRADIMIR VIDANOVIC kaže:\n20.09.2018. u 11:09


RS: Razgovor o izgradnji mreže autoputeva - Klix.ba\nBiH RS: Razgovor o izgradnji mreže autoputeva\nRS: Razgovor o izgradnji mreže autoputeva\n12.11.2007. u 17:11\nPremijer RS-a Milorad Dodik i ministar saobraćaja i veza Nedeljko Čubrilović razgovarali su danas s načelnicima nekoliko općina u tom bh. entitetu o izgradnji mreže autoputeva u RS-u u dužini od 430 kilometara.\nOvaj projekat, koji bi trebalo da bude završen do 2015. godine, ocjenjen je kao jedan od najvažnijih kako za razvoj lokalnih zajednica tako i tog entiteta.\nJedan dio trase autoputeva trebalo bi da bude na relaciji Novi Grada-Prijedor-Banja Luka-Šamac-Brčko-Bijeljina prema Savi, dok će drugi dio ići pravcem Banja Luka-Mrkonjić-Grad-Šipovo do granice sa entitetskom linijom.\nDodik je na pres-konferenciji precizirao da je današnji sastanak održan kako bi se dogovorili detalji oko finalizacije projekata i sklapanja ugovora, a o finansijskom dijelu i drugim detaljima ugovora će se razgovarati kasnije.\n"Projekat je integralan i u prvoj godini će biti završeno projektovanje i biti riješeni imovinsko-pravni odnosi, jer su do sada stvarali najviše problema", kazao je Dodik i dodao da će taj dio posla koštati između 300 ili 400 miliona eura.\nKada je riječ o saradnji sa zemljama u okruženju u vezi sa zajedničkim projektima izgradnje, on je istaknuo da je sa institucijama Hrvatske dogovorena izgradnja mosta na Savi za koju pedeset posto novca izdvaja Vlada RS-a, a isto toliko hrvatska Vlada.


Vlatko Stefanovski (specijalni gost Vukašin Marković) - ulaznice - Dom omladine Beograda, Velika sala\nVlatko Stefanovski (specijalni gost Vukašin Marković) – ulaznice\nProslavljeni gitarista Vlatko Stefanovski redovan je gost i deo Guitar Art Festivala. Ovog puta na koncertu 3. juna u velikoj sali Doma omladine Beograda pridružiće mu se specijalan gost Vukašin Marković, pevač i trombonista, sa kojim će izvesti popularne gitarske numere u posebnim aranžmanima.\n03 JUN 2021 ČETVRTAK, 20:00\nUlaznice su u prodaji putem prodajne mreže Tickets.rs po ceni od 2.000,00 dinara.\nSvima dobro poznat makedosnski gitarista Vlatko Stefanovski počeo je da svira gitaru sa 13 godina. Osnovao je grupu “Leb i sol” koja je postala jedna od najpopularnijih na sceni bivše Jugoslavije, sa 13 izdatih albuma. Stefanovski je već tada stekao status kultnog gitariste i bio na turnejama širom sveta. U godinama koje su usledile, Stefanovski je napravio vrlo uspešnu solo karijeru.\nGuitar Art Klasika 2 – ulaznice – Dom omladine Beograda


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Skrnavljenje džamije čin fašizma\nRADOVIĆ OCIJENIO 19. 03. 2015. 12:32 >> 12:26 2\nSkrnavljenje džamije čin fašizma\nGrađanska alijansa osudila je danas skrnavljenje fasade džamije u Sutivanu, ocjenjujući da je to "primitivan i neprihvatljiv čin u civilizovanom svijetu".\nKoordinator programa ljudskih prava u GA, Milan Radović, istakao je da takvi postupci predstavljaju klasične oblike fašizma, koji su, u više navrata usmjereni prema pripadnicima islamske religije u Crnoj Gori.\n"I koji nijesu bili adekvatno procesuirani, a kazne su bile ispod zakonskog minimuma. Zato smatramo da ovakvi postupci skrnavljenja predstavljaju nastavak ponašanja iz devedesetih, dobrim dijelom i zato što Crna Gora nikada nije započela ozbiljan i odgovoran proces suočavanja sa prošlošću koji je trebalo da dovede do sankcionisanja svih počinilaca djela sa elementima širenje nacionalne i vjerske mržnje", istakao je Radović.\nZbog razvoja kulture nekažnjivosti u Crnoj Gori, određen broj pojedinaca, sasvim očekivano, nastavlja da produžava fašističku ideologiju započetu devedesetih godina, podsjeća on.\n"Očekujemo od nadležnih organa da sprovedu efikasnu istragu i krivično procesuiraju počinioce ovog nedjela, te najoštrije kazne i jasno pokažu da je fašizam zabranjen oblik ponašanja u Crnoj Gori i da povlači ozbiljne sankcije. U suprotnom, upravo će državni organi snositi punu odgovornost za ovaj, prethodne i buduće incidente sa istom motivacijom. Od bjelopoljske, ali i cjelokupne crnogorske javnosti očekujemo da počinioci ovog djela, kao primitivci budu izopšteni i stavljeni na stub srama", zaključio je Radović.\nMilan Radović Džamija u Sutivanu\nOmogućiti Romima da imaju poslanika\nIma napretka u poštovanju ljudskih prava\n04. 01. 2019. 1\nPokrenuti postupak imenovanja novog saziva\nNeefikasna borba protiv policijske torture\n29. 05. 2018. 2


Nova balistička oprema za "Kobre" – proizvod domaćeg znanja - Izazov\nNova balistička oprema za „Kobre“ – proizvod domaćeg znanja\nRadio-televizija Srbije 24. januara 2020. 15:08\nAleksandar Vulin je u pratnji zamenika načelnika Generalštaba VS general-majora Petra Cvetkovića prisustvovao predstavljanju nove zaštitne balističke opreme pripadnika Bataljona vojne policije specijalne namene "Kobre", saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nVulin je istakao da Ministarstvo odbrane čini sve da pripadnici "Kobri" budu opremljeni u skladu sa najvišim svetskim kriterijumima, da se ne stide ni jedne druge slične jedinice na svetu, da se unapredi i njihov materijalni položaj, kao i da se proces unapređenja njihovih tehničkih potreba privede kraju i neprekidno unapređuje.\n"Pripadnici bataljona su opremljeni svim najsavremenijim što vojna industrija može da ponudi. Posebno sam ponosan što su sva njihova zaštitna oprema i njihove uniforme proizvedene od domaće pameti, od domaćeg znanja. Reč je o ljudima koji se biraju po posebnom principu, posebnom kriterijumu", naglasio je Vulin.\nPrema rečima komandanta bataljona potpukovnika Gorana Colića, u okviru opremanja Vojske Srbije novim naoružanjem i opremom u proteklom periodu i bataljon "Kobri" opremljen je zaštitnom balističkom opremom.\nOprema je domaće proizvodnje, a prema rečima potpukovnika Colića, jedinice slične namene u svetu koriste istu opremu.\nDanašem obilasku u beogradskoj kasarni " General Jovan Mišković" prisustvovali su i rektor Univerziteta odbrane general-potpukovnik Goran Radovanović, načelnik Vojne akademije general-major Bojan Zrnić i načelnik Uprave vojne policije Generalštaba brigadni general Rajko Milovanović.\nOrganizatori: Beogradski maraton može biti odložen ukoliko dodje do širenja…\nVremenska prognoza – 27. februar\nPreminuo Muhamed Filipović\nSaobraćaj se odvija regularno, bez incidenata sa koronavirusom\nUgljanin: SDA izlazi na izbore\nMaria Miloševića policija već drugi dan pušta na slobodu, pa hapsi\nNa tvrđavi u Sutomoru grafit „Srbe na vrbe“, crnogorsko…\nPočinje isplata devizne štednje bivšim štedišama SFRJ, po osnovu…\nIzmena Zakona o katastru, brža dostava rešenja i upis nepokretnosti\nNovi punjači na auto-putevima\nOsuđenici koji su otišli iz niškog zatvora još nisu pronađeni\nOrganizatori: Beogradski maraton može biti odložen ukoliko dodje do…


Ruma: Novi izgled zgrade opštine – RTV Centar Srem\nRuma: Novi izgled zgrade opštine\n28/11/2017 sofija Društvo, Glavno, Ruma 0\nStara zgrada Opštine Ruma uskoro će dobiti sasvim drugačiji izgled. Uklopiće se u ambijent dela Glavne ulice u kojoj se grade stambene zgrade, a veliki broj objekata već ima nove, uređene fasade. Na zgradi se menja stolarija, kompletno se renovira fasada, postavljaju novi oluci.\nRadove je danas obišao Slađan Mančić predsednik Opštine Ruma zajedno sa Dušanom Ljubišićem načelnikom Opštinske uprave. Mančić je prilikom obilaska rekao da će radovi koštati nešto više od dva miliona dinara, a sredstva su obezbeđena iz budžeta. Teško je reći kada se radila ovakva rekonstrukcija, a dok ne bude izgrađena nova zgrada u kojoj će biti sve opštinske službe, ova koja je veoma funkcionalna, za 20-tak dana dobiće daleko lepši izgled.\n„Pored nove stolarije i postavljanja stiropora, radiće se i fasada zgrade i novi oluci. Priča o građenju nove zgrade podrazumevala je napuštanje ove zgrade. Ta priča još uvek nije konačna i dok se nova zgrada ne napravi, ova koja postoji je funkcionalna i odlučili smo da je uredimo. U Glavnoj ulici u Rumi imamo više gradilišta koja se privode kraju tako da će Ruma dobiti jedno novo lice kada je reč o izgledu fasada i zgrada“, rekao je Mančić.\nInđija: Eko kese od članica Udruženja “Vilin salaš” iz Maradika\nRuma: Organizovana tribina „Kroz život bez nasilja“


Dešavanja koja vas ovog maja očekuju u Beogradu - Pozitivne.info\nPredstavljamo 17/04/2015 Naj Vijesti 0\nBeograd8 Indila1 Pako de Lusija1 Viva Vox1 Željko Samardžić1\nOvog maja ćete moći da uživate u nizu zaista lepih i raznovrsnih muzičkih događaja u Beogradu. Mi smo za vas izdvojili one najzanimljivije koje...\nOvog maja ćete moći da uživate u nizu zaista lepih i raznovrsnih muzičkih događaja u Beogradu. Mi smo za vas izdvojili one najzanimljivije koje verujemo da ne želite da propustite.\nMaj će početi veoma interesantno u Kombank Areni. Čuveni hor Viva Vox predvođen dirigentkinjom Jasminom Lorin će 9. maja održati koncert za koji se već zna da će biti neverovatan spektakl. Tom prilikom će ovaj fantastičan hor obeležiti i proslaviti 10 godina rada. Počeli su kao hor, a nešto kasnije su u svoje nastupe ubacili i bitboks kao ritmičku podršku i počeli uglavnom da izvode popularne pesme u sopstvenom aranžmanu bez muzičke podrške. Na našim prostorima i u svetu su postali poznati kada su izveli čuvenu Rammstein-ovu pesmu Du hast. Njihova obrada je ubrzo postala hit kako u našoj zemlji tako i u svetu. Usledili su prepuni koncerti u Sava Centru i to više godina zaredom, zatim i gostovanje na Beer Fest-u i Exitu. Kada je u pitanju njihova svetska turneja, do sada su imali priliku da oduševe publiku u Češkoj, Austriji, Belorusiji, Poljskoj, Kini i mnogim drugim zemljama. Kao najveću čast i omiljeni nastup do sada, izdvajaju koncert u Sali generalne skupštine Ujedinjenih Nacija organizovanog na dan Srpske Nove godine 2013. godine. Tom prilikom su Srbiju predstavili kao kulturni ambasadori i u isto vreme postali jedini srpski sastav i jedan od retkih svetskih muzičkih sastava koji su imali priliku da nastupaju u ovoj dvorani. Sigurni smo da nastup ovog nesvakidašnjeg sastava ne želite da propustite.\nSve ljubitelje lika i dela Paka de Lusije će obradovati vest da će se 13. maja u Velikoj dvorani Sava Centra prikazati veličanstvena hronika njegove karijere. Ovaj sjajni andaluzijski gitarista je preminuo u februaru prošle godine u 66. godini života. Poznat je po tome što je tradicionalnu flamenko muziku uspeo da promoviše širom sveta i učini je zanimljivom i popularnijom širem auditorijumu. Film pokriva šest decenija njegovog života, od trenutka kada je prvi put uzeo gitaru u ruke, pa sve do njegovog poslednjeg albuma pod nazivom Andaluzijska pesma (Canción Andaluz). U njemu ćete moći da vidite isečke iz više intervjua zabeleženih između 2010. i 2014. godine u kojima će vas bliže upoznati sa svojim veličanstvenim muzičkim putovanjem i povezanošću sa flamenkom. U ovom filmu ćete imati prilike i da vidite njegovo karakteristično lice kao i da čujete njegov glas tokom raznih arhivskih snimaka, zabeleženih od njegove najranije mladosti. Moćićete da uživate i u nastupima legendarnih predstavnika flamenka kao što su Sabicas, José Greco, Niño Ricardo i Bambino Camarón. Posebnu notu i emociju filmu daće upravo Pakove kolege koje su ga hvalili kao čoveka i prijatelja, i kao velikog profesionalca, perfekcionistu i kreativca.\nKrajem maja očekuje nas spektakl jedne moderne francuske zvezde za koju ste svi verovatno čuli – spektakl mlade Indile koju je prošle godine proslavio danas već globalni hit “Derniere Danse”. Nastupiće 26.maja u Kombank Areni kao deo novog programskog koncepta Arene, festivala “New Divas” koji za cilj ima promovisanje novih i upečatljivih domaćih i svetskih ženskih vokala.\nIndilin hit “Derniere danse” danas ima više od 187 miliona pregleda na YouTube-u, a kada je tek izašao je ubrzo osvojio prvo mesto na top listama čak u 25 zemalja. Indilina Fаcebook strаnicа je dostiglа 3.8 milionа fanova, a Youtube kаnаl imа preko 810.000 pretplаtnikа. Njeni trenutni aktuelni singlovi su “Tourner Dans Le Vide”, “Love Story” i “S.O.S.”.\nOva sjajna pevačica je rođena 1984. Godine u Parizu kao Adila Sedria. Zanimljivo je i to da pored francuskih, ima i indijskih, kambodžanskih, alžirskih i egipatskih korena. Verovatno su upravo oni zaslužni za primese orijenta u njenom glasu. Do sada se može pohvaliti da je osvojila Evropsku MTV nagradu zа “Nаjboljeg frаncuskog umetnika 2014”, “Victoires de la Musique” i EBBA nаgrаdu zа Frаncusku.\nZa sve ljubitelje domaće muzike će 26. maja u Velikoj dvorani Sava Centra održati koncert Željko Samaržić. Njegova muzička karijera traje još od 1973. godine kada se muzičkoj publici predstavio pesmom “Moja Marija” na jednom banjalučkom festivalu. Njegova karijera je procvetala 1995.godine kada je na Budvanskom festivalu osvojio nagradu za najbolju interpretaciju za danas čuvenu pesmu “Sipajte mi još jedan viski”. Do današnjeg dana je snimio 13 albuma sa tiražom od preko 3 miliona prodatih primeraka, osvojio više oskara popularnosti i mnogih drugih nagrada, a samo neki od hitova koji su ga proslavili su “Grlica”, “Slutim”, “Pokaži mi šta znaš”, “Ljubavnik” i mnoge druge. Do sada je održao koncerte širom regiona, ali i širom Evrope, kao i u Kanadi, Americi, Australiji… Ove godine je pripremio nešto sasvim drugačije – jednu intimnu i akustičnu svirku kojoj verujemo da veliki deo nežnijeg pola neće moći da odoli.\nUkoliko želite da posetite neku od ovih sjajnih manifestacija i potreban vam je smeštaj, na raspolaganju su vam komforni apartmani na Novom Beogradu.


– U parlamentu očekujem da će sve parlamentarne partije iz Republike Srpske biti jedinstvene u nastojanju da potvrdimo ranije utvrđeni stav na sastanku kod predsednika Republike, gde smo rekli da je ovim pređena crvena linija – rekao je Dodik večeras za ATV.\nOn očekuje da će na sutrašnjoj posebnoj sednici Narodne skupštine Republike Srpske biti manifestovati jedinstvo u odbacivanju, kako je rekao, kriminalnog delovanja Ustavnog suda BiH, koji je ranije presuđivao da imovina pripada entitetima, na osnovu čega je i sprovedena privatizacija državne imovine.\nOn je naveo da će novi zakon o Ustavnom sudu, koji bi se uskoro mogao naći u parlamentarnoj proceduri u Sarajevu, sadržiti način izbora sudija iz BiH, te istakao da bi izbor šest domaćih sudija ostao kao i sada, dok bi trojicu iz BiH, koji bi zamenili sadašnje strane sudije, biralo Predsedništvo BiH po sistemu Srbin – Hrvat – Bošnjak i da ih potvrđuje Dom naroda.\nDodik, koji je i predsednik SNSD, najavio da će već u toku iduće sedmice ili one nakon nje, SNSD i HDZ BiH predati u parlament BiH predlog zakona o Ustavnom sudu BiH.\n– Verujem da ćemo to učini zajedno, mi iz SNSD, iz Republike Srpske i HNS, odnosno HDZ, ićemo na parlament. Naravno nema odlike, ako ne glasaju Bošnjaci, ali oni moraju da objasne zašto ne glasaju. Da li ćemo mi prihvatiti tu njihovu argumentaciju zato neće, pa se vratiti u parlament o tome ćemo procenjivati, ali je verovatnije da nećemo prihvatiti i da ćemo se vratiti u Narodnu skupštinu i onda doneti čitav jedan plan koji bi se mogao nazvati RS-egzit – naveo je Dodik i istakao da je i razdruživanje Velike Britanije i EU dobar primer da se sve to može učiniti mirno.\nDodik je naveo da je sadašnji Ustavni sud BiH jedini ustavni sud na svetu koji tako funkcioniše, odnosno ima strane sudije koji odlučuju punih 25 godina.\nDodik je istakao da Republika Srpska ne sme da odustane od legitimne borbe i da u ovoj situaciji mora da pokaže politički karakter.\n- Može da dođe ko god hoće, može da dođe i predsednik SAD Donald Tramp i da traži da odustanemo od ove priče i da pustimo da Ustavni sud funkcioniše ovako. Mi ne smemo to da uradimo - poručio je srpski član Predsedništva BiH.


PREPREKE PRIJEMU U EVROPSKU UNIJU | Institute for War and Peace Reporting\nPREPREKE PRIJEMU U EVROPSKU UNIJU\nZemlje zapadnog Balkana koje kucaju na vrata Evropske unije moraju prevazici brojne probleme da bi postali deo evropske porodice nacija.\nPrijem deset novih clanica u Evropsku uniju 1. maja ove godine, pri cemu ce Bugarska i Rumunija slediti njihov primer 2007. godine, skrece paznju na one koji jos cekaju na uclanjenje.\nKris Paten, komesar za spoljne odnose Evropske unije, izjavio je u maju prosle godine da mapa Evropske unije nece biti kompletna dok se zemlje zapadnog Balkana ne ukljuce, sto je, potom, i potvrdjeno na samitu EU u Solunu sledeceg meseca.\nMada je jasno stavljeno do znanja da je politika Evropske unije podrska zapadnim balkanskim drzavama "u njihovim pripremama za buducu integraciju u evropske strukture i potom clanstvo", pozitivan ishod je, ipak, jos veoma daleko.\nSve balkanske drzave koje zele prijem u Evropsku uniju imaju znacajne prepreke pred sobom koje moraju prevazici. Tokom jugoslovenskih ratova iz devedesetih godina, sve bivse republike, sa izuzetkom Slovenije, stekle su losu reputaciju zbog promovisanja agresivnog nacionalizma koji je dodatno podsticao sukobe i nestabilnost. Ekonomske i politicke posledice ovih ratova jos uvek se osecaju u citavoj regiji.\nHrvatska je najambicioznija od zemalja-kandidata, a njena optimisticka vlada se nada da ce se pridruziti evropskoj porodici nacija zajedno sa Rumunijom i Bugarskom 2007. godine. Hrvatska je takodje prva zemlja koja je podnela zvanicnu kandidatura za clanstvo u februaru prosle godine.\nNakon sto je Evropska komisija objavila pozitivan izvestaj pocetkom ovog meseca, Hrvatska je dobila zeleno svetlo, poznato kao "avis", iz Brisela, za pocetak zvanicnih pregovora o prijemu u Evropsku uniju.\nRanije je prijava Hrvatske za pristupanje Evropskoj uniji bila opterecena pitanjem ratnih zlocina. Medjunarodna zajednica je jasno stavila do znanja da se Hrvatska tesko moze nadati prijemu u Evropsku uniju ukoliko se svi osumnjiceni za ratne zlocine ne izruce Haskom tribunalu.\nVelika Britanija i Holandija su dugo blokirali ratifikaciju Sporazuma o stabilizaciji i asocijaciji, SAA, koji je Hrvatska potpisala 2001. godine, dok se glavni optuzeni za ratne zlocine general Ante Gotovina ne izruci Medjunarodnom sudu u Hagu.\nProslogodisnju izbornu pobedu i formiranje desnicarske koalicine vlade predvodjene Hrvatskom demokratskom zajednicom, HDZ, strankom na cijem je celu nekada bio hrvatski nacionalisticki lider u borbi za nezavisnost, Franjo Tudjman, medjunarodna zajednica je docekala sa oprezom uprkos tvrdnjama da se ova partija, u medjuvremenu, reformisala.\nOno, sto Hrvatsku cini drugacijom u odnosu na nekoliko drugih zemalja zapadnog Balkana, je opste rasireno uverenje u Hrvatskoj da se ona mora pribliziti standardima Evropske unije. Suzana Jasic, direktorica Gonga, nevladine organizacije koja se bavi pitanjima drzavljanstva i demokratizacije, uverena je da hrvatski gradjani zele da zive u demokratskoj drzavi, te da su spremni za promene.\nMakedonija, za razliku od Hrvatske, ulozila je puno napora na diplomatskom frontu, a svoju prijavu za clanstvo u EU predala je 22. marta ove godine, sto je ogroman korak napred za zemlju koja se umalo raspala 2001. godine kada je NATO intervenisao da bi zaustavio sukob izmedju brojcano velike albanske manjine i makedonske vojske. Prema rezultatima nedavnog istrazivanja, javna podrska ulasku Makedonije u Evropsku uniju je veoma velika - skoro 87 odsto. Za razliku od Hrvatske, ova drzava nema otvorenih pitanja sa Medjunarodnim sudom za ratne zlocine u bivsoj Jugoslaviji.\nKljucni izazovi sa kojima se suocava vlada u Skoplju ce biti ekonomski, a malo ko ocekuje da ce se brzo razresiti. Kao sto je to predsednik vlade Branko Crvenkovski rekao kada je podnosio prijavu za clanstvo: "Pred Makedonijom je jos uvek dug i tezak put pre uclanjenja, ali mi znamo da ovaj put nema alternativu."\nSlucaj Srbije-Crne Gore i Bosne i Hercegovine je nesto slozeniji. Osim visokog nivoa animoziteta prema Evropskoj uniji, obe zemlje su opterecene postojanjem komplikovanih politickih i organizacionih struktura koje predstavljaju ozbiljne prepreke sprovodjenju reformi kao preduslova za pocetak pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i asocijaciji, SAA.\nSvojom izjavom da odnosi sa Hagom nisu prioritet srpske vlade premijer Vojislav Kostunica je probudio nove sumnje u iskrenost nastojanja Srbije da se pridruzi Evropskoj uniji. Dok je vlastima i biracima u Hrvatskoj i Makedoniji veoma stalo do unapredjenja medjunarodnih standarda, cini se da je Srbija manje sklona napustanju izolacionisticke i nacionalisticke ideologije.\nProblemi sa ustavnim okvirom su takodje od sustinske vaznosti. Srbija je i dalje u nestabilnoj drzavnoj tvorevini sa Crnom Gorom poznatijoj kao "drzavna zajednica" dve republike. Istovremeno, neizvesnost u vezi sa konacnim statusom Kosova - nominalnom sastavnim delom Srbije, ali u praksi - medjunarodnim protektoratom - verovatno se onemoguciti bilo kakav pomak ka potpisavanju Sporazuma o stabilizaciji i asocijaciji u bliskoj buducnosti.\nIako je vise politicke volje za uspostavljanjem bliskih veza sa Evropom u Bosni i Hercegovini, ciji zvanicnici s puno optimizma pominju 2009. godinu kao moguci datum za prijem u EU, nedavno istrazivanje javnog mnjenja pokazuje da clanstvo u EU nije prioritet za bilo koju od tri etnicke grupe u zemlji.\nKao sto je to slucaj sa Srbijom, mnogi posmatraci smatraju slozenu ustavnu strukturu, te podelu ovlascenja izmedju dva prakticno nezavisna "entiteta" faktorom koji otezava sprovodjenje neophodnih reformi. U nedavno objavljenoj studiji o izvodljivosti se pominje 16 oblasti u kojima se moraju sprovesti promene pre implementacije Sporazuma o stabilizaciji i asocijaciji.\nU teoriji, od prosirenja Evropske unije ce imati koristi i zemlje-clanice i sami kandidati za clanstvo. Proces politicke i ekonomske integracije je vec omogucio narodima u Evropskoj uniji da ostvare zivotne standarde koji su medju najvisima u svetu.\nIpak, balkanske zemlje moraju shvatiti da clanstvo u Evropskoj uniji nece dobiti na tanjiru. Pravo na clanstvo u EU treba zasluziti. Jasno je da ce zemlje koje ulaze sledecu fazu prosirenja EU morati da uloze puno napora da ubede Evropsku uniju kako sirenje na jugoistok kontinenta predstavlja isplativu inversticiju u evropsku buducnost.\nMilena Borden je konsultant za EU-NATO pitanja za Ashbourne Beaver Associates Ltd. Ona predaje na Reding univerzitetu u Engleskoj.


Beta | 01. jun 2020.\nStranka slobode i pravde (SSP) zahtevala je od Regulatornog tela za elektronske medije (REM) da u roku od 24 časa zakaže vanrednu sednicu na kojoj će zabraniti emitovanje najnovijeg predizbornog spota Srpske napredne stranke.\nVučić je kazao da bi mu odluka nadležnih organa da povuče spot bila čudna, „jer bi se to prvi put dogodilo u svetu, a svakako u Srbiji“.\n„A što da se zabrani? Zloupotreba deteta? (…) Oni su imali decu u skoro svim spotovima, ja ću danas da vam izlistam 50 njihovih spotova. Ovde je važno da imate saglasnost roditelja, a mi imamo saglasnost“, rekao je Vučić tokom obilaska gradilišta brze pruge Beograd-Budimpešta u Staroj Pazovi.\nNa pitanje da li je obilazak tog gradilišta primer funkcionerske kampanje, Vučić je odgovorio da nije govorio ni o jednoj političkoj stranci i da „nikada ne govori mimo onoga što uvek govori“.\n„Ako vam je lakše da sebi objasnite da su oni koje medijski podržavate neuspešni zbog toga što ja vodim neku funkcionersku kampanju – ja vam čestitam na tome. Sigurno je u tome najveći problem. Ne u mom radu, marljivosti i rezultatima, već u funkcionerskoj kampanji, a ne u njihovoj nesposobnosti i neradu već zato što su uvek oštećeni“, kazao je Vučić obraćajući se novinaru.\nNaglasio je da je smanjio broj dogadjaja te da ih je dvostruko manje u toku predizborne kampanje.\nTelevizija N1 uputiće tokom dana zvaničan zahtev Regulatornom telu za elektronske medije da da jasno tumačenje pravilnika zato što se u njemu, između ostalog, navodi: „Zabranjeno je koristiti učešće maloletnika u programu u političke svrhe ili na drugi način zloupotrebljavati to učešće“.\nI pokret „Jedan od pet miliona“ zahtevao je danas od nadležnih organa da zabrane emitovanje predizbornog spota SNS zbog, kako su ocenili, zloupotrebe deteta zarad političke promocije.\nI Pokret slobodnih građana ocenio je „da poslednji u nizu promotivnih spotova SNS predstavlja najgrublju zloupotrebu dece u političke svrhe“, i zatražio da se sa tom praksom hitno prestane.\n„Licemerno je i bezobrazno kada o deci govore oni koji su šest puta glasali protiv zakona o lečenju teško bolesne dece, ali i kada o povratku ljudi govore oni koji su za širenje koronavirusa optužili upravo one naše sugrađane koji su se tih dana vratili u Srbiju“, saopštio je PSG.\nKako se navodi u saopštenju „za Pokret slobodnih građana interes i budućnost dece biće prioritet u sprovođenju politike, a ne sredstvo za jeftinu i bezobzirnu propagandu“.\nAleksandar Vučić Predizborna kampanja REM\n← Zloupotrebljeno ime uglednog lista\nČlanica Saveta REM-a Aranđelović: Obustaviti dalje emitovanje predizbornog spota SNS-a →


OSM Televizija - Uhapšen bivši zamjenik pravobranioca Mirko Stojčinović\nUhapšen bivši zamjenik pravobranioca Mirko Stojčinović\nMirko Stojčinović, bivši zamjenik pravobranioca Republike Srpske u Banjaluci, uhapšen je jutros u svojoj kancelariji u zgradi Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove u Banjaluci, potrvđeno je u MUP- u. Stojčinovića su uhapsili inspektori Uprave za organizovani i teški kriminalitet MUP-a Srpske zbog sumnje da je oštetio Grad Banjaluka za višemilionski iznos.\nInspektori MUP-a Srpske jutros su ušli u kancelariju Stojčinovića, u zgradi Republičke uprave za geodetske poslove i lišili ga slobode, a trenutno su u toku pretresi više lokacija koje je osumnjičeni koristio. Istraga se vodi u saradnji sa Republički javnim tužilaštvom.\nStojčinoviću se na teret stavlja krivično djelo zloupotrebe službenog položaja ili ovlašćenja, odnosno da je kao Pravobranilac Republike Srpske, propustio da podnese tužbe ili obavijesti Grad o ishodu pojedinih sudskih sporova čime je drugim licima omogućio sticanje protivpravne imovinske koristi, odnosno da gradsku svojinu upišu kao svoju.\nStojčinovića su uhapsili inspektori Uprave za organizovani i teški kriminalitet MUP-a Srpske zbog sumnje da je oštetio Grad Banjaluka za višemilionski iznos.\nJoš iz iste kategorije: « Otkazani protesti u "Šumama Srpske" Lukač - Imamo oružanu silu da se suprostavimo "rušiteljima" BiH »


Objavljeno u kategoriji Svijet na 12.09.2018 09:03:19\nEvropski parlament oduzima pravo glasa Mađarskoj\nSTRASBOURG, (Patria) - Evropski zastupnici raspravljat će danas o izvještaju o Mađarskoj i mogućem pokretanju članka 7. Ugovora o EU.\nU ekstremnom slučaju, ovaj članak predviđa ukidanje glasačkih prava zemlji koja krši evropske vrijednosti, prenosi Hina.\nEuroparlamentarci su u utorak na plenarnoj sjednici raspravljali o izvještaju o stanju u Mađarskoj koje je podijelilo zastupničke klubove u Evropskom parlamentu, ali i Evropsku narodnu stranku (EPP) kojoj pripada Fidesz mađarskog premijera Viktora Orbana.\nEvropski parlament je u Strasbourgu raspravljao o izvještaju o stanju u Mađarskoj Judith Sargentini iz Kluba zastupnika Zelenih/Evropskog slobodnog saveza koje poziva Evropsko vijeće da "u skladu s članom 7. stavom 1. Ugovora o Evropskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Evropska unija".\n- Evropski ideali vjerske slobode i odvojenosti države i crkve načela su na kojima smo stvorili ljudska prava, ne kršćanska prava, na ovom kontinentu - rekao je čelnik narodnjaka Manfred Weber.\nUdo Bullmann, koji je govorio ispred bloka socijaldemokratskih zastupnika, Orbanovu je vlast nazvao najkorumpiranijom u Evropskoj uniji, te pozvao narodnjake da se jasno odrede spram politike mađarskog čelnika.\nPredsjednik kluba zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu (ALDE) Guy Verhofstadt, kritizirao je u raspravi Orbana i stanje u Mađarskoj. Rekao je da ovakva Mađarska ne bi mogla postati članica Evropske unije te je optužio Orbana da je protiv evropskog projekta.\n- Narodne stranke možda plešu na muziku socijalista i liberala. Nadam se da to u budućnosti neće biti tako, nego da ćemo moći ići svojim putem - ocijenio je mađarski premijer Viktor Orban.\nPrvi potpredsjednik Evropske komisije Frans Timmermans je, u direktnoj raspravi s Orbanom, rekao da Mađarska ne može ignorirati ili kršiti propise koje su potpisali pristupom Evropskoj Uniji.


Đilas: Srpska napredna stranka je političko krilo organizovanog kriminala - Dijalog.net\nNaslovna Politika Đilas: Srpska napredna stranka je političko krilo organizovanog kriminala\nBeograd, 6. decembar 2018. – Lider Saveza za Srbiju (SZS) Dragan Đilas izjavio je da će predsednik države i Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić izgubiti vlast na izborima i, mada, kako je rekao, „ne voli kladionice“, ne misli da je to daleko.\n„Kada smo pravili SZS partneri su mi rekli da nije prirodno da osnivači budu devet organizacija i Dragan Đilas kao pojedinac. Postignut je dogovor da za šest meseci formiram stranku koja će automatski postati jedan od osnivača SZS“, objasnio je Đilas.\n„Moja opcija je levica. Zaista mislim da država mora da bude kontrolor u ekonomiji i da brine o svojim građanima“, rekao je Đilas i naveo da želi da ga pamte po tome što je omogućio nekim mladim ljudima da uđu u politiku.\nNa pitanje o Borisu Tadiću, Saši Jankoviću i Milošu Jovanoviću, Đilas je rekao kako veruje da će neki od njih, „koji sa nama dele iste ideje ili su blizu naših 30 programskih tačaka, postati deo naše zajedničke priče“.\n„U našem društvu dominiraju strah, agresija i mržnja. I to mora da prestane“, rekao je Đilas, koji smatra da je za to Vučić najkrivlji.\nĐilas je pozvao vlast da prestane da deli građane „na one koji su ‘za’ i ‘protiv’ Srbije“, da „širi mržnju i laže narod“.\n„Pobedili ste na izborima i 2012, odnosno mi smo izgubili. Danas kad vidim ko je sve bio u DS i gde su ti ljudi, moj odgovor je da je narod bolje video šta se dešavalo u Srbiji nego mi sami“, rekao je Đilas.\n„I ako im je bolje, neka opet glasaju za Vučića, ali ako nije…“, rekao je Đilas.\nOn je rekao da je stopa kriminala toliko narasla da je veliko pitanje ko danas upravlja Srbijom kao i da misli da je „trenutno mafija jača od države“.\n„SNS je političko krilo organizovanog kriminala, pa nije ni logično da se bore sami protiv sebe“, rekao je Đilas.\n„Imamo dve mogućnosti: da nema promene granice ili pravo na samoopredeljenje, ali to pravo ne može samo da ima albanski narod. Svako rešenje mimo toga mora da bude problem“, naveo je Đilas.\nNa pitanje koje je rešenje za Kosovo, on je rekao se mora izaći iz „patološke mržnje koja postoji između dva naroda“.\n„Moramo da radimo na pomirenju dva naroda, da ljudi mogu slobodno da se kreću, da postoji ekonomska i kulturna sarednja da izađemo iz tog začaranog kruga“, naglasio je Đilas.\nOznakeDragan ĐilasSavez za SrbijuSrpska napredna stranka\nPrethodno Poziv za OCD za dostavljanje priloga za Deseti izveštaj o sprovođenju Akcionog plana za ostvarivanje prava nacionalnih manjina\nSledeće BIRN: Gašić i Veselinović povezani sa divljom gradnjom na Kopaoniku i Goliji\nBeograd, 4. septembar 2019. – Aktivisti Srpske napredne stranke (SNS) donedavno su k…\nTop Tags Vlada Republike Srbije Civilno društvo lokalna samouprava Srbija i Evropska unija mladi mediji istraživanje vladavina prava Evropska komisija Društvo evropske integracije OCD konkurs ljudska prava Evropska unija


Svetski mediji o hapšenju Karadžića\n22. juli/srpanj, 2008.\nHapšenje bivšeg vođe bosanskih Srba optuženog za ratne zločine Radovana Karadžića, udarna je vest dana svih svetskih medija.\nSve svetske agencije sinoć su pod oznakom hitno prenele vest o hapšenju Radovana Karadžića u Srbiji.\nAmerički AP Karadžića naziva "arhitektom masakra u BiH" i jednim od najtraženijih begunaca u svetu koji je dugo izbegavao pravdu. Britanska agencija Reuters podseca da je hapšenje Karadžica bio jedan od najvažnijih uslova za put Srbije prema EU i da je do njega došlo uoči sastanka ministara spoljnih poslova EU na kojem će se raspravljati i o odnosima sa Srbijom. Francuski AFP navodi da do hapšenja Radovana Karadžića dolazi manje od mesec dana nakon hapšenja Stojana Župljanina, što je još jedan uspeh proevropskih vlasti u Beogradu, koje žele da ubrzaju približavanje EU. Nemačka agencija DPA piše da je Karadžić uhapšen posle bega koji je trajao 13 godina.\nAmerička televizijska kuća CNN prva je dva sata nakon objave vesti o hapšenju uglavnom posvetila program tom događaju. The New York Times danas na naslovnoj strani podseća na ulogu Radovana Karadžića u ratu u Bosni i Hercegovini i ratnim zločinima. Između ostalog New York Times navodi da su srbijanske vlasti pojačale osiguranje Suda za ratne zločine u Beogradu gđe se nalazi Karadžić. Oko 50-tak nacionalista koji su se okupili pred Sudom skandiralo je predsjedniku Srbije Borisu Tadiću da spasi zemlju tako što će se ubiti. O Karadžićevom hapšenju Washington Post takode izveštava na naslovnoj strani. Izmedu ostalog izveštava se da pojedinosti hapšenja nisu poznate. Najtiražniji američki dnevnik USA Today prenosi agencijski izveštaj o hapšenju Radovana Karadžića u kome se prenosi izjava Ljiljane Karadžić koja je kazala da je o hapšenju svog supruga doznala od njihove kćeri.\nHapšenje bivšeg lidera bosanskih Srba glavna je vest ruskih elektronskih medija. Državna televizija Rusija u opširnom izveštaju ocenjuje da je Karadžić bio "kost u grlu Brisela i Vašingtona" i da je bio "moneta za potkusurivanje" između Beograda i EU. "Karadžića su tražili tako dugo, a našli su ga - ne u tajnom skloništu i ne u planinama, već u običnom autobusu u okolini Beograda, što govori da njegovo hapšenje nije bilo tako komplikovano, već da je bila reč samo o volji", ocenjuje ta TV. U izveštaju se navodi da je on bio "izuzetno komplikovana politička figura, psihijatar, uspešan političar, cela Bosna je pročitala njegove književne radove, ali ga na Zapadu nazivaju samo ratnim zločincem". Ruski analitičar Vječeslav Nikonov je za TV Rusiju izjavio da je odluka doneta kako bi se razrešile protivrečnosti sa EU, pre svega povodom mogućeg članstva Srbije.\nSvi vodeći dnevni listovi i elektronski mediji u Slovačkoj, Češkoj i Poljskoj opširno izveštavaju o hapšenju Radovana Karadžića. "Ono u šta niko više nije verovao 21. jula postalo je stvarnost", piše češki internet dnevnik Aktualne.cz i dodaje da je u hajci na jednog od tri najtraženija osumnjičena za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji sve bilo tajanstveno. "Hapšenje Radovana Karadžića krupan je korak Srbije na putu ka Evropskoj uniji", navodi slovački dnevnik "Pravda" na svom sajtu.


Grupa od 28 osoba uhapšena je u Španiji u okviru međunarodne operacije razbijanja mreže pedofilije bazirane u Kanadi i optužene za teška zlostavljanja djece snimljena na video kasetama, saopštila je danas španska policija i dodala da su video zapisi prodavani u 94 zemlje.\nMreža je imala adresu u Torontu odakle je prodavala video zapise snimljene u Španiji u kojima se prikazuju djeca iz Ukrajine, Rumunije i Njemačke. Na tim zapisima su ta djeca teško zlostavljana, navodi se u saopštenju španskog Ministarstva unutrašnjih poslova.\nPored 28 uhapšenih, deset je optuženo u Španiji za prodaju pornografije, čije su žrtve maloljetni dječaci.\nSa prodajom u 94 zemlje, ta mreža je zarađvala do 1,6 miliona dolara godišnje.\nOperacija u Španiji je sprovedena na osnovu informacija Interpola i uz pomoć Kanade, gdje je mreža aktivna od 2004. godine, dodaje se u saopštenju.


PROIZVODI > Kozmetika REVILINE (Peptidna serija)\nKozmetika REVILINE (Peptidna serija):\n..........- Krema za lice protiv bora,\n..........- Dnevna krema protiv starenja,\n..........- Noćna krema protiv starenja,\n..........- Krema za lice "čista koža" protiv kapilara i otoka\n..............s peptidima i uljem semena grožđa,\n..........- Krema za lice za masnu kožu,\n..........- Krema za telo protiv starenja,\n..........- Krema anti-celulit protiv starenja krema za telo -\n.............."GLATKA KOŽA" protiv strija i ožiljaka s peptidima,\n..........- Krema za noge i proširene vene protiv starenja.\nReviline kozmetika sastoji se od prirodnih peptida-peptidi jetre, peptidi timus, peptida krvnih sudova ... Ovi peptidi imaju veliki efekat protiv starenja kože jer stimulišu proces obnove ćelija, mikrocirkulaciju, hidrataciju kože i unapređuju teksturu i boju. Pored prirodnih peptida, postoji antioksidanti kompleksi-Neovitin ®, Betaluvit ®, Aktevitin ®, koje su rezultat biotehnologije. Takvi kompleksi imaju imuni faktor, UV-zaštitu, ubrzanu detoksikaciju i proces regeneracije ćelija kože.\nCELIJSKA KOZMETIKA REVILINE\nPROIZVODI VISOKE TEHNOLOGIJE\nNaučno-proizvodni centar revitalizacije i zdravlja (NPCRIZ) predstavlja jedinstvenu peptidnu seriju ćelijske kozmetike REVILINE, koja je kreirana u saradnji sa Sankt Peterburgškim Institutom za bioregulaciju i gerontologiju pri SZO RAMN, kao i sa Hemijsko-biološkim udruženjem pri RAN "Vita".\nOsnovu ćelijske kozmetike REVILINE čini grupa prirodnih peptidnih kompleksa sa različitim mestima primene, pružajući snažan i vidljiv anti-age efekat na koži. Korišćeni kompleksi ostvaruju svoje dejstvo tako što se stimuliše regeneracija ćelija kože, cirkulacija krvi i mikrocirkulacija, kao i sinteza kolagena elastičnog dela kože. Sve ovo se manifestuje u liftingu, kao i poboljšanju teksture, boje i vlažnosti kože.\nStruktura peptida serije REVILINE sadrži snažan antioksidant složene prirode, superoksid dismutaza (SOD) i njegovih induktora, dobijenih biotehnološkim putem. Ovi kompleksi su antioksidansi, imunomodulatori, UV-zaštitni, antiradiološkog i antitumornog dejstva, znatno ubrzavaju proces detoksikacije i regeneracije ćelija kože.\nKombinacija prirodnih peptida i prirodnih SOD – nova je reč u revitalizaciji i ćelijskoj kozmetici.\nKREMA ZA LICE PROTIV BORA S PEPTIDIMA\nPeptidni kompleks A-4, prečišćena voda, sorbitol, kapril-kaprilni trigliceridi, monostearat glicerola, Hydromoist Plus (ksantan guma, alge, dekstroza), ulje jojoba i maslina, bioantioksidantni kompleks Neovitin®, ciklometikon, dimetikon, stearin, emulzija voska, fenoksietanol sa etilhekilglicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizotiazolinon, bisabolol, ekstrakt slatkog badema, kopolimer akrilata i C10-30 alkil, limunska kiselina, trietanolamin, parfem.\n- poboljšanje teksture i boje kože,\n- efikasnu vlažnost kože,\n- lifting efekat,\n- smanjenje broja i dubine bora,\n- poboljšanje mikrocirkulacije i metabolizma kože,\n- smanjenje otoka.\nProizvod: bočica od 55 ml\nNanesite malu količinu kreme na čistu kožu i pokretima masaže trljati dok se potpuno ne apsorbuje.\nDNEVNA KREMA PROTIV STARENJA S PEPTIDIMA\nPeptidni kompleks A-6, maslinovo i sojino ulje, bioantioksidantni kompleks Neovitin® , prečišćena voda, glicerin, etilheksil kokoat, stearin, emulzija voska, gliceril stearat citrat, fenoksietanol sa etilhekilglicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizotiazolinon, kakao puter, kolagen hidralizovani, pantenol, vitamin E, kopolimer gidroksietilakrilata i akriloildimetiltaurata natrijuma, ksantan guma, limunska kiselina, trietanolamin, parfem.\n- usporavanje starenja kože,\n- poboljšavanje čvrstine i elastičnosti kože,\n- normalizaciju tena,\n- finu liniju kože,\n- sprečavanje starosnih promena u koži.\nLakim pokretima naneti kremu na čisto lice, vrat i grudi.\nNOĆNA KREMA PROTIV STARENJA S PEPTIDIMA\nPeptidni kompleks A-6, etilheksil kokoat, bioflavoli-pidni kompleks Aktivitin®, prečišćena voda, glicerin, maslinovo ulje, PEG-30, dipolihidroksistearat, betain, sorbitni izostearat, hidrogenirano ricinusovo ulje, cerezin, pcelinji vosak fenoksietanol sa etilhekilglicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizotiazolinon, hidrolizovani kolagen, vitamina E, titanijum dioksid, magnezijum sulfat, EDTA, parfem.\n- usporava starenje kože,\n- poboljšava elasticnost kože,\n- poboljšava mikrocirkulaciju i metabolicke procese u ćelijama kože,\n- otklanja toksine i štetne elemente,\n- smanjuje broj i dubinu bora.\nNacin primene: Lakim pokretima naneti kremu na čisto lice, vrat i grudi.\nKREMA ZA LICE „ČISTA KOŽA“ SA PEPTIDIMA I ULJEM SEMENA GROŽĐA PROTIV KAPILARA I OTOKA\nPeptidni kompleks A-3, ekstrakt korena sladica, brezova kora Betulavit® , prečišćena voda, monostearat glicerola, DEG- stearat, BIS-digliceril, stearin, poliaciladipat-2, etilheksil kokoat, ekstrakt hamamelisa, ulje semena grožda, emulzija voska, fenoksietanol sa etilhekilglicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizotiazolinon, trietanolamin, dimetikon, parfem.\n- usporavanje procesa starenja kože,\n- vlaženje, hranjenjenje i toniziranje kože,\n- poboljšavanje teksture kože,\n- smanjenje nadutosti i tamnih krugova ispod očiju,\n- smanjenje izraženosti kapilara i otoka,\n- lifting efekat.\nNačin primene: Lakim pokretima naneti kremu na čisto lice, vrat i grudi.\nKREMA ZA LICE ZA MASNU KOŽU S PEPTIDIMA\nPeptidni kompleks A-6, ekstrakt kore breze Betulavit®, prečišćena voda, ekstrakt žalfije, kamilice i nevena, glicerol monostearat, DEG-stearat, BIS-digliceril poliaciladipat-2, stearin, etilheksil kokoat, ulje pasjakovine, emulzija voska, fenoksietanol sa etilhekilglicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizotiazolinon, dimetikon, trietanolamin, parfem.\n- poboljšavanje mikrocirkulacije i hranjenja kože,\n- normalizaciju masne kože,\n- ravnotežu vlažnosti kože,\n- sprečavanje akni.\nNačin primene: Nanesite malu količinu kreme na čistu kožu i pokretima masaže trljati dok se potpuno ne apsorbuje.\nKREMA ZA NOGE I PROŠIRENE VENE PROTIV STARENJA S PEPTIDIMA\nPeptidni kompleksi A-3 i A-4, bioantioksidantni kompleks Neovitin ®, precišcena voda, ricinusovo ulje, emulzija voska, monostearat glicerola, BIS-digliceril poliaciladipat-2, ciklometikon, dimetikon, gamamelisa, ekstrakt divljeg kestena, fenoksietanol sa etilhekil-glicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizoti-azolinon, mentol, EDTA, trietanolamin, parfem.\n- poboljšanje teksture kože,\n- smanjenje u težini,\n- oticanje i bol u nogama,\n- smanjenje izraženosti proširenih vena.\nProizvod: bocica od 55 ml\nNanesite malu količinu kreme na čistu kožu nogu i pokretima masaže trljati dok se potpuno ne apsorbuje.\nKREMA ZA TELO PROTIV STARENJA S PEPTIDIMA\npeptid kompleks A-6, kaprilil metikon, propilen glikol, bioantioksidantni kompleks Neovitin ® , precišcena voda, sorbitol, monostearat glicerola, etilheksil kokoat, cetilni alkohol, ulje kakaoa i maslina, gliceril stearat citrat, emulzije vosaka, ciklometikone, dimetikon, fenoksietanol sa etilhekilglicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizotiazolinon, ksantan guma, EDTA, trietanolamin, parfem.\n- vlaženje, hranjenje i toniranje kože,\n- sagorevanje masti,\nNačin primene: Nanesite malu kolicinu kreme na čistu kožu i pokretima masaže trljati dok se potpuno ne apsorbuje.\nANTI-CELULIT KREMA PROTIV STARENJA S PEPTIDIMA\nPeptidni kompleks A-7, maslinovo ulje, bioantioksidantni kompleks Neovitin ®, precišcena voda, prirodni kofein, sojino ulje, glicerin, etilheksil kokoat, propilen glikol stearat, DEG-stearat, emulzija voska, ekstrakt aleva paprike, fenoksietanol sa etilhekilglicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizotiazolinon, kakao puter, ekstrakt fukusa, kopolimer hidroksietilakrilata i akriloildimetiltaurata natrijuma, ksantan guma, parfem.\n- mikrocirkulaciju i hranjenje kože,\n- detoksikaciju i sagorevanje masti,\n- poboljšavanje elasticnosti kože,\nNačin primene: Energičnom masažom naneti kremu na problematične delove tela. U prve dve nedelje nanosite dva puta dnevno, u naredne dve nedelje - jednom dnevno.\nKREMA ZA TELO „GLATKA KOŽA“ PROTIV STRIJA I OŽILJAKA S PEPTIDIMA\nPeptidni kompleks A-4, maslinovo ulje, bioantioksidantni kompleks Neovitin ®, precišcena voda, sorbitol, sojino ulje, etilheksil kokoat, propilen, DEG-glikol stearat, glicerin, stearin, emulzija voska, ekstrakt bundeve, fenoksietanol sa etilhekilglicerinom, metilhlorizotiazolinon, metilizotiazolinon, kakao puter, inulin lauril karbamat, ksantan guma, trietanolamin, kopolimer akrilata i S10-30 alkila, parfem.\n- smanjenje izraženosti strija i ožiljaka,


Hitrou više nije najposećeniji aerodrom u Evropi - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tHitrou više nije najposećeniji aerodrom u Evropi\nBritanski Hitrou više nije aerodrom kroz koji prolazi najviše putnika na Starom kontinentu. Sa vrha ove liste smenio ga je francuski Šarl de Gol.\nU prvih devet meseci ove godine 19 miliona putnika prošlo je kroz glavni londonski aerodrom, dok je pariski zabeležio 19,3 miliona putnika. Dvojici glavnih rivala za petama se nalazi amsterdamski aerodrom Šiphol.\nSva tri aerodroma zbog pandemije su morala da uvedu specijalne mere opreza, među kojima je i testiranje putnika. Kako piše BBC, Hitrou je bio najsporiji u usvajanju ovih mera, zbog čega je i beležio manji broj putnika.\nNa londonskom aerodromu je zbog cele ove situacije broj putnika u prvih devet meseci 2020. pao za 69 odsto, dok je na Šarl de Golu taj broj smanjen za 67 procenata.\nSale 30. oktobra 2020. - 18:21\nAko se ova situacija nastavi sa Covid-19 avioni ce se prizemljiti, ko ubuduce bude hteo da leti morace preko Royal Charter Service-a da iznajmi privatni avion.


pet, 12. februar 2021 - ned, 11. april 2021\nNarodni muzej u Beogradu obeležava Dan državnosti Republike Srbije, izložbom Sreten Stojanović. Vrline karaktera i materijala sa uverenjem u značaj predstavljanja i upućivanja u opus umetnika čije skulpture čine upečatljiv vizuelni deo identiteta srpske i jugoslovenske umetnosti 20. veka. Svojim radom usmeren pre svega ka ličnom i trajnom, Stojanović je i sam govorio kako je upravo čovak i sam život ono što ga uzbuđuje, pokreće i menja. Verovao je da se prilikom umetnikovog vraćanja prirodi i on sam, svakim pojedinačnim delom, obnavlja poput prirode - nikad se ne ponavljajući. Upamćen je kao autor prostudiranih portreta svojih savremenika, istorijskih ličnosti i onih najbližih, članova porodice.\nStojanovićeve skulpture se odlikuju kako prepoznatljivim i autentičnim obležjima vrlina ovekovečenih ličnosti, tako i izrazitim poštovanjem, isticanjem i uvažavanjem materijala u kojima skulptura nastaje. Sublimirajući u svom radu izvorni talenat, sa znanjem i iskustvom stečenim obrazovanjem u Beču i Parizu, Sreten Stojanović je, težeći ka umetničkoj istini, tokom više decenija oblikovao i menjao svoja izražajna sredstva. Stvarao je svojim doživljajem i uzbuđenjem oblikovane skulpture, koje na čudesan način dublje, šire i dalje žive i komuniciraju kroz vreme. Vaspitan i odgojen u duhu borbe za slobodu, Sreten Stojanović je bio umetnik koji je čitavog života intenzivno učestvovao u relevantnim društvenim i političkim zbivanjima, produktivno stvarajući dela u kojima neguje epsku tradiciju unoseći nezaobilaznu intimnu notu.


Dogovoren projekat podrške komorama zemalja Zapadnog Balkana\nTanjug 26. novembra 2019. 13:47\nBEOGRAD – Na današnjem sastanku Komorskog investicionog foruma (KIF) u Beogradu dogovoren je novi zajednički projekat podrške komorama Zapadnog Balkana u cilju jačanja kapaciteta da se omogući slobodan protok robe, ljudi i kapitala na granicama, kao i i zajedničkog regionalnog nastupa na sajmovima u Nemačkoj.\n„Zajedno sa Nemačko-srpskom privrednom komorom i Saveznom Vladom Nemačke započeli smo novi projekat dublje regionalne integracije. Nemačka vlada je prepoznala momenat u kome je došlo do stvaranja nove političke volje i i dinamike za regionalnu integraciju“, rekao je Tanjugu predsednik Privredne komore Srbije i Upravnog odbora KIF ZB 6 Marko Čadež, nakon radnog sastanka predstavnika KIF ZB 6 i Udruženja nemačkih privrednih komora (DIHK).\nOn je Tanjugu rekao da je reč o stvaranju novog ekonomskog prostora koji bi bio otvoren za sve ekonomije Zapadnog Balkana.\nOva inicijativa dobija na značaju jer su politički lideri u svim ekonomijama prepoznali šta to znači i gde treba da preuzmu vođstvo u svoje ruke i da urade šta mogu da bi građanima i ekonomijama bilo bolje, dodao je Čadež.\n„Nemačka vlada nam je pružila podršku da ojačamo kapacitete naših organizacija kako bi mogli da pomognemo vladama da što pre i bolje dođe do implementacije, a to znači da uvedemo četiri slobode – da ne čekamo na granicama, da imamo slobodan protok robe, ljudi i kapitala“, istakao je Čadež, dodajući da se na tome intezivno radi.\nProjekat podrazumeva i da će se od sledeće godine regionalno nastupati na sajmovima u Nemačkoj.\n„Proizvodi iz celog regiona i privrednici nastupaće zajedno na sajmovima u Nemačkoj, odnosno promovisaćemo region kao investicionu destinaciju, ne samo za strane investitore već i one koji traže mogućeg i potencijalnog partnera u celom regionu“, istakao je Cadež.\nDirektor Nemacko-srpske privredne komore Martin Knap je rekao da je to bio inicijalni sastanak i da će ta privredna komora, kao i komore zemalja Zapadnog Balkana zajednički učestvovati u projektu koji će omogućiti jačanje kapaciteta.


RTV Puls | BESPLATNA BANJA I ZA PENZIONERE SA KOSOVA I METOHIJE\nBESPLATNA BANJA I ZA PENZIONERE SA KOSOVA I METOHIJE\nBEOGRAD, 1. April - Republički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje pozvao je danas penzionere iz čitave Srbije uključujući i Kosovo i Metohiju čije su penzije niže od 23.159 dinara da se jave za odlazak na besplatanu 10-dnevnu rehabilitaciju u jednoj od 24 banje i prijava traje do 15. aprila. Korisnici sa teritorije AP Kosovo i Metohija podnopse prijave ispostavi ili filijali Fonda u mestu prebivališta, saopštio je Fond PIO.\nPravo da se jave na konkurs, koji je danas raspisan, imaju penzioneri iz kategorije zaposlenih, samostalnih delatnosti i poljoprivrednici, a prijave se podnose opštinskim organizacijama penzionera, prema mestu prebivališta.\nNa rehabilitaciju može da ode 11.227 starosnih, invalidskih i porodičnih penzionera svih kategorija, a pravo da se jave na oglas imaju i penzioneri koji su to pravo ostvarili primenom domaćih propisa i na osnovu međunarodnih ugovora (preračunato po srednjem kursu NBS za 15. januar 2015. godine, kada je jedan evro vredeo 122,489 dinara) pod uslovom da zbir tih penzija ne prelazi 23.159 dinara.\nUslov je i da penzioneri nemaju druga lična primanja i da nisu koristili besplatan boravak o trošku Fonda u poslednjih pet godina, a za poljoprivrednike potrebno je i najmanje deset godina "poljoprivrednog" staža osiguranja.\nUz prijavu, prilaže se i penzijski ček za januar ili februar 2015. godine, dokaz o visini penzije ostvarene po međunarodnim ugovorima (izvod banke ili potvrda inostranog nosioca socijalnog osiguranja), fotokopija lične karte, postojeća medicinska dokumentacija i potpisana izjava (na propisanom obrascu prijave) o drugim ličnim primanjima i da u poslednjih pet godina nisu koristili rehabilitaciju o trošku Fonda.\nBesplatan boravak uključuje i lekarski pregled, terapiju, kao i troškove prevoza u visini cene autobuske, odnosno vozne karte drugog razreda.\nSpisak korisnika pravi se posebno za penzionere iz kategorije zaposlenih, samostalnih delatnosti i poljoprivrednika, u okviru toga će postojati liste za starosne, invalidske i porodične penzionere.\nNa redosled na rang-listi uticaće visina penzije, dužina staža osiguranja, dužina korišćenja penzije, dok će korisnici prava na tuđu negu i pomoć dobijati dodatnih deset bodova, ističe se u saopštenju i navodi da će, pod jednakim uslovima, prednost imati stariji korisnik penzije.\nČlanstvo u penzionerskim organizacijama nije uslov za korišćenje ovog prava, ističe Fond i navodi da je za rehabilitaciju penzionera izdvojeno 348,9 miliona dinara, što je 0,1 odsto prihoda ostvarenih od doprinosa, a sredstva će se raspodeliti filijalama, prema broju korisnika.


NIN fokus - Blic Online\nNIN FOKUS Kako je direktor Poreske uprave Crne Gore nasmejao celu salu\nNIN FOKUS Dušan Vujović: Stezanjem kaiša izlazimo iz krize\n- Moramo da se naviknemo da stezanje kaiša nije samo da vam bude muka već način da izađemo iz krize - poručio je jutros ministar finansija Dušan Vujović otvarajući regionalni Samit ministara finansija, guvernera i direktora poreskih uprava koji u Bečićima organizuje nedeljnik NIN.\nMihajlovićeva: Vanredni izbori neće usporiti izgradnju puteva i pruga\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, infrastrukture i saobraćaja Zorana Mihajlović poručila je danas da vanredni republički izbori neće usporiti ili odložiti realizaciju važnih infrastrukturnih projekata u zemlji.\nNIN FOKUS I javna preduzeća mogu da budu uspešna\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež izjavio je danas da privreda vidi pomake i oseća rezultate reformi koje Vlada Srbije sprovodi i istakao da je vlada omogućila da napokon sami sebi priznamo šta je zaista privreda, a šta smo neracionalno finansirali zarad očuvanja socijalnog mira.\nNIN FOKUS Ćulibrk: Samit završen uz veći optimizam\nOvogodišnji Samit ministara finansija i guvernera "Finansijska budućnost regiona", koji je održan u Bečićima, a u organizaciji nedeljnika NIN završen je uz veći optimizam zemalja regiona, ocenio je danas glavni i odgovorni urednik NIN-a Milan Ćulibrk, koji je izrazio nadu da će razgovori direktora poreskih uprava regiona doprineti jačanju saradnje u suzbijanju sive ekonomije.\nNIN FOKUS Pješčić: Loši krediti "teški" 440 milijardi dinara\nUkupni bruto nenaplativi krediti krajem aprila iznosili su oko 440 milijardi dinara, izjavio je u petak u Bečićima na reginalnom Samitu ministra finansija i guvernera viceguverner Narodne banke Srbije Veselin Pješčić, i dodao da su banke u poslednje dve godine prodale takvih pozajmica u iznosu od oko 52 milijarde.\nNIN FOKUS Pješčić:NBS popušta, referentna kamata za 2 godine upola niža\nViceguverner Narodne banke Srbije Veselin Pješčić poručio je u petak da centralna banka već popušta monetarnu politiku, a referentna kamatna stopa (RKS) je u poslednje dve godine prepolovljena na trenutnih šest odsto.\nBenedikt: Evropska komisija pohvalila ekonomske korake Vlade Srbije\nZamenik šefa Kancelarije Evropske unije u Beogradu Oskar Benedikt izjavio je danas u Aranđelovcu da je Evropska komisija u izveštaju o napretku Srbije pohvalila ekonomske korake vlade, ali i ukazala da treba preduzeti hrabrije poteze.\n"EBRD ima ozbiljne planove za Srbiju"\nŠef za agrobiznis Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za region Jugoistočne Evrope Miljan Ždrale izjavio je danas U Aranđelovcu da EBRD ima ozbiljne planove za Srbiju, pogotovu za sektor hrane, i da će ove godine u regionu imati preko 180 miliona evra investicija.\nJužni tok za domaće građevinare težak pola milijarde evra\nIzgradnja gasovoda Južni tok najvažniji je investiconi projekat u Srbiji koji će domaćim građevinarima doneti posao vredan između 400 i 500 miliona evra, rekao je danas u Aranđelovcu ministar energetike Aleksandar Antić.\nMihajlović: Najveći problem u građevinsrstvu - kašnjenje\nMinistarka saobraćaja, građevine i infrastrukture Zorana Mihajlović istakla je na NIN-ovom Fokusu da je infrastruktura do sada bila prioritet svake vlade sa manje ili više uspeha.\nMiletić: Nema konkurentnosti bez investicija\nMilivoje Miletić v.d predsednika Privredne komore Srbije smatra da je stanje u privredi teško, ali da ga to ne iznenađuje.\nNIN FOKUS Sertić: Imamo godinu dana za ozbiljne rezove u državi\nOvu godinu ćemo završiti u blagoj recesiji. Rezultati nisu toliko strašni, ali je ekonomski svakako pad u odonsu na 2013. godinu svakako prisutan. Pošto je ova godina pri kraju, ono što je ključno je sledeća godina, rekao je Željko Sertić, ministar privrede na NIN fokusu "Sadašnjost i budućnost srpske ekonomije".\nSertić: Oko 35 odsto privrede je u sivoj zoni\nOvogodišnji NIN Fokus pod nazivom Sadašnjost i budućnost srpske ekonomije koji se održava u Aranđelovcu u organizaciji nedeljnika NIN, otvorio je minister privrede Željko Sertić. Analizirajući stanje u domaćoj privredi Sertić je kratko zaključio da smo sami sebi najveći neprijatelji.\nNIN predstavlja ediciju "TOP 300" najuspešnijih kompanija\nNedeljnik NIN će sutra predstaviti specijalnu godišnju ediciju "TOP 300" najuspešnijih kompanija u Srbiji na konferenciji koja će u Aranđelovcu okupiti ministare u Vladi Srbije, predstavnike EU, zemalja regiona, lidere stranih poslovnih asocijacija i kompanija.\nZbog nenaplativih kredita, nema novih zajmova\nViceguverner Narodne banke Srbije (NBS) Veselin Pješčić izjavio je da je, prema poslednjim podacima, udeo loših kredita u Srbiji 22,9 odsto i poručio da u narednom periodu očekuje da će se aktivno rešavati taj problem, jer je smanjenje nenaplativih zajmova osnov za veće kreditiranje banaka.\nMilikić: Novi zakon o osiguranju donosi pozitivne novine\nU Ministarstvu finansija je jako pozitvno ocenjen nacrt novog zakona o osiguranju koji je uradila Narodna banka Srbije (NBS), izjavio je danas pomoćnik ministra finansija Zlatko Milikić.\nVlasnik MK grupe Miodrag Kostić ocenio je danas da strancima ne bi trebalo zabraniti da kupuju zemljište u Srbiji, jer je od vlasništva mnogo važnije koliko se proizvodi.\nRegionalni investicioni samit u organizaciji NIN Fokusa\nKako privući više investicija, šta nam zameraju strani investitori i kakve su perspektive regiona na tom polju, neke su od tema Regionalnog investicionog samita, koji će biti održan u Aranđelovcu 25. oktobra u organizaciji nedeljnika NIN i uz institucionalnu podršku Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine.