Istraživanje pokazalo: Studenti ni ne znaju da postoji poverenik za zaštitu rodne ravnopravnosti - Infobrif\nIstraživanje pokazalo: Studenti ni ne znaju da postoji poverenik za zaštitu rodne ravnopravnosti\nObjavljeno 31.01.2019. u 14:48\nBEOGRAD – Najveći problemi sa kojima se suočavaju žene u Srbiji su seksualno nasilje i nejednake plate, pokazalo je istraživnje o rodnoj ravnopavnosti koje je Centar za međunarodnu javnu politku sproveo među studentima 30 fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nPrema nalazu istraživanja, studentkinje smatraju da je najveći problem sa kojima se žene u Srbiji suočavaju seksualno nasilje, dok najveći broj studenata smatra da su to nejednake plate.\nNa konferenciji za novinare članovi Centra su naveli da je istraživanje pokazalo da manje od tri odsto studenata misli da rodna ravnopravnost „u potpunosti“ postoji u Srbiji.\n„Važno je da svakodnevno ispitujemo mlade jer su oni osnova društva i zato smo odlučili da svake godine sprovodimo istraživanja o njihovom stavovima. Ove godine to je istraživanje o rodnoj ravnopravnosti kako bismo javnosti poslali poruku šta naše društvo mora da promeni“, rekao je predsednik tog Centra Aleksandar Klarić.\nIspitivanje je pokazalo da je prva asocijacija mladih na rodnu ravnopravnost „jednako učešće žena i muškaraca u donošenju svakodnevnih odluka“ i „jednakost polova pri zapošljavanju“.\nKoordinator projekta Lazar Subotić je kazao da je činjenica da i dalje postoji visoka tolerancija nasilja u porodici i profesionalna nezastupljenost žena na mestima na kojima se donose ključne odluke.\nRezultati su pokazali i da veoma mali broj ispitanih studenata zna da u Srbiji postoji poverenik za zaštitu rodne ravnopravnosti.\nJedna od učesnica projekta Tamara Perić kazala je da taj podataka smatra poražavajućim, jer ukoliko bi neko imao problem ove prirode ne bi znao kome da se obrati.\nPrema podacima istraživanja, najveći broj studentkinja smatra da muškarci nemaju „prirodno veće liderske sposobnosti“ zbog kojih su na rukovodećim pozicijama, dok se znatno manji broj muškaraca slaže sa njihovim stavom.\nZa tradiconalno muške poslove kao sto su policija, vojska i poliicja trećina studenata smatra da su žene diskriminisane za ovaj posao, dok su muškarci najviše diskriminisani kod poslova dadilje, baletana i šminkera koji su tradicionalno ženski poslovi, kao i da postoji diskriminacija muškog pola prilikom dobijanja strateljstva, pokazali su rezultati istraživanja Centra.\nNajveći broj studenata se slaže da postoji diskriminacija LGBT osoba prilikom zapošljavanja, ali, isto tako, više od polovine njih smatra da nemaju pravo na istopolni brak.\nČlanica Centra Neda Obradović kazala je da je stav centra da je potrebno više raditi na unapređenju rodne ravnopravnosti, uključujući položaj žena i LGBT osoba pre svega kroz zakonodavnu delatnost i obrazovne isntitucije.\n„Tradicionalno shvatanje da žene nisu kompetentne da učestvuju u donošenju odluka još uvek postoji“, navela je Neda Obradović.\nUčesnici su ocenili i da pozitivan podatak predstavlja to što polovina studenata smatra da bi uvođenje nezavisnog regulatornog tela doprinelo poboljšanju politike rodne ravnopravnosti i da to pokazuje da prate trendove na ovom polju u drugim državama.\nDodik: Srbija faktor stabilnosti u regionu, nemamo poverenje u NATO (FOTO)\n„Ne pada mi na pamet da govorim o nekim sumnjivim tipovima iz Srbije u kabinetu Zaeva“


AVIOSAOBRAĆAJ Jat Airways\nJubilej: 80 godina JAT-a\nAvion braće Rajt poleteo je decembra 1903. a već juna 1909. Blerio je preleteo Lamanš. U Prvom svetskom ratu avioni su, kao novo borbeno sredstvo, odigrali značajnu ulogu u ratnim operacijama. Početkom 1919. počeo je razvoj vazdušnog putničkog i teretnog saobraćaja\nNedovršeni hangar na aerodromu u Beogradu, 1925.\nAkcija za osnivanje domaćeg društva za vazdušni saobraćaj, koju je vodio Aeroklub, započeta je 1925. godine. Međutim, zbog zakasnele pomoći države, akcionarsko društvo pod nazivom „Aeroput“ osnovano je tek 17. juna 1927. Prva linija domaćeg vazdušnog saobraćaja Beograd-Zagreb otvorena je 15. februara 1928. Sledeće godine avioni „Aeroputa“ „potez 29“ leteli su (sa pet putnika) preko Zagreba do Beča, a 1930. otvorena je linija Beograd-Skoplje-Solun. Tih godina „Aeroput“ je sa nekoliko domaćih linija povezao Beograd i Zagreb sa većim centrima u unutrašnjosti zemlje i obalom Jadrana.\nVelika ekonomska kriza tridesetih godina zaustavila je razvoj preduzeća. Uspon je nastavljen 1933. da bi mreža dostigla maksimum 1938. Pored pomenutih linija, avioni „Aeroputa“ leteli su od Dubrovnika preko Zagreba u Prag. U saradnji sa italijanskim i rumunskim avioprevoznicima održavana je linija Bukurešt-Beograd-Venecija-Milano, a letelo se i za Tiranu i Sofiju. Ukupna dužina domaćih i međunardnoih linija iznosila je 2.776 km, što je „Aeroput“ uvrstilo u red razvijenih kompanija u Evropi. Tome je doprineo i izbor aviona, među kojima je od 1937. bio i američki dvomotorac metalne konstrukcije „lokid elektra 10“, sa 10 putničkih mesta.\n„Aeroput“ postaje JAT\n„Lokid 10 elektra“ i „junkers“ Lufthanze\nu Beogradu, 1939\nDrugi svetski rat je još trajao a transportnim avionima Jugoslovenskog ratnog vazduhoplovstva prevoženi su i civilni putnici. Vojni avioni su, u prvim poratnim godinama, nastavili da lete na nekoliko domaćih i međunarodnih linija mada se ubrzo pokazalo da se mora ići drugim pravcem. Zato je 1947. osnovan Jugoslovenski aerotransport - JAT koji je od 1. aprila 1947. trofejnim avionima „junkers JU-52“ i „daglas DC-3“ preuzeo civilni vazdušni saobraćaj, ubrzo usmeren ka zemljama istočne Evrope.\nJAT-ovi avioni su 1949, u jeku blokade i sankcija država istočnog bloka, počeli da lete prema Cirihu, čime je obnovljen saobraćaj sa zemljama zapadne Evrope. Ubrzo su otvorene i linije za Minhen, Frankfurt, Pariz i Atinu. A kada su 1955. u saobraćaj uvedeni moderni američki avioni „konver“ CV340 i 440, linije su produžene do Londona, Kaira i Bejruta. Pošto je 1956. obnovljen saobraćaj sa zemljama istočne Evrope, JAT je bio u prilici da zaokruži mrežu evropskog i evro-mediteranskog saobraćaja.\nEra mlaznih letelica\nKao zamenu za „DC-3“,\nJAT je odabrao „konver CV-340“\nKrajem pedesetih godina, nebom su zagospodarili avioni na mlazni pogon. U JAT-u su 1962. odlučili da u flotu uvedu francuske „karavele“, koje su po mnogim osobinama značile revoluciju u razvoju vazdušnog putničkog saobraćaja. Od februara 1963. kada je prva „karavela“ sletela na novi međunarodni beogradski aerodrom, JAT je beležio godišnji rast poslovanja od 25%. U flotu su 1969. uvedeni avioni druge generacije mlaznjaka „daglas DC 9“ sa 115 putničkih mesta. Ovaj tip aviona najduže se zadržao u JAT-u budući da su ti avioni korišćeni sve do prošle godine.\nKompanije je, sedamdesetih godina, uvela u interkontinentalni saobraćaj četvoromotorne avione „biong 707“, koji su u početku leteli u čarter saobraćaju za Australiju, Kanadu i SAD, uglavnom prevozeći ljude iz jugoslovenske dijaspore. Krajem sedamdesetih godina uveden je redovan interkontinentalni saobraćaj ka svim kontinentima osim ka Južnoj Americi. To je zahtevalo nove avione. Odlučeno je da se nabavi širokotrupni tromotorni „daglas DC 10“, koji je mogao da preveze 282 putnika i 40 tona robe. Prvi takav avion doleteo je u Beograd decembra 1978. i na prigodnoj svečanosti dobio ime „Nikola Tesla“. Drugi avion istog tipa uveden je u saobraćaj maja 1979. Kasnije je JAT iznajmljivao još tri trakve letelice. One su, tokom osamdesetih godina, letele na više od petnaest interkontinentalnih linija, ostvarujući dnevni nalet po avionu od 13,22 sata, što je bio rekord među evropskim avioprevoznicima.\nGodine najvećih uspeha i krize\nOsamdesetih godina, održavajući 328 linija, od čega 256 inostranih, kojima je 17 jugoslovenskih gradova bilo povezano sa 63 vazdušne luke u svetu, JAT je uspevao da preveze preko 4,5 miliona putnika godišnje (od kojih 332 hiljade u interkontinentalnom saobraćaju), što je kompaniji obezbedilo 33. mesto među 156 članica Međunarodnog udruženja vazdušnog saobraćaja IATA. U tom periodu, JAT je bio prva evropska kompanija koja se opredelila da nabavi avione treće generacije srednjeprugaša „boing 737-300“, koji su u flotu uključeni 1985. i do danas čine okosnicu JAT-ove vazdušne flote. Tokom 1989. u saobraćaj je uveden i savremeni avion za regionalni saobraćaj „ATP 42/72“, a 1989. pušten je u pogon probni sto za ispitivanje mlaznih motora, izgrađen uz podršku francuske firme „Snekma“. Ranije 1986. završen je veliki hangar za širokotrupne avione, što je najveća JAT-ova investicija u infrastrukturu kompanije.\nRatna zbivanja i međunardne sankcije od maja 1992. dovele su u pitanje opstanak JAT-a. Kompanija je ipak uspela da održi svoje ljudske i tehničke resurse pa i minimum vazdušnog saobraćaja tako da je, odmah po prestanki sankcija, obnovila veći deo linija. To je bilo iznenađenje za mnoge poznavaoce složenog funkcionisanja vazdušnog saobraćaja. A nove sankcije i bombardovanje Jugoslavije 1999. doveli su JAT još jednom u tešku situaciju, iz koje je kompanija izašla sa smanjenim mogućnostima, ali sposobna da se ponovo uključi u vazdušni sabraćaj.


Mediji: Ljubivoje Ršumović hospitalizovan - 05.11.2021, Sputnik Srbija\nMediji: Ljubivoje Ršumović hospitalizovan\nČuveni pesnik i književnik Ljubivoje Ršumović zaražen je virusom korona i leči se u jednoj beogradskoj bolnici, objavili su beogradski mediji. 05.11.2021, Sputnik Srbija\nVest da je autor kultnih dečjih emisija „Fazoni i fore“, „Dvogled“ i „Hiljadu zašto“ hospitalizovan objavila je na društvenim mrežama Mirjana Bulatović, napisavši da je Ršumović u bolnici, jer ima koronu.Dodala je da je vakcinisan i da se oseća prilično dobro. Pesnikinja navodi da su razgovarali i razmenili nekoliko poruka.\nljubivoje ršumović, srbija – društvo, društvo\n© Tanjug / BOJAN STEKICPosebno priznanje dodeljeno je pesniku Ljubivoju Ršumoviću\nČuveni pesnik i književnik Ljubivoje Ršumović zaražen je virusom korona i leči se u jednoj beogradskoj bolnici, objavili su beogradski mediji.\nVest da je autor kultnih dečjih emisija „Fazoni i fore“, „Dvogled“ i „Hiljadu zašto“ hospitalizovan objavila je na društvenim mrežama Mirjana Bulatović, napisavši da je Ršumović u bolnici, jer ima koronu.\nDodala je da je vakcinisan i da se oseća prilično dobro. Pesnikinja navodi da su razgovarali i razmenili nekoliko poruka.


Apel da se ne ugrožavaju pčele tokom prskanja – Agropress\nU preporuci Uprave za zaštitu bilja je i ove godine navedeno da se sredstva za zaštitu bilja, pre svega insekticidi, moraju koristi pre cvetanja ili nakon cvetanja biljaka, a ne u samoj fazi cvetanja, jer su onda otrovni za pčele.\nNačelnik fitosanitarne inspekcije Nenad Milojević, rekao je da ratari, voćari i pčelari moraju da uspostave što bolju saradnju na terenu, da bi svi zadovoljili svoje potrebe, uz blagovremenu zaštitu zasada, ali ne na štetu pčela. On je naveo da voćari i ratari moraju 48 sati pre prskanja da obaveste pčelare, kako bi oni na vreme zbrinuli košnice i zaštitili pčele do uginuća.\nNajavio je i da su predviđene novčane kazne za nesavesne ratare, ako dođe do neželjenih posledica i podsetio da su i lokalne samouprave dužne da na vreme obaveste pčelare kada se sprema zaprašivanje protiv krpelja i komaraca, kao i da moraju da koriste sredstva za zaštitu bilja koja pčelama ne mogu da nanesu velike štete, a prskanja obave u kasnim večernjim satima.\nPredsednik Odbora za zaštitu pčela Miloš Bogdanović ocenio je da je prošle godine preventivno delovanje Ministarstva poljoprivrede dalo rezultate i da nije bio ozbiljnijih uginuća pčela, osim jednog probleme u Bačkoj Topoli zbog upotrebe herbicida.\n“Saradnja sa voćarima i ratarima je sve bolja, a ima i primera gde voćari plaćaju selidbu košnica na kraće relacije”, rekao je on i podsetio da su pčele najvažnoji oprašivači voća koji osim količine, povećavaju i kvalitet prinosa.\nBogdanović je preporučio voćarima da tokom trenutno aktuelnog cvetanja jabuke ne koriste hemijsku zaštitu, već da biljku štite jeftinim zamkama koje su zapravo plastične posude sa malo tečnosti i aromom jagode. Preporuka je i da se za predstojeće cvetanje uljane repice koriste hemikalije koje su kratkoročno toksične za pčele.\nPotpredsednik Saveza pčelarskih organizacija Srbije (SPOS) Milutin Petrović istakao je da pčele podižu nivo prinosa za 30 do 40 odsto, a postoje biljne kulture, poput badema, čiji rod je u potpunosti zavisan od oprašivanja pčela.\nU Srbiji, prema podacima SPOS-a, ima oko 1,1 milion registrovanih košnica, a godišnje se prizvede pet do šest hiljada tona meda.\npoljoprivred bilje voćari zaštita ministarstvo pčele


Strane investicije ne mogu biti glavna razvojna poluga – Zrenjanin\nPrema najnovijim dostupnim podacima Republičkog zavoda za statistiku (RZS) realni rast BDP-a Srbije u prvom kvartalu 2019. godine, u odnosu na isti period prethodne godine, iznosio je 2,5%. Došlo je, dakle, do pada privredne aktivnosti. Naime, prošle godine je ostvarena međugodišnja stopa rasta BDP-a u prvom kvartalu od 4,9% (što je duplo više nego ove godine), dok je ukupan privredni rast u 2018. godini dostigao vrednost od 4,3%. Pored toga, Srbija je u prvom kvartalu 2019. godine imala znatno sporiji rast BDP-a u odnosu na zemlje Regiona – Mađarsku (5,3%), Rumuniju (5%), Bugarsku (4,8%), Severnu Makedoniju (4,1%), Hrvatsku (3,9%), Sloveniju (3,2%) itd.\nČinjenica da je jedno od osnovnih obeležja našeg privrednog rasta promenjivost (volatilnost) u kratkim intervalima ukazuje na to da je naša privreda pod snažnim uticajem sezonskih, sporadičnih, vanrednih, pojedinačnih, meteoroloških i drugih okolnosti (suša, kiša, prinos neke poljoprivredne kulture, stanje u FIAT-u, zastoj u EPS-u, remont u NIS-u…). To je čini veoma ranjivom.\nPosebne pogodnosti koje su kreatori naše ekonomske politike obezbedili za strane investitore, ali i za pojedina privilegovana domaća preduzeća, ne mogu biti razvojna poluga za celu privredu. Za održiv i stabilan privredni rast po relativno visokim stopama rasta (4-5%) treba kreirati povoljan poslovni/investicioni ambijent za sve tržišne aktere, odnosno treba obezbediti dobre i ravnopravne uslove za sva mikro, mala i srednja preduzeća i preduzetnike, koja su mahom u domaćem vlasništvu.\nDa bi domaći privrednici više ulagali, potrebno je da se kreira kvalitetniji institucionalni okvir koji će ljude i preduzeća iz Srbije podsticati na produktivne aktivnosti kao što su štednja, investiranje, inoviranje, istraživanje i razvoj, ulaganje u obrazovanje, rad na sebi itd. Da bi ljudi to radili moraju da veruju da žive u zemlji u kojoj postoji veći stepen vladavine prava, manje korupcije, efikasnije pravosuđe, ravnopravnost svih učesnika na tržištu, više medijskih i ekonomskih sloboda itd. Ovo je sporiji, ali daleko kvalitetniji put u pogledu privrednog rasta. Fokus javnih politika bi trebalo da bude upravo na poboljšavanju stanja na ovim područjima.\nDavanje državne pomoći (pre svega direktnih subvencija) daje kakve-takve vidljive efekte u kratkom roku, pa je za svaku vladajuću političku strukturu ovo veoma atraktivna mera ekonomske politike. Sa druge strane, ulaganje vremena, napora i sredstava u reformu tj. unapređenje poslovnog ambijenta po pravilu daje rezultate u dugom roku, efekti su „razvodnjeni” (tiču se svih učesnika na tržištu), pa ih nije lako povezati sa određenim političarima. Za svaku vlast je veoma teško da politički kapitalizuje sprovedene mere za poboljšanje opšteg poslovnog ambijenta za razliku od diskrecionih intervencionističkih mera (npr. davanje direktnih subvencija). U teorijskom smislu, državna administracija može biti prilično nezainteresovana za suštinske reforme privrednog ambijenata, jer time gubi svoju diskrecionu moć i uticaj.\n← RADNIK KOJI JE POGINUO PROŠLE NEDELjE BIO ANGAŽOVAN NA CRNO\nU POTAMIŠJU PRONAĐEN PREGAŽEN DABAR: Na putevima stradaju i kornjače, ptice, jazavci →


Evian - Vesta International - Preduzeće za menadzment i usluge\nEvian je francuska robna marka mineralnih voda, dolazi iz nekoliko izvora blizu Evian Le Ben -a na južnoj obali jezera Ženeva i filtrira se prirodnim putem. To je voda sa uravnoteženim mineralnim sadržajem i niskim sadržajem natrijuma, što je čini najkvalitetnijom vodom za piće.\nVoda Evian potiče sa alpskih glečera, gde se prirodnom filtracijom kroz slojeve zemlje tokom 15 godina stavara njen idealni mineralni balans,čineći je najpogodnijom za majke i decu, ali i one koji vode aktivan život, sportiste a i one starije.\nZbog svog idealnog mineralnog sklada i čistoće, voda Evian je idealna za trudnice.\nEvian voda predstavlja idealan izbor i za sve one koji vode aktivan život i izloženi su dodatnim naporima, bilo na poslu, bilo rekreativnim fizičkim aktivnostima. Uravnoteženi mineralni sadržaj u potpunosti pruža rehidrataciju organizma.


Pjanić: "Penal je postojao" | Ju1897.net\nPjanić: "Penal je postojao"\nMiralem Pjanić navodi da je Juventus zaslužio pobedu, te da je penal apsolutno postojeći, nakon trijumfa Stare dame nad Milanom rezultatom 2:1.\n"Bio sam blizu i video da je ruka De Sciglia ispružena, sudija je tako procenio i dosudio penal. Odigrali smo dobru utakmicu protiv impresivnog Milana, moramo im uputiti komplimente. Zaslužili smo pobedu." Nakon utakmice je Donnarumma ponavljao: "Nije moguće, uvek oni!" Miralem kaže da ne zna o čemu se radi. "Ne znam o čemu je govorio, iskreno. Kada smo igrali na San Siru, nama je poništen totalno regularan gol. Ove sezone smo odigrali četiri utakmice, oba kluba imaju po dve pobede."


Irokezi ne mogu u Britaniju\nBritanska vlada je odbila da dozvoli ulazak u Britaniju članovima lakros tima američkih Indijanaca – sa putnim dokumentima koje je izdala njihova plemenska federacija. Britanski zvaničnici su objasnili da će timu Irokeza biti dopušteno da uđe u Britaniju jedino sa važećim dokumentima, među kojima su američki ili kanadski pasoš.\nPortparol Državnog sekretarijata Pi Džej Kroli je danas u Vašingtonu rekao da ga ta odluka ne iznenađuje i da i Sjedinjene Države i Britanija smatraju da Irokezi na posletku ipak moraju da imaju međunarodno priznata putna dokumenta. Američka državna sekretarka Hilari Klinton je pristala da napravi izuzetak u primeni američkih pasoških propisa, da bi tim mogao da koristi pasoše svoje Konfederacije Irokeza za put u Britaniju, na Svetski šampionat u lakrosu. Tim Irokeza je morao da preda prvi meč na turniru koji je trebalo danas da igra sa reprezentacijom Engleske.\nAmeričke vlasti su prvobitno insistirale da igrači lakrosa moraju da izvade pasoše Sjedinjenih Država, što su oni odbili, s obrazloženjem da bi pasoši izdati u Vašingtonu bili protivni njihovom plemenskom identitetu. Državni sekretarijat je saopštio da je državna sekretarka htela da napravi izuzetak, da bi jedan od vodećih lakros timova u svetu mogao da nastupi na turniru. Hilari Klinton je služeći kao senatorka države Njujork predstavljala i neke teritorije Irokeza.


Fajnenšl Tajms piše da se energetska ofanziva Kremlja ogleda i u pokrenutim pregovorima o izgradnji velikih gasovoda sa kompanijama iz Italije, Nigerije Maroka i Katara. List piše da EU ima razloga za zabrinutost jer bi iza profita koji Rusi žele da ostvare, mogli da se skrivaju i odredjeni politicki ciljevi.\nList navodi da za Zapad uticaj službenog Kremlja u priči o gasu dodaje uznemiravajuću političku dimenziju jer je kompanija Gasprom oličenje cilja koji je sam Putin zacrtao – a to je načiniti Rusiju energetskom super silom u svijetu. Jača pozicija na tržištu dozvoljava Kremlju da diktira veće cijene gasa i traži bolje uslove, kao i da ostvaruje politički uticaj, posebno u zemljama centralne Evrope, gdje je zavisnost od ruskog gasa i najveća.\nEU prepoznala je opasnost. Ali njena sposobnost da se Rusiji pokaže kao ujedinjena i da pruži otpor, pod znakom je pitanja zbog ponovljene spremnosti vodećih zemalja, Njemačke, Francuske i Italije da potpisuju bilateralne sporazume, kada je energija u pitanju. Gasprom funkcioniše po onoj da protivnike treba podijeliti a potom njima zavladati.\nŠto bi onda EU trebalo da uradi?\nPrvo, mora da ohrabri Gasprom i druge ruske kompanije da više investiraju u novu proizvodnju. Što više gasa izlazi iz Rusije to je bolje za korisnike tog energenta. Dalje, Brisel mora da ubrza liberalizaciju unutrašnjeg tržišta kako bi sve države imale koristi od domaće proizvodnje. Takođe, članice unije treba da ojačaju veze sa ne ruskim isporučiocima, kao što su Libija i Nigerija. Konačno, EU mora da učini više da ohrabri uštedu gasa i proizvodnju energije iz ostalih izvora, vraćajući tako investicije kroz ugalj ili nuklearnu energiju.\nFajnenšel tajms ocjenjuje da sa gubicima na tržištu gasa, Brisel više nema vremena za gubljenje. Autor teksta smatra da nema potrebe demonizovati Rusiju jer je malo vjerovatno da će Moskva da iskoristi svoju dominaciju kako bi potpuno isključila EU. Ona zavisi od prihoda od isporuke gasa mnogo više nego što Unija zavisi od tog energenta. Prema navodima iz Fajnenšl Tajmsa, jedini učinkovit odgovor EU na zahuktale ambicije Rusije je jedinstven, decentralizovani i fleksibilan pristup na energetskom tržištu unutar same Unije. To je, čini se, najveći doprinos koji ekonomski stručnjaci o planeri u Briselu mogu da da učine za evropski ekonomski boljitak.


Problem školovanja dece iz porodica koje traže azil - SDCafe.rs\nHome\tInfoDruštvo\tProblem školovanja dece iz porodica koje traže azil\nProblem školovanja dece iz porodica koje traže azil\n"Od početka školske godine do danas oko 60 malih Roma je otišlo u inostranstvo s roditeljima koji traže azil", rekla je Đulijeta Sulić agenciji Beta.\nPo njenim recima kada roditelji ne dobiju azil, porodica se vraća u Srbiju. Škola je obavezna da ponovo upiše učenike, ali deca koja su propustila deo školske godine, ne mogu valjano da prate nastavu, rekla je koordinatorka mobilnog tima OEBS-a.\nOna se sa četiri člana tima sastala sa aktivom direktora Osnovnih škola u Smederevu da bi se utvrdili koraci za praćenje redovnih aktivnosti romskih učenika.\nNa sastanku je utvrđeno da se posle nedelju dana nedolaska na nastavu može sumnjati da je dete s porodicom otišlo u inostranstvo i dogovoreno je da škole redovno, odnosno na sedam dana, izveštavaju tim OEBS o nedolasku učenika, a tim bi trebalo da posetom porodici utvrdi zbog čega se to događa.\nĐulijeta navodi slučajeve u kojima se deca nakon povratka razočaraju zbog nemogućnosti da prate nastavu, ali i primere da devojčice, posle nekoliko godina provedenih u azilu, dolaze da nastave školovanje, a komisija utvrdi da one, sa 14 ili 15 godina treba da pohađaju treći razred osnovne škole zbog čega deca postaju frustrirana.\nŠkola kao institucija bi trebalo da pokrene postupak pred odgovarajućim organima, rekla je koordinatorka tima OEBS, Đulijeta Sulić.\nOna je istakla predlog da se organizuju ciklusi predavanja za roditelje kako bi im objasnili neophodnost i dobre strane obrazovanja dece.


Završen proces komasacije - Svrljiske novine\nU svrljiškom selu Plužina završen je proces komasacije zemljišta na 314 hektara obradivog poljoprivrednog zemljišta, a opština Svrljig je ovaj posao, od ukupno 7 opština, obavila najuspešnije.\nProjekat pod nazivom “Ruralni razvoj – Efikasno upravljanje zemljištem“ realizovan je preko Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju “GIZ“, uz finansijsku pomoć EU i vlade Republike Nemačke, dok je poslove realizovao “GIZ“ i Ministarstva poljoprivrede i privrede Republike Srbije.\nTim povodom, juče je u sali SO Svrljig održana svečanost i obeležen uspešan završetak procesa komasacije uz prisustvo Delegacije EU u Srbiji, “GIZ-a“, Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, Ministarstva privrede i predstavnika opštine Svrljig.\nPredsednica opštine Svrljig\nPredsednica opštine Svrljig Jelena Trifunović kaže da je izvršena komasacija od velikog značaja za dalji razvoj poljoprivrede u svrjiškom kraju.\nNaše parcele nisu mogle mehanički da se obrađuju, ali ovom komasacijom dobili smo mnogo bolje preraspodeljene parcele kako bi se poljoprivrednici još aktivnije i ozbiljnije bavili poljoprivredom, ističe Jelena Trifunović.\nNarodni poslanik Milija Miletić istakao je da bez napredka poljoprivrede i poljoprivredne proizvodnje nema ni napretka Srbije.\nInače, posle komasacije dobijeno je 2210 parcela, a prosečna veličina parcela je 14 a 59 m2.\nKomasacija, Komasacija zemljišta, Poljoprivreda, Završen proces komasacije, Zemljište\nPrevPrethodnaKako da sa detetom prošetam trotoarom?\nSledećaAsfaltirane Sajtareva i Ulica Olge ĐorđevićNext\nKakvo je to ukrupnjavanje kad je prosečna veličina parcela od 14 m2? Komasacija je odrađena jako loše uz opšte nezadovoljstvo seljaka.\nMa bitno je da je pluzina zavrsena da se ne sekiramo a ostali ko ih sisa


Martinović: Ne znam ko će biti novi premijer; Protesti politički motivisani\nBeta 18. aprila 2017. 18:25\nŠef poslaničke grupe Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Martinović izjavio je danas da ne zna ko će biti novi premijer.\n„Ne znam ko je novi premijer. Aleksandar Vučić je juče rekao da ćemo ime novo premijera saznati za otprilike mesec dana. Bilo bi politički korektno da ime novog premijera čujemo od novog predsednika Republike“, rekao je Martinović za Radio-televiziju Vojvodine odgovarajući na pitanje da će aktuelni ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović biti novi premijer.\nUpitan da li bi radije podržao izbor funkcionera SNS Nebojše Stefanovića, nego lidera SPS Ivice Dačića za premijera, Martinović je rekao da će podržati izbor „onoga koga predloži Aleksandar Vučić, jer je za to dobio podršku više od dva miliona gradjana Srbije“.\nOn je podsetio da mandat akutelnom predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću ističe 31. maja što, kako kaže, znači da bi novoizabrani predsednik Aleksandar Vučić trebalo da položi zakletvu u Narodnoj skupštini najkasnije 31. maja, a pre toga bi trebalo da podnese ostavku na funkciju predsednika Vlade Srbije.\n„Kada položi zakletvu kao predsednik Republike ima Ustavom definisan rok da poveri mandat za sastav Vlade nekoj političkoj ličnosti, koja ponudi dovoljno dokaza i argumenata da ima skupštinsku većinu“, rekao je Martinović.\nMartinović je kazao da su protesti gradjana širom Srbije politički motivisani, jer na njima učestvuju, kako je rekao, političari i predsednički kandidati „koji su doživeli debakl na predsedničkim izborima“.\n„Gradjanima sam pokušavao da objasnim da protesti koji se održavaju nisu nikakvi studentski protesti, nego politički protesti, da su politički motivisani“, rekao je Martinović i dodao da su održani čudni predsednički izbori na kojima je „lider Demokratske stranke Dragan Šutanovac nastupao pod imenom Saše Jankovića, a lider Socijaldemokratske stranke Boris Tadić pod imenom Vuka Jeremića“.\nUpitan da li će možda biti vanrednih parlamentarnih izbora, Martinović je odgovorio da je raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora uvek moguće u demokratskoj državi.\n„Sada je važno da SNS zajedno sa kolaicinom partnerima ima stabilnu i efikasnu većinu u Skupštini Srbije. Sutra nastavljamo sa radom, u petak nova sednica“, kazao je Martinović


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | Saradnja Srbije i Francuske u oblasti reforme javne uprave\n„Srbija i Francuska imaju izuzetnu saradnju u raznim oblastima, a uzajamne posete na temu reforme javne uprave simbol su volje i spremnosti da i na tu temu tešnje sarađujemo“, rekao je ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić na sastanku sa ekspertom Generalnog Direktorata državne službe i javne uprave Francuske (DGAFP) Žan Mark Šnajderom, koji je stigao u Srbiju 20. septembra.\nTa saradnja će biti precizirana u okviru Administrativnog ugovora Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Republike Srbije i Ministarstva za javnu upravu Republike Francuske, koji se očekuje da će biti potpisan prilikom posete predsednika Francuske Srbiji. Ružić je izrazio uverenje da će takva vrsta sporazuma pružiti adekvatan formalni okvir za nastavak dinamične i pre svega, održive saradnje, koja je u dosadašnjem periodu značajno doprinela sprovođenju zahtevnih reformi i približavanju standardima EU.\nGospodin Šnajder je ukazao na značaj ne samo uspostavljanja, već pre svega održivosti navedene saradnje, koja treba da se odvija kontinurano i dugoročno, istakavši dugu tradiciju francuske javne uprave.\nPored ove posete, Francuska je u aprilu ove godine uputila na rad u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave ekspertkinju Klodin Žustafre koja pruža dragocenu podršku u sprovođenju reforme javne uprave, posebno unapređenju upravljanja ljudskim resursima i uspostavljanju nadležnosti Nacionalne akademije za javnu upravu, a do kraja godine očekuju se još dve posete iz francuske vlade.


ZA DVE GODINE – 16 EVROPSKIH UTAKMICA – ФК Војводина\nHome/Liga Evrope, Prvi tim, Sezona, Вести/ZA DVE GODINE – 16 EVROPSKIH UTAKMICA\nZA DVE GODINE – 16 EVROPSKIH UTAKMICA\nVojvodina je u svojoj istoriji odigrala ukupno 166 utakmica u zvaničnim UEFA takmičenjima, pri čemu je čak 16 nastupa zabeležila u poslednje dve sezone.\nFudbaleri Vojvodine eliminisani su iz plej ofa za Ligu Evrope od holandskog AZ Alkmara, ali su i ove sezone, baš kao i prethodne, ostavili relativno dobar utisak na međunarodnoj sceni.\nInteresantno je to da je Vojvodina, iako nije izborila plasman u grupnu fazu, za dve godine odigrala ukupno 16 utakmica u Evropi, dok je u čitavoj svojoj istoriji zabeležila 166 mečeva pod okriljem UEFA. Ove i prethodne sezone, Vojvodina je igrala protiv klubova koji su istinski velikani u svojim zemljama i renomirana imena u svetu fudbala, kao što su Sampdorija, Viktorija Plzen, Dinamo Minsk, AZ Alkmar…\nI dok je prošlosezonsko učešće Vojvodine u Evropi obeležila neverovatna pobeda od čak 0:4 nad Sampdorijom u Torinu, ove sezone „stara dama“ se može pohvaliti time da je bila najuspešniji predstavnik Srbije u evropskim takmičenjima. Štaviše, Vojvodina je ostvarila više pobeda nego svi preostali srpski klubovi zajedno.\nIgrajući protiv Bokelja, Konah’s kija, Dinama i AZ Alkmara, Vojvodina je ostvarila učinak od četiri pobede, tri remija i samo jednog poraza, dok su preostali srpski predstavnici u Evropi ove sezone (Crvena zvezda, Partizan, Čukarički) ostvarili zajednički skor od tri pobede, sedam remija i dva poraza (računajući rezultate po isteku 90. minuta).\nVojvodina se trenutno nalazi na 174. mestu rang liste UEFA, a sa prostora bivše Jugoslavije, ispred nje su samo Dinamo, Hajduk, Rijeka, Maribor i Partizan. Vojvodina je drugi najbolje rangirani srpski klub, s obzirom na to da se Partizan nalazi na 102, a Crvena zvezda na 221. mestu.\nNema sumnje da je Vojvodina tokom prethodne dve godine ispisala značajne stranice u svojoj dugoj istoriji, a pojedine utakmice i pobede, poput one nad italijanskom Sampdorijom, svakako predstavljaju neke od najsvetlijih trenutaka tokom 102 godine postojanja „stare dame“.\nduka-master2016-08-27T16:49:25+02:0027. августа 2016.|


Premijerno prikazan film „Zastani i poslušaj“ – TVSA.BA\nPonedjeljak, 16 Maja, 2022 6:48\nNaslovna/Vijesti/Kultura/Premijerno prikazan film „Zastani i poslušaj“\nNedjelja, 18 Oktobra 2020, 15:27\nFondacija za socijalno uključivanje u BiH i Inicijativa za bolju i humaniju inkluziju upriličili su sinoć u sarajevskoj Vijećnici svečanu premijeru dokumentarnog filma „Zastani i poslušaj“.\nTo je priča o šest mladih ljudi iz Bosne i Hercegovine koji su borci, istinski heroji za koje ljudi ne znaju, a ovaj film će, ističu organizatori, to promijeniti. Film je jedna je od aktivnosti projekta „Izgradimo zagovaračku platformu za socijalnu uključenost u BiH – Zastani i poslušaj“ kojeg finansira Evropska unija. Socijalno uključivanje marginaliziranih grupa je veoma važno i zahtjevna tema za bh. društvo poručili su iz Fondacije.


Početna > Dešavanja > Komunikacione veštine - uticaj u komunikaciji\nBeograd, 18. maj 2019, 10:00-17:00h\nOno što svakodnevno radimo, a od čega nam zavisi i lični i profesionalni uspeh i odnos sa drugim ljudima - jeste komunikacija.\nMeđutim, komunikaciju shvatamo "zdravo za gotovo", odnosno lako upadnemo u zamku da mislimo da je to što znamo da govorimo u stvari i dovoljno za komunikacijju.\nNaprotiv, jako je važno na koji način govorimo, kako šaljemo poruku koju želimo da pošaljemo, i jako je važno da se uskladimo sa sagovornicima.\nNa ovom treningu naučićemo kako komunikacija funkcioniše, kako ljudi primaju i vrednuju informacije koje prime, zašto je slušanje sastavni deo komunikacije i kako "aktivno slušati" sagovornika, šta je to asertivna komunikacija i kako nam može pomoći u odnosima sa drugim ljudima, i naučićemo načine, alate i NLP tehnike putem kojih možemo komunicirati efikasnije i uticajnije.\nReprezentativni sistemi - kako ljudi primaju i obrađuju informacije koje dobijaju i kako iskoristiti te sklonosti da efikasnije plasiramo naše ideje i informacije\nKomunikacija na "svesnom" i "nesvesnom" nivou\nPostavljanje "otvorenih" pitanja kao alat za kontrolisanje komunikacije\nCilj ovog treninga je da naučimo iz kojih se sve delova sastoji komunikacija, šta je ono što je "na površini", a šta "ispod površine" u komunikaciji što pravi razliku, kako svaki od tih segmenata poboljšati i usvajanje tehnika za efikasniju i uticajniju komunikaciju na svim poljima!\n18. maj – jednodnevni praktični trening, ISKORISTI POPUST 20% CENA: 6000 RSD (4800 RSD)\n© 2019 IQCentar, Sva prava zadržana.


Lekić: Umjesto šarlatanskog političkog lizinga sa Đukanovićem i poraženima na poslednjim izborima, potreban je ozbiljan dogovor političke većine – Portal Luca\nUmjesto šarlatanskog političkog lizinga sa Đukanovićem i poraženima na posljednjim izborima, potreban je ozbiljan dogovor političke većine za alternativu postojećem haosu, rekao je predsjednik DEMOS-a Miodrag Lekić.\nDodaje da je teško razumjeti predlog o novoj manjinskoj vladi u uslovima kada još postoji parlamentarna većina, što pomenutu ideju čini nerealanom.\n“Zapravo, nije mi poznato da je neki subjekat napustio parlamentarnu većinu, da je spreman da prekraja volju birača 30. avgusta, i ulazi u neku formu političkog lizinga sa nereformisanim, dakle korupcionaškim Đukanovićevim DPS. Nastavak te groteskne situacije bi podrazumijevao da subjekat iz političke većine nastale izbornom voljom 30. avgusta 2020. sada zajedno sa DPS-om pokrene antikorupcionaške reforme i dekriminalizaciju crnogorskog društva”, rekao je Lekić.\nOn misli da tako neodgovornih šarlatana ipak nema u političkoj većini, uz sve slabosti u njoj i dodaje da ako takve stranke ili pojedinci ipak postoje, dakle ako se vara u prethodnoj ocjeni, bilo bi krajnje neodgovorno i nemoralno da se takvi kriju, da ne preuzimaju odgvornost za svoje odluke, na što imaju pravo koje im niko uzima.\n“Umjesto nepotrebnih misterija potreban je makar minimum javne ozbiljnosti, po mogućnosti malo državničkog formata i respekta prema građanima. Drugim riječima, u ovom teškom trenutku u zemlji gdje građani nisu zadovoljni učincima nove vlasti, posebno vlade koja je proizvela mnogo više problema nego rješenja, obaveza je svakog u političkoj većini da nađemo zajednički politički odgovor na vidljivo urušavanje pobjede 30. avgusta 2020”, zaključuje Lekić.


Humanitarni tiket u podne: Dragan Basarić tipuje za lečenje Sofije Markuljević – MO Sport\nPosted on 01/08/2020 Author MO Sport\tComments Off on Humanitarni tiket u podne: Dragan Basarić tipuje za lečenje Sofije Markuljević\nStari as kraljice igara očekuje Zvezdinu duplu pobedu\nPomisao na Dragana Basarića Čačanima vraća sećanje na neizbrisv pečat ostavljen njegovom igrom na čuvenom Želovom. Sećate li se, to je isto ono mesto, kultni teren koji je MOZZART revitalizovao, pa podario Čačanima da uživaju u novim infrastrukturnim pogodnostima svog košarkaškog sastajališta. Međutim, vreme je bilo da Dragan siđe sa terena kraljice igara, pa i da ustupi mesto mlađima. Zna on i dalje sve što treba, pa je preduzeo akciju u dublu sa još jednim velikim imenom košarke. Zajedno je sa svojim prijateljem, takođe bivšim košarkašem, a danas poznatim trenerom Dejanom Milojevićem, odlučio je da zapušteno imanje svog pradede u dragačevskom selu Guberevci pretvori u moderne voćnjake, odnosno zasade jabuke, borovnice, kupine.\nBiznis, rad i red, kao i igra bez “lične greške” mu je dakle u venama, a mi se nadamo da će Dragan uspeti da pomogne maloj Sofiji Markuljević potencijalnim dobitkom u iznosu od 117.700 dinara, ostvarivih na račun proizvoda ukupnog koeficijenta i kompanijske uplate od 10.000 dinara. Inače, u četvrtak je do nas stigla vest da je ona osnovna suma potrebna za Sofijino lečenje prikupljena. Bravo Srbijo, završimo do kraja sve što je neophodno za normalan rast i detinjstvo ove devojčice.\nPrvi par na tiketu vodi nas put analize susreta ČELSI – ARSENAL. Finale FA kupa na Vembliju Arsenal dočekuje sa značajno oslabljenim timom. Povrede su problem, Ozil je upitan, što može da znači Čelsiju koji se pokazao kao tvrđi orah u premijerligaškim vodama. Pošto je Arsenalu izmakla Evropa, ovo je šansa da sezona ne ode u fijasko. S Čelsijem to njije lako, ali ni nemoguće, budući da su ovi timovi poslednji put remizirali. Ipak, mora se priznati da je ekipa Frenka Lamparda u fudbalskom pogledu konkretnija i sposobnija da slavi.\n“Igram GG3+”, kaže Basarić, listajući Mozzart Sport listu, oduševljen ponudom igara, kao i skorom od do sada doniranih 15.711.389 dinara u akciji “Humanitarni tiket u podne”.\nSledeći meč na njegovom skeneru dolazi iz ešalona parova prvog kola naše, Superlige Srbije. Pratimo meč ČUKARIČKI – INĐIJA. Prvo je kolo, a Čuka je, to moramo reći i više nego spremna da Inđiji vrati za šamar iz 28. kola prohujale sezone Superlige Srbije. Brđani u pripremnom periodu nisu dobili jedino Borac iz Banja Luke, ali ne mari. Spremni su oni za Inđiju koja će se najverovatnije braniti svesna činjenice da je na pripremama uspela da dobije jedino Bačku.\n“Igram na 2-4 gola“, gotovo potpuno je uveren Basarić…\nSelimo se na Marakanu gde sezonu otvaraju CRVENA ZVEZDA i NOVI PAZAR. Crveno-beli, koji će braniti šampionsku krunu, vratili su Aleksandra Kataija i Gelora Kangu, doveli Srđana Spiridonovića, dok od bitnijih igrača niko još nije otišao. Rutina ili ne, tek njima na crtu dolazi novajlija, ekipa Novog Pazara koja svakako nema te kvalitete. Ako ništa, Pazarci su po specifičnom kvalitetu jasno, već sada deklarisani za ekipu donjeg doma tabele. Dejan Stanković svakako neće propustiti šansu da im na Marakani uzme sva tri boda.\n“Dupla pobeda 1-1“, rekao je Dragan.\nSledeća utakmica vodi nas na teren Serije A gde igraju ATALANTA i INTER. Juventus je titulu odbranio dva kola pre kraja, a sada Atalanti, Interu i Laciju ostaje da vide ko je gde ispod njih u poslednjem kolu. Međutim, i Atalanta i Inter žele da nastave seriju utakmica bez poraza (Inter šest, Atalanta 19) i održe formu pred mečeve koji ih očekuju u Evropi. Atalanta će verovatno i ovaj meč odigrati bez Josipa Iličića koji se nedavno oporavio od povrede, zbog čega ga Gasperini svesno štedi, jer ne želi da ostane bez Slovenca za duel sa Parižanima. U redovima Intera već duže vreme nema Stefana Sensija i Matijasa Vesina koji su povređeni. U poslednjih pet međusobnih duela oba tima imaju po jednu pobedu, uz tri remija.\n„Igram GG“, kaže naš gost smatrajući ovaj tip najizvesnijim.\nZa kraj, Dragan Basarić tipuje na utakmicu NAPOLI – LACIO. Domaći Napoli kao osvajač Kupa Italije izborio je igranje u Ligi Evrope naredne godine i to u grupnoj fazi. Lacio je obezbedio direktan plasman u Ligu šampiona. Napoli u poslednje vreme igra po sistemu toplo-hladno, a na poslednje četiri utakmice ekipa Đenara Gatuza ima dve pobede i dva poraza. Pre toga je igrao nerešeno sa Bolonjom. Lacio je sa druge strane vezao tri pobede, a ona nad Kaljarijem od 2:1 donela je Nebeskoplavima povratak u Ligu šampiona posle 13 godina čekanja.\n“Igram 3+”, konstatovao je naš, pre svega košarkaški poznat gost o kome bi mogli reći još po koju reč.\nKako je počeo Dragan Basarić? Posle osnovnog školovanja u svom rodnom selu stigao je u Čačak, gde je i započeo košarkašku karijeru. Igrao je u brojnim srpskim klubovima, kao i u Švajcarskoj, Belgiji, Bosni, Crnoj Gori. Sada je tu gde je, u analima, ali i na poziciji uzornog voćara čiji proizvodi mirišu iskonskim mirisom domaće, zdrave proizvodnje nekadašnjih seoskih domaćinstava.\nNa kraju, još jedno veliko hvala Draganu Basariću na učešću u “Humanitarnom tiketu u podne”. Pre nego što se pozdravimo, naravno do narednog viđenja, a biće ih sigurno, na njemu je tipovanje i za MOZZART svet preko Drine.\nDragan Basarić će na plemenitom tiketu u RS, s istom igračkom kombinacijom kao i u Srbiji potencijalni dobitak proslediti na adresu Udruženja dece i omladine sa posebnim potrebama “ISKRA”, Novi Grad. MOZZART kvota je dakle ista i iznosi 11,77, a potencijalni dobitak zaračunat je na osnovu svakodnevne kompanijske uplate od 50 konvertibilnih maraka.


Saopštenje za javnost: Uticaj koronavirusa na žene i mere podrške i zaštite - Autonomni ženski centar\nSaopštenje za javnost: Uticaj koronavirusa na žene i mere podrške i zaštite\n19.03.2020. - Autonomni ženski centar zna da vladini pozivi na samoizolaciju i ostanak u kući mogu imati direktne posledice za žene i decu koja preživljavaju nasilje. Dom nije sigurno mesto za žrtve nasilja. Zabrinute smo da će izbegavanje socijalnih kontakata i samoizolacija omogućiti nasilnicima da pojačano kontrolišu i zlostavljaju žrtve i onemogućiti žrtve da stupe u kontakt sa pružateljkama usluga za podršku i institucijama koje pružaju zaštitu. Rast nasilja nad ženama i decom tokom pandemije koronavirusom beleže države od Kine do SAD-a.\nS tim u vezi, saveti za bezbednost i planiranje zaštite za žrtve nasilja trebalo bi da postanu sastavni deo uputstava koje Vlada šalje javnosti i predstavnicima nadležnih institucija. Pozivamo Vladu da prilikom planiranja mera i akcija za prevenciju širenja koronavirusa među prioritete uvrsti i bezbednost i specifične potrebe žena i dece. Ove mere treba da podrazumevaju zaštitu žena od nasilja, zaštitu na radu, pomoć i podršku u vezi sa brigom o deci i starima.\nIskustva iz prošlosti pokazala su da je uključivanje rodne analize od izuzetne važnosti za efikasnost mera u oblasti zdravstvene zaštite. Tokom zapadnoafričke epidemije od bolesti virusa ebole u periodu od 2014. do 2016. godine utvrđeno je da su žene te koje će verovatnije biti zaražene virusom, a s obzirom na njihovu prevladavajuću ulogu negovateljica u porodicama, njihovu poziciju na prvim linijama u sistemu zdravstvene zaštite i svih vrsta usluga. S druge strane, žene su te koje uglavnom imaju manje moći da donose odluke na svim nivoima, te zbog toga njihove potrebe uglavnom ostaju zanemarene.\nPosebna pažnja Vlade potrebno je da bude usmerena na činjenicu da žene tokom zdravstvene krize u najvećoj meri rade neplaćen ili potplaćen posao, da ih je u maloprodaji najviše, da su prve otpuštane sa posla i prinuđene da pristanu na bilo kakve uslove rada da bi prehranile sebe i decu. Zato su neophodne pojačane mere zaštite na radu, kao mere ekonomske podrške ženama koje u ovom trenutku ulažu vanredne napore u opstanak zajednice.


PORESKA UPRAVA RS: Rekordna naplata javnih prihoda u RS - Opcija\nPoreska uprava Republike Srpske završila je 2019. godinu sa prikupljenih rekordnih 2,494 milijarde maraka na računu javnih prihoda Republike Srpske, što je najveći iznos javnih prihoda koji je prikupljen na godišnjem nivou od osnivanja Poreske uprave RS 2001. godine, u ovom obliku organizovanja.\nNa takvo stanje, pored mjera koje Poreska uprava RS kontinuirano provodi sa ciljem doborovoljnog prijavljivanja i plaćanja poreza, te automatizacije poslovnih procesa kroz implementaciju Integrisanog informacionog sistema u Poreskoj upravi, uticao je niz faktora u prošloj godini.\n“Prije svega, tu mislimo na više mjera Vlade RS na rasterećenju privrede i poboljšanja položaja radnika, od kojih je jedna svakako i povećanje broja osiguranika, povećanje minimalne plate u RS, kao i povećanje plata radnicima u prosvjeti i MUP-u RS”, saopštili su iz Poreske uprave RS.\nOvaj rast se svakako može jednim dijelom pripisati i dobroj makroekonomskoj i političkoj situaciji u RS u ovoj godini.\nZahvaljujući svemu tome, poreski obveznici u RS su u 2019 godini na račun javnih prihoda RS uplatili ukupno 2,494 milijarde maraka, što je za 53,6 miliona KM ili dva odsto više nego u 2018. godini. U tom periodu, po osnovu doprinosa prikupljeno je 1,574 milijarda KM, što je za 60,7 miliona KM ili četiri procenta više nego u 2018. godini. Tako je za Fond PIO naplaćeno 892 miliona maraka ili 30,9 miliona KM više, dok je za Fond zdravstvenog osiguranja naplaćeno 564,6 miliona maraka što je više za 25,5 miliona maraka u odnosu na uporedni period.\nKod direktnih poreza, u 2019. godini prikupljeno je ukupno 473,4 miliona maraka, što je za 19,2 miliona KM ili četiri odsto manje u odnosu na 2018 godinu.\nNajveće smanjenje naplate bilo je kod poreza na dohodak, koji je naplaćen u iznosu od 190,2 miliona KM, što je za 39 miliona maraka manje u odnosu 2018. godinu. Na pad naplate ovog prihoda najviše su uticale izmjene Zkona o porezu na dohodak, u smislu povećanja osnovnog ličnog odbitka sa 200 na 500 KM mjesečno.\nPorez na dobit je u 2019. naplaćen u iznosu od 238 miliona KM, što je za 17,2 miliona maraka ili osam odsto više nego u istom periodu prethodne godine. Kod ostalih javnih prihoda, u 2019 godini ostvarena je naplata od 430,7 miliona KM, što je za 18,9 miliona KM ili pet odsto više nego u 2018. godini.\nPosmatrano po područnim centrima, najviše prihoda u 2019. godini prikupio je Područni centar Banjaluka, i to ukupno 1,228 milijardi KM, što čini 49,3 odsto od ukupnog iznosa prikupljenih javnih prihoda u 2019 godini. Potom slijedi PC Doboj sa prikupljenih 296,6 miliona KM, zatim PC Bijeljina sa 266,2 miliona KM, PC Istočno Sarajevo sa 240,1 miliona KM, PC Trebinje sa prikupljenih 155,2 miliona KM, PC Prijedor sa 154,5 miliona KM, te PC Zvornik sa 125,5 miliona KM. Procentualni odnos ukupne naplate po područnim centrima.\nPoreske uprave RS prikazan je u sljedećem dijagramu.\nTabelarni prikaz ostvarenja naplate javnih prihoda u 2019 godini, te poređenje sa naplatom iz 2018. godine postavljen je na internet stranici Poreske uprave RS www.poreskaupravars.org .


Specijalni odnosi na reanimaciji\nOve godine, 26. septembra, najviši zvaničnici Srbije i Republike Srpske svečano su se obavezali da će konačno oživeti Sporazum o specijalnim i paralelnim vezama Srbije i RS. Elem, Sporazum (RS i SRJ) prethodno se već dva puta potpisivao – jednom u vreme Slobodana Miloševića, drugi put za vreme demokratskih vlasti početkom 2001. godine. Međutim, u oba navrata od Sporazuma je, kako su u RS posebno podvlačili proteklih dana, ostalo samo „mrtvo slovo na papiru“. Niko se zbog toga nije previše uzbuđivao. A i što bi, kada se niko nije ni obavezivao da prati njegovo sprovođenje.\nOdgovornost i predrasude\nZato je sada možda jedna od najvažnijih odredbi novog sporazuma – koji gotovo u svemu nalikuje starom – to što je predviđeno osnivanje Veća za saradnju Srbije i RS. Ovo veće, koje će činiti predsednici Srbije i RS, imaće obavezu da se sastaje jednom u tri meseca i tada će konsenzusom donositi predloge i preporuke za nadležne institucije i organe kako bi se potpisani sporazum kontinuirano sprovodio. Drugim rečima, konačno ćemo imati priliku da vidimo ko je odgovoran ukoliko se Sporazum ne bude ostvarivao planiranom dinamikom, odnosno ko se može pohvaliti za istrajnost na putu ka oživotvorenju odredbi iz tog veoma značajnog dokumenta za Srbiju i još značajnijeg za RS.\nNaravno, neće se ovde pitati samo Banjaluka i Beograd, već i Sarajevo, tačnije Kancelarija visokog predstavnika UN u BiH (OHR), koja bi polovinom naredne godine trebalo da preraste u Kancelariju specijalnog predstavnika EU u BiH (EUSR). Sadašnji „kancelar“ Kristijan Švarc Šiling potvrdio je da ni u sadašnjoj verziji Sporazuma, kao ni u onoj iz 2001, nema ničeg što je suprotno Dejtonskom sporazumu. To, međutim, nije smetalo najuglednijim bošnjačkim političarima u Sarajevu da pokušaju da sami malo „zasmetaju“. Oni su i ranije, doduše više nego sada, smatrali da je upravo Sporazum to što „smeta“ boljim odnosima Srbije i cele BiH. Tako se ni sada nije prezalo od demagoških obrazloženja, u kojima je prednjačio Haris Silajdžić, pozivajući se na član Ustava BiH koji zabranjuje entitetima da sklapaju međunarodne sporazume bez odobrenja Parlamenta BiH. Pritom, on namerno „zaboravlja“ jedan drugi član Ustava u kojem se doslovce dopušta stvaranje specijalnih i paralelnih odnosa entiteta sa susednim državama. Sulejman Tihić se nije pozivao na Ustav, već na „licemerje Vlade Srbije koja priča da priznaje integritet BiH, a jača veze samo sa jednim delom BiH“!? No, ovakve smicalice i podmetanja nisu ovoga puta bili tako brojni. A možda ih ne bi ni bilo toliko da se 1. oktobra ne održavaju izbori u BiH, pa je potpisivanje sporazuma valjalo „objasniti“ bošnjačkim biračima starom sarajevskom izanđalom frazom o „velikosrpskom hegemonizmu“.\nUprkos ovakvom bošnjačkom „žargonu“, čak ni ministarki za ekonomske odnose RS sa inostranstvom Jasni Brkić, kao ministru iz Tihićeve SDA, nije smetalo da se pojavi na Ekonomskom forumu privrednika RS i Srbije i da pozdravi i pohvali učesnike ovog skupa. Taj „incident“ ne treba da zavara: sarajevske fraze će se u retorici većeg dela bošnjačke političke i intelektualne elite zadržati i posle izbora kad god im zatreba da podignu političku temperaturu pre svega među diplomatskim predstavnicima u Sarajevu.\nNe bi trebalo da začudi ni ako se, recimo, prilikom ratifikacije Sporazuma u Narodnoj skupštini RS Bošnjaci i/ili Hrvati u Veću naroda RS pozovu na „ugroženi nacionalni interes“, pa da ratifikacija dospe i do Ustavnog suda RS. Iako, naravno, nema nikakvih izgleda da taj sud proglasi Sporazum neustavnim, na taj način bi moglo da se izgubi nešto vremena, tim pre što su potpisnici namerni da Sporazum počnu odmah da dograđuju aneksima, bez kojih je on samo lista lepih želja. Za izradu aneksa, po procenama stručnjaka, trebaće još nekoliko meseci, a onda će tekst ići kod kancelara“ Šilinga kako bi on utvrdio ima li u njima šta „antidejtonsko“. Ne bi trebalo da začudi ako se i tom prilikom u Veću naroda RS nađe neko ko i u aneksima primeti „svesrpsku zaveru“, pa opet – na Ustavni sud RS.\nS druge strane, pošteno bi bilo reći da efekti zaključenja ovog sporazuma mogu biti samo pozitivni, i za Bošnjake i Hrvate, i u RS i u FBiH, kao i za Srbe. Tako, recimo, Bošnjaci u Podrinju dobijaju „crno na belo“ priliku da pritisnu vlasti u Srbiji da im bez dosadašnjih velikih procedura dopuste da obrađuju svoju zemlju u priobalnom pojasu s druge strane Drine, da reku prelaze skelom gde im je najbliže, a ne da putuju naokolo preko graničnih prelaza. Još važnije, Sporazumom i firme iz Federacije BiH, pogotovo iz sarajevske i tuzlanske regije, dobijaju mogućnost da preko svojih predstavništava u RS lakše posluju sa firmama iz Srbije, dok će firme iz Srbije preko RS lakše ulaziti na tržište u FBiH. Takođe, i firme iz Novog Pazara dobijaju istu priliku za poslovnu saradnju sa firmama iz RS kao i firme iz drugih „srpskijih“ krajeva Srbije.\nDrugim rečima, ovo nije samo srpsko–srpski sporazum, već sporazum koji daje podjednaku priliku svima u BiH da koriste njegove pogodnosti. Ostaje samo pitanje: hoće li u Sarajevu videti da novac ne pita kako se ko zove? Ili će i dalje ovo ostati samo „dobra“ prilika za pojedine sarajevske političke destruktivce (koji se godinama ponašaju po ubitačnoj logici „što gore RS, to bolje BiH“) da „ukažu“ svojim sunarodnicima da se nipošto ne treba mešati u ta „srpska posla“?!\nNo, takva je bosanskohercegovačka realnost, i to je jedan od razloga zbog kojih bi srpski političari što pre trebalo da zaborave na euforiju, koju su delimično i sami proizveli prilikom potpisivanja okvirnog sporazuma u Banjaluci, a da ostave stručnjacima da izrade što kvalitetnije anekse, koji se neće menjati od prilike do prilike.\nUprkos relativno dobrim, posebno za Srbiju, sve boljim pokazateljima ekonomske saradnje sa RS – a ta vrsta saradnje je posebno potencirana prilikom potpisivanja Sporazuma – istina o ekonomskim odnosima je još uvek žalosna. Tu se i dalje ne zna ni šta to sve smeta privrednicima da njihova roba brže prelazi s jedne na drugu stranu Drine. Toliko je tu birokratskih zavrzlama, pogotovo kada je reč o izvozu iz RS u Srbiju. S druge strane, možda je za opisivanje vrhunca birokratske gluposti ilustrativan primer barijera u saradnji muzeja i likovnih galerija iz Srbije i RS. Kako smo ovih dana mogli da čujemo, umetnička dela koja se iz srbijanskih gradova transportuju za izložbe u galerijama u RS tretiraju se na carini maltene kao paprike: ne traže im, naravno, potvrde sanitarne inspekcije, ali se za tu „robu“ carinske dažbine plaćaju kao za povrće koje se uvozi u RS, odnosno u BiH!?\nDalje, investitori iz Srbije su sve prisutniji na tlu RS, ali to prisustvo još nije dovoljno da bi se moglo nazvati sasvim ozbiljnim, a pogotovo ne strateškim. Od 2004. investicije iz Srbije beleže stalni rast, ali trenutno čine svega 5,3 odsto ukupnog učešća u stranim investicijama. Zato “objašnjenja“ koja smo mogli da čujemo čak i sada u Banjaluci kako Srbiju „ne treba tretirati kao stranog investitora“ samo služe da zamagle surovu stvarnost i predstavljaju opravdanje za nečiju nezainteresovanost za investiranje u RS. To, prosto, nikome nije potrebno. Srbija, objektivno, neće uskoro postati najveći investitor u RS. Međutim, ako namerava da se približi vodećima na toj lestvici, njeno učešće u ukupnim stranim investicijama moraće da se brže i snažnije uvećava u narednom periodu. Naročito ako se ima u vidu da će se i investicije iz mnogo moćnijih zemalja poprilično uvećati nakon što na red stigne privatizacija nekoliko strateških preduzeća u RS.\nDo tada će Srbija jednostavno ostati samo sedmoplasirana zemlja na listi najvećih stranih investitora u RS. Uostalom, kako se setio da podseti i ministar Bubalo, “imamo i dragulj koji se zove Drina“, aludirajući na decenijama neiskorišćene energetske potencijale na reci koju su mnogi voleli da nazivaju kičmom srpskog naroda, a da pritom skoro ništa nisu učinili da tu kičmu oslobode one vrste reume koja se manifestuje sa mnogo kukanja i malo volje da se leči. “Na toj reci ne trebaju nam strane investicije. Ulaganja u tom posebnom slučaju moraju drugačije da se posmatraju, i te investicije moraju da budu najveće“, ukazao je Bubalo na ono što je manje–više poznato, a što se iz ne baš dobro poznatih razloga ne „leči“!\nU poslednje vreme ima i nekih naznaka da se pacijent osmelio, pa je tako najavljeno da će veći deo od oko 100 miliona evra iz srpskog NIP-a, koliko je određeno za investiranje u RS, biti namenjen za igradnju HE „Buk Bijela“ na Drini. Od toga bi lepu korist mogle da izvuku i RS i Srbija. Ostaje samo da vidimo i u ovom, kao i u nizu drugih primera, ima li nade da ekonomske veze RS i Srbije ozbiljno ojačaju pre nego što se Srbija i RS jednog lepog dana sretnu u EU.\nPrimeri i perspektive\nNaravno da su otvaranje „Komercijalne banke“ u Banjaluci, širenje vršačkog „Hemofarma“ kupovinom dela kapitala banjalučkog „Čajaveca“ i pojava „Dunav osiguranja“ u RS veliki pomaci u odnosu na dosadašnju praksu, ali to će zaista ostati mali korak ukoliko se i ostalih dvadesetak ugovora o poslovnoj saradnji između firmi iz RS i Srbije, koji su potpisani kad i Sporazum, ne pretoče u konkretne poslovne akcije. Većina tih ugovora, uostalom, već je napravljena nedavno, u vreme banjalučkog sajma, samo je potpisivanje prolongirano za dan svečanog potpisivanja Sporazuma. To je, dakako, urađeno radi političke promocije potpisnika. I ranije su se srpski političari (samo)promovisali na ovu temu, a iza toga su uglavnom ostajale njihove reči da odzvanjaju u prazno. Boris Tadić, Vojislav Koštunica, Dragan Čavić i Milorad Dodik sada imaju veliku priliku da otvore sasvim novo političko poglavlje o Srbima u regionu: poglavlje u kojem se može videti da Srbi međusobno snažno sarađuju i da u tome nikome ne smetaju, nego i druge podstiču da se uključe u taj proces.\nO tome da se može početi i bez velikih reči i euforije do sada je možda najupečatljivije svedočila saradnja Narodnog pozorišta RS sa beogradskim Narodnim pozorištem i Zvezdara teatrom. Toj saradnji nije bio potreban sporazum, oni su su dovijali kako su znali i umeli. Tako je i dolazak Dušana Kovačevića i Lazara Ristovskog u Banjaluku bio samo jedna prijatna formalnost . Tada su sa svojim banjalučkim domaćinima potpisali nešto što već uveliko čine, zahvaljujući svojevremenim naporima pokojnog Danila Lazovića i podršci predsednika RS Dragan Čavića i lokalnih banjalučkih vlasti. Ima, dakako, još ovakvih „malih“ primera i u drugim oblastima, a to su zapravo svetli primeri da ostvarenje saradnje ne mora baš uvek da čeka na velika politička obećanja i svečane ceremonije.\nDosadašnjih obećanja, pogotovo onih koja nikada nisu ispunjena, naslušali su se u RS proteklih petnaestak godina. Slobodan Antonić je prilično tačno zapazio da je RS „pastorče srpske nacionalne politike“. Vredi dodati da tragedija tog „pastorčeta“ nije mala: ono je sve vreme verovalo kao što dete veruje majci, a još više joj praštalo gušeći svoju ljutnju i bes svaki put kada bi se osetilo napuštenim. Ljubav tog „pastorčeta“ prema „majci“ bila je i ostala nerazumna. To je samo delom posledica neurotičnog „majčinskog“ ponašanja: ona je znala da mirno posmatra kada je njeno „pastorče“ tuklo druge i da ga već sledećeg momenta kazni kada bi joj bila ugrožena roditeljska „reputacija“. Ali, umela je i da se trudi da ga zaštiti kada su ga svi drugi tukli.\nTo „pastorče“, prosto, nikada nije naišlo na drugačiju, bolju vrstu brige nego kod takve „majke“. Svi drugi uglavnom su kinjili i „pastorče“ i „majku“, okrivljujući ih za svaku tuču koja se događala u ovom balkanskom velikom selu, ne nalazeći pritom ni trunku sopstvene odgovornosti u krvavom kolopletu.\nNo, vreme opšte seoske tuče prošlo je pre deset i kusur godina. „Pastorče“ će uskoro postati punoletno, a „majka“ polako izlazi iz dugogodišnjeg klimaksa. Vreme je, konačno, za uspostavljanje jednog normalnog odnosa.


pink.rs | Simić: Ne vraćamo se u kosovsku vladu\nSrpska lista ne vraća se u kosovsku vladu, kako to spekulišu neki prištinski mediji, jer svi razlozi našeg izostanka iz privremenih organa vlasti u Prištini nisu otklonjeni, saopštio je danas portparol Srpske liste Igor Simić.\n- Razgovora o obnavljanju naših aktivnosti u vladi nije bilo, niti se išta promenilo od trenutka kada smo napustili vladajuću koaliciju - kategoričan je Simić.\nDodaje da su u Srpskoj listi svesni da će njihova odluka za posledicu imati dalju homogenizaciju albanskih političkih aktera i njihov dogovor oko za njih vanih pitanja, "što se i u prethodnom periodu moglo videti po načinu na koji se takozvana opozicija odnosila prema vladinim predlozima u parlamentu".\n- Shvatamo nezadovoljstvo onih koji danas shvataju da bez izabranih srpskih predstavnika ne mogu da fingiraju postojanje političkog pluralizma i nekakvog multietničkog društva, ali još jednom naglašavamo da za ovu situaciju nismo krivi mi, već oni koji su na nas slali maskirane nasilnike sa dugim cevima - ističe Simić.\nIako je prošlo više od mesec dana od odlaska Srpske liste iz koalicije, očekuje se da će se tokom ove nedelje ovaj politički subjekat u potpunosti vratiti u Haradinajevu vladu, kažu izvori Zerija, koji navode da će za nekoliko dana Srpska lista doneti konačnu odluku o povratku u vladu.\nSimić: Srpska lista se ne vraća u kosovsku vladu\nSIMIĆ ZA PINK: U ovom trenutku nema dijaloga, priče o dogovoru Beograda i Prištine oko razgraničenja i podele imovine samo spekulacije (VIDEO)\nSimić: Priština želi da stvori političku vatru\nSIMIĆ ZA PINK: Albanski lideri u Prištini skupljaće poene preko leđa Srba


Predsjednik parlamenta i Crne Gore, Ranko Krivokapić i Filip Vujanović, u odvojenim susretima su razgovarali sa predstavnicima Evropskog jevrejskog parlamenta (EJP) iz Brisela i Evropske jevrejske unije (EJU) iz Londona kao i Jevrejske Zajednice Crne Gore.\nKako se navodi u saopštenju parlamenta, kopredsjednik EJP, Vadim Rabinovič, prenio je zadovoljstvo Jevrejske zajednice dosadašnjim radom u Crnoj Gori.\nTokom susreta Rabinovič je uručio Vujanoviću Međunarodnu nagradu Jevrejskog parlamenta za visoki doprinos razvoju odnosa Crne Gore sa ukupnom Jevrejskom zajednicom koja se dodijeljuje jednom godišnje. Rabinovič je Krivokapiću takođe uručio priznanje Evropske Jevrejske unije.\nPredsjednik crnogorskog parlamenta je istakao da je Crna Gora oduvijek bila država utemeljena na bogatstvu različitosti i tradiciji suživota različitih vjera i nacija, te da prisustvo Jevrejske zajednice samo dodatno osnažuje njen građanski i multikulturalni karakter.\nVujanović je, kako je saopšteno iz njegovog Kabineta, kazao da je zadovoljan sadržajnim i intenzivnim državnim odnosima Crne Gore i Izraela, kao i djelovanjem Jevrejske zajednice u Crnoj Gori.\n- Vujanović je ocijenio da postoje mogućnosti i potrebe za daljim unapređenjem sveukupne saradnje između dvije prijateljske zemlje i sa ukupnom jevrejskom zajednicom, posebno na ekonomskom planu, piše u saopštenju.


Gudeljević: MUP Srbije ne učestvuje u istrazi ubistva carinika\nPripadnici MUP-a Srbije ne učestvuju u istrazi ubistva Euleksovog carinika, na tom zadatku rade samo predstavnici Kosovske i Euleks policije, izjavila je portparol te misije Irina Gudeljević, demantujući pisanje prištinskih medija da je na sever u cilju pomoći Euleksu stiglo 150 pripadnika MUP-a.\n"Euleks nema informaciu da je na severu Kosova stiglo 150 pripadnika MUP-a Srbije", izjavila je Gudeljević za agenciju Beta i dodala da Euleks ceni ponudu Beograda da pomogne u istazi ubistva pripadnika te misije, te da neće oklevati da je zatraži ukoliko se ukaže potreba.\n"Istraga o ubistvu pripadnika misije je u toku, u isključivoj nadležnosti Kancelarije Specijalnog tužilastva Kosova. Mešoviti tim sastavljen od Euleksovih i KP policajaca radi na istrazi. Većina pripadnika Kosovske policije na severu Kosova su kosovski Srbi, koji rade za Kosovsku policiju. Niko drugi ne radi na ovom slucaju", kazla je Gudeljević.\nGudeljević je rekla da je potpuno normalno za policijske službe iz "susednih jurisdikcija da sarađuju u borbi protiv kriminala".\nPrištinski list Koha ditore navodi u današnjem broju da je oko 150 pripadnika MUP Srbije došlo na sever Kosova kako bi pomogli u istrazi ubistva carinika Euleksa.\nOčekuje se da oni ostanu na Kosovu do okončanja lokalnih izbora, kako bi držali pod kontrolom bezbednosnu situaciju na severu, piše dnevnik.


N.M. | ponedeljak 19. oktobar 2020. 20:00h\nTijana Dapčević je navodno donela važnu životnu odluku nakon dugogodišnjeg zajedničkog života sa suprugom Milanom u glavnom gradu Srbije.\nTijana Dapčević • tijana.dapcevic / Instagram\n- Tijana je željna malo mirnijeg života, ova gužva u Beogradu je počela da joj smeta, pa su ona i Milan doneli odluku da se presele u Sombor, gde su kupili veliko imanje - otkrio je izvor blizak pevačici za "Star".\n- Inače, Tijanin muž je iz Sombora, pa su oboje veoma vezani za taj grad. Tamo se mnogo mirnije živi, a i imaju u planu da tamo razviju neki biznis, ali o tom potom, jer tek kuća treba da se gradi.\nTijana Dapčević • RAS / RAS Srbija\n- Tijana ima u planu da napravi mali salaš. Ona će zbog poslovnih obaveza dolaziti u Beograd kad god bude potrebno, ostajaće po nekoliko dana, ali je odluka da život nastave u Somboru definitivna - dodao je izvor.\n- Milan se godinama unazad bavi poljoprivredom, pa planira u tom smeru i da nastavi, a u Somboru će imati sve uslove da ovaj posao proširi. Tijana pak dugo mašta da ima kuću i dvorište, i to će sada da ostvari.\nTijana Dapčević • Instagram / RAS Srbija\n- Jedva čeka da sve bude gotovo i da se presele, pa da joj sestra Tamara dođe sa klincima i da svi zajedno uživaju. Već uveliko sa mužem i sinom osmišljava kako će im dom izgledati, a njihov sin je presrećan jer će moći da ima vlastiti košarkaški i fudbalski teren, koji će sa tatom napraviti u dvorištu. Kako su porodica koja obožava životinje, nema sumnje da će imati ljubimce u dvoritšu - zaključio je izvor, a Dapčevićeva se ovim povodom još uvek nije oglašavala, a kako izgleda njen suprug, ukoliko ste propustili, pogledajte OVDE.


Stručna praksa | Znanjem do Posla\nE2E priča – Stručna praksa – most između fakulteta i posla\nod strane Sandra Vlatkovic | jul 18, 2020 | AMM manufacturing, Inženjer, Kragujevac, Stručna praksa, Vebinar\nKragujevac: Mladi master inženjer Petar Ljušić već godinu i po dana radi u „ AMM manufacturing“, jednoj od kompanija MIND Grupe, gde se proizvode komponente za šinska vozila. Stručna praksa bila mu je šansa ka sigurnoj budućnosti koju je iskoristio. O svom poslovnom putu govorio je učesnicima vebinara sa temom„ Perspektive zapošljavanja i karijere za inženjere u MIND Grupi“. Radionicu je organizovao Razvojni biznis centar u okviru projekta„ Znanjem do posla“.\n„Kao student master studija prijavio sam se za stručnu praksu u okviru MIND Grupe. Posle razgovora u kompaniji došao sam u sektor pripreme i tehnologije, gde su me od samog početka prihvatili kao svog kolegu i imali smo odličnu saradnju. Tokom stručne prakse sam prošao bukvalno svaki deo procesa, diskutovali smo o mogućim poslovnim rešenjima, a sve vreme je moj napredak pratio mentor“, priča Petar.\nStručna praksa – više od teorije\nKada je došao na praksu, kaže, sve mu je bilo „ čudno“ jer je to bilo „nešto drugo“ u odnosu na fakultet.\nJako je zadovoljan, jer je kroz praksu dobio priliku da upozna sve procese, pa i da bira ono što mu najviše „leži“.\n„U ovoj kompaniji znaju da čovek samo u onome što voli da radi pruža maksimum, daje celog sebe“ kaže Petar i objašnjava da kompanija ima takav stav i za studente na stručnoj praksi i za zaposlene.\nPetar kaže da je tako i on dobio priliku da se upozna sa brojnim radnim pozicijama u kompaniji, te je mogao da odmeri koji su poslovi bliski njegovim sklonostima i interesovanju i gde vidi sebe u budućnosti kada stekne diplomu master inženjera.\nSvaki praktikant dobija mentora koji sve vreme prati, daje preporuku i ocenu njegovog rada tokom stručne prakse.\nTrud nagrađen ponudom za posao\n„Mesec dana posle stručne prakse ponuđeno mi je da ostanem do završetka master studija na Fakultetu inženjerskih nauka, odnosno do završnog rada. Mogao sam i da odaberem sektor u kom ću ostati, a odlučio sam se za sektor pripreme i tehnologije“ rekao je Petar.\nPotpisao je novi ugovor sa poslodavcem o stručnoj praksi koji je trajao do završetka master studija.\n„Mogu da kažem da su mi nadređeni stvarno pružili puno razumevanja za završetak studija i master rad. U slučaju da mi je bio potreban dan ili određeno vreme apsolutno sam u svakom trenutku imao podršku firme. Smatram da je i kompaniji u interesu da ima školovan kadar i da se posle stručne prakse ili zapošljavanja ne prekida studiranje“ kaže Petar.\nPetar je za temu završnog master rada na fakultetu odabrao frikciono zavarivanje koje je u poslovnim planovima kompanije, pa mu je otvorena i ponuda da u budućnosti radi kao inženjer upravo u toj oblasti.\n„Godinu i po dana radim u ovoj kompaniji. Bio sam najpre na radnom mestu u sektoru pripreme, po svom izboru, a trenutno sam na drugoj poziciji ERP (Enterprise Resource Planning) administratora- IT konsultanta. Očekujem da će moja naredna inženjerska pozicija biti vezana za frikciono zavarivanje“ otkriva Petar.\nNa pitanje učesnika vebinara kako se na praksi pokazao i dokazao da je baš on pravi kadar za kompaniju, Petar je imao jednostavan odgovor-da daš sve od sebe.\n„Bitno je da budeš jako zainteresovan, da se trudiš, zalažeš i daješ sve od sebe. Pratio me je mentor i on je dao predlog da ostanem da radim,“ kaže Petar.\nZbog Petrove skromnosti ovu priču je dopunila biznis menadžerka MIND Grupe, Ana Račić. Ona kaže da su se za mladog inženjera već posle stručne prakse „borili“, pošto su mu posao ponudili iz dva sektora.\n„Petar je na svojoj stručnoj praksi pokazao koliko je temeljan u radu i koliko je zainteresovan za nove stvari, pa su ga iz tog razloga tražili i „konstrukcija“ i „priprema“, pa je njegov izbor bio čime će se baviti u našoj kompaniji“ rekla je Ana Račić.\nPerspektiva zapošljavanja mladih inženjera\nMIND Grupa pruža velike mogućnosti za obučavanje i zapošljavanje i mladih inženjera, kako u firmi AMM manufacturing, tako i u kompaniji koja proizvodi postrojenja za preradu voda, MIND edukaciji, MIND Real Estate.\n„Kod nas inženjeri rade u različitim oblastima. Imamo i konstrukcioni biro, pripremu proizvodnje, inženjere u samoj proizvodnji, CNC programere. Zaposleni su i na nekim pozicijama koje se bave nabavkom i prodajom, saradnjom sa kupcima, a inženjeri rade i u IT sektoru“ kaže Ana Račić.\nUčesnike vebinara nakon ove uspešne priče zanimalo je i kako stići do stručne prakse u MIND Grupi.\n„ MIND grupa ima javne konkurse za mlade inženjere koji imaju priliku da kroz stručnu praksu upoznaju radno okruženje, steknu praktične veštine i znanja, koji su im dodatna vrednost uz teorijsko znanje koje stiču na fakultetu“ objasnila je biznis menadžerka MIND Grupe.\nObuku prolaze studenti, ali i skorašnji diplomci osnovnih i master studija.\nNjihova stručna praksa traje od dve nedelje do nekoliko meseci, a za to vreme oni sa kompanijom imaju ugovor o stručnom usavršavanju.\nMnogi praktikanti su ostali da rade u kompaniji i zasnovali radni odnos.\n„Teorijsko znanje s fakulteta nije prioritet prilikom izbora kandidata za stručnu praksu. Kada dođu kod nas, o stručnoj praksi sa njima ne razgovaraju inženjeri. Naš zadatak je da utvrdimo da li su oni zainteresovani za praksu i da li kod njih postoji izražena želja za učenjem i usavršavanjem“ objasnila je Ana.\nOdgovarajući na pitanje učesnika vebinara, Ana Račić je navela da je smer na Fakultetu inženjerskih nauka bitan prilikom izbora kandidata za stručnu praksu. To se odnosni na pozicije na kojima su potrebna neka specifična znanja. Međutim, dodala je, u pojedinim sektorima ima dosta pozicija za koje su potrebna opšta inženjerska znanja.\nBaš kao i Petar, većina mladih inženjera prolazi praksu u sektoru pripreme proizvodnje i tehnologije „AMM manufacturing“, gde stiču temeljna znanja i mogu da sagledaju procese u kompaniji, pa se onda usmeravaju dalje i na druge oblasti.\nPrednost praktikanata je poznavanje ERP sistema, a bitno je i poznavanje engleskog jezika.\n„Prakse se organizuju prema planovima zapošljavanja. Kompanija trenutno ima potrebu za dve stručne prakse, koje se uobičajeno održavaju tokom leta, ali će ove godine morati da budu odložene dok se ne stabilizuje situacija sa epidemijom korona virusa“ rekla je Ana.\nNemanja Jovičić iz Razvojnog biznis centra je ocenio da su inženjeri traženi i da za njih ima posla, a dobar put do zaposlenja je stručna praksa u kompanijama.\nObjasnio je da je to most od fakulteta do zaposlenja, ali pod uslovom da to ne bude samo još jedna stavka u CV-u, već da praktikant zaista želi da se dobro pokaže i ostane da radi u kompaniji.


pink.rs | RAKIĆ: Priština da pronađe počinioce ubistva dece u Goraždevcu i svih ostalih zločina počinjenih u periodu od 1999.\nRakić je u pisnoj izjavi dostavljrenoj medijima naveo da su predstavnici srpskog naroda "duboko razočarani" što ni posle 15 godina počinioci zločina u Goraždevcu nisu pronađeni i izvedeni pred lice pravde.\n- Ubice nam ostaju nekažnjene, a ubistava, napadi, pretnje, krađe srpske imovine sve su učestalije. Gotovo svakodnevni napadi, poput onog jučerašnjeg u Žaču, jasni su pokazatelji da je na ovim prostorima vrlo teško izgraditi poverenje i obezbediti trajni mir za srpsku zajednicu zašta se država Srbija upravo i zalaže u pregovorima Beograda i Prištine - naveo je Rakić.\nRakić je kazao da je reakcija međunarodnih institucija i Prištine i pronalaženje počionicoa zločina jedini način da srpska zajednica opstane na Kosovu i izgradi svoju sigurnu budućnost.\nRakić: Naći počinioce zločina u Goraždevcu, bez toga nema opstanka Srba\nRakić: Policija da pronađe bombaše\nRakić: Pretnje ratom od strane Bahtirija ozbiljno uznemirile Srbe\nRakić pozvao institucije da ponovo otvore istragu o slučaju Staro Gracko\nRakić: Zar su monahinje dokaz da u Đakovici nije bilo pogrom


Predsjednik COK-a na Specijalnoj olimpijadi u Austriji | Crnogorski olimpijski komitet\nSimonović je obišao naše takmičare na ski stazama i prisustvovao kvalifikacionoj trci crnogorske skijašice Valentine Rakonjac u disciplini veleslalom, a druženje je kasnije nastavljeno u hotelu u kojem je boravila naša ekipa. Reprezentacija Crne Gore učestvuje sa ukupno šest sportista, troje od njih takmiče se u alpskom skijanju (u disciplinama slalom, veleslalom i super veleslalom), a preostala tri u trci na krpljama u disciplinama 25 i 50 metara.\nSpecijalna olimpijada je međunarodna organizacija koja okuplja djecu i odrasle sa poteškoćama u intelektualnom razvoju, s ciljem da im pomogne da razvijaju i demonstriraju svoje vještine i talente kroz sport, treninge i takmičenja.\nSvjetske zimske igre Specijalne olimpijade održavaju se od 14. do 25. marta 2017. godine, a okupile su preko 3000 sportista iz 110 država, koji se takmiče u devet sportova, i na nekoliko lokacija: Šladmingu, Gracu, Ramsau i oblasti Stirija.\nPredsjednik Simonović boravio je u Austriji kao počasni gost Specijalne olimpijade, gdje je 18. marta prisustvovao i svečanoj ceremoniji otvaranja Igara, na Panai stadionu u Šladmingu.


Propolis – za pčele građevinski materijal, a za ljude lek – online-news.rs\nDEBAKL! Makabi "RASTAVIO" Himki! /VIDEO/\nSTOJKOVIĆ PONIZIO JOVELJIĆA! Bili su SAIGRAČI u Zvezdi, a sada su ukrstili koplja u Beču!\nSada ceo svet može da čuje o ugroženosti crkava i manastira na KiM\n“SIGURAN SAM DA ME NIKO NE VOLI” Nenad se nakon javne preljube obratio porodici emotivnim rečima, očajan je zbog svog rođendana i ima MOLBU\nHome > Život > Propolis – za pčele građevinski materijal, a za ljude lek\n- 31 марта, 2021 20\n19 априла, 2021 3\nUŠTEDITE ČAK OSAM DANA GODIŠNJE! Deset prečica na tastaturi koje bi trebalo da zna svaki korisnik kompjutera


Bivše "kamiondžije" obnovile protest i spremile krivične prijave: Da li ih je Vlada prevarila? | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\n10:00 | Petak, 24 01 2020\nBivši radnici Zastave kamiona nastavili su juče, pre godinu ipo dana započete i pre mesec ipo dana privremeno obustavljene, proteste zbog neisplaćenih zarada od 2012. do 2016., nepovezanog radnog staža od 2010. do avgusta 2018., kad su i poslednje “kamiondžije”, uz socijalni program, napustile fabriku u kojoj je mesec dana docnije pokrenut stečajni postupak.\nNekadašni radnici Kamiona (njih 550), koji su juče protestovali ispred zgrade Gradske uprave, na ime neisplaćenih zarada potražuju ukupno 207 miliona dinara (162 miliona neto zarade i 45 miliona sudskih troškova), dok iz stečajne mase fabrike, prema proceni Poreske uprave, za uplatu doprinosa za penzijsko invalidsko osiguranje “kamiondžija” treba da se obezbedi oko 320 miliona dinara.\nPredsednik Organizacionog odbora radnika u protestu Milojko Popović rekao je da su bivše “kamiondžije” prevarene, pošto su u Ministarsrvu privrede u više navrata dobijali obećanja da će Vlada Srbije ubrzo da odobri rešavanje njihovog zahteva vezanog za isplatu zaostalih zarada, ali da se to do sada nije desilo. Naprotiv, uprkos dogovoru sa nadležnima u Ministrstvu privrede da se zaostale zarade bivšim radnicima Kamiona isplate aktiviranjem Protokola iz 2008., koji su sindikati Grupe Zastave vozila, uoči dolaska Fiata u Kragujevac potpisali sa Vladom Srbije, i kojim je predvidjeno da država zbrine sve zaposlene u Grupi Zastava i Kamionima do konačnog rešavanja statusa tih fabrika, primena tog dokumenta još uvek čeka “zeleno svetlo” kabineta Ane Brnabić.\n"Poslednji put smo se u Ministarstvu privrede dogovorili sa državnim sekretarom Draganom Stevanovićem da nam zaostale zarade, u ukupnom iznosu od 207 miliona dinara, budu isplaćene aktiviranjem Protokola iz 2008., pri čem smo se mi, u znak dobre volje, odrekli kamata na na naša potraživanja, u iznosu od 100 miliona dinara. Insistrirali smo na Protokolu iz dva razloga. Prvi je što ima ozbiljnih indicija da je imovina Kamiona razvučena, zbog čega su pripremljene krivične prijave protiv odgovornih. Drugi je taj što su radnici u poslednjem redu za naplatu potraživanja iz stečajne mase, pa je sasvim je izvesno da iz te mase ne bi mogli da naplate svoja potraživanja. Problem je, što Vlada Srbije odugovlači sa odobravanjem realizacije Protokola, odnosno naših zahteva da nam se isplate zaostale zarade", rekao je Popović napominjući da je bivšim “kamiondžijama”, na poslednjem sastanku u Ministarstvu privrede, obećano da će odgovor Vlade u vezi sa njihovim zahtevima da dobiju “za 10 dana”, a da je taj rok prošao odavno, zbog čega su oni počeli ponovo da se okupljaju.\nČlan Organizacionog odbora protesta bivših rad nika Kamiona Milić Micić rekao je da je fabrika Zastava kamioni u stečaju od septembra 2018., te da su se tada definitivno stekli uslovi za primenu Protokola iz 2008., koji je u više navrata aneksiran, a da je poslednji aneks tog dokumenta, 2013. godine, potpisao tadašnji prvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić. Uprkos tim činjenicama, Vlada Srbije i dalje izbegava da izvrši preuzetu obavezu prema Zastavinim radnicima.\nMicić kaže da će više desetina bivših radnika Kamiona, u roku od pet, šest dana, da podnese krivične prijave protiv šestorice rukovodilaca Grupe Zastava vozila i Zastave kamiona, zbog “osnovane sumnje” da je bilo teških malverzacija u raspolaganju imovinom te fabrike. Ta krivična prijava će, prema njegovim rečima, biti podneta Tužilaštvu za organizovani kriminal.\nU stečajnoj masi Kamiona, prema nešto slobodnijoj proceni, nema ni 20 odsto imovine, koju je fabrika posedovala prema poslednjem završnom računu iz 2017. godine. Već u sledećoj 2018. u Kamionima je pokrenut stečajni postupak i radnici traže da nadležni utvrde gde je nestala imovina njihove bivše fabrike, koja je nakon proglašenja stečaja procenjana na oko 3,3 milijarde dinara.\nDržava je krajem 2017. (pre izrade završnog raćuna za tu godinu), podsetimo, preuzela deo fabrike „Zastava kamioni“ (u vrednosti od 373 miliona dinara – prim. Z.R.) u kojem je, od tada locirana vojna fabrika za proizvodnju neborbenih terenskih vozila – Zastava tervo, koja je nadavnom odlukom Vlade svrstana u grupaciju Odrambena industrija Srbije.\nIzvor: Glas Šumadije (Zoran Radovanović)\nBivše kamiondžije radikalizuju protest: Svakog dana ispred zgrade Gradske uprave 13:00


Pozitivna očekivanja na Berzi – Nadlanu.com\nPozitivna očekivanja na Berzi\nBEOGRAD, 11. januara 2010. (Beta) - Belexsentiment, pokazatelj očekivanja na Beogradskoj berzi, ostao je u "zelenom" i za januar je na nivou od 100,92 poena, saopštila je Berza.\nPokazatelj očekivanja učesnika u trgovina na srpskom tržištu kapitala šesti uzastopni mesec je pozitivan. Međutim, njegova vrednost pada od oktobra prošle godine, kada je sa 136,80 poena bio najviši za dve godine.\nKomentarišući Belexsentiment za prvi ovogodišnji mesec portfolio menadžer Društva za upravljanje investicionim fondovima Ilirika Milun Trivunac podsetio je da su se u decembru oba indeksa Berze kretala suprotno očekivanjima tržišnih učesnika.\nMeđutim, u decembru je razlika između očekivanja i stvarnosti bila manja nego u novembru, što se uglavnom može pripisati skoku cena akcija koji se desio poslednjih dana trgovine u 2009.\nTrivunac je istakao da je rast uočen na akcijama koje imaju slabiju likvidnost dok su generalno najlikvidnije akcije Beogradske berze - AIK banka, Agrobanka, Energoprojekt, beležile manji rast i to na nižim prometima.


Održana konferencija na temu „Kako do izbornog integriteta“\nPodgorica, 18.februar 2021. godine – Senator Državne revizorske institucije Crne Gore, Nikola Kovačević, učestvovao je na konferenciji koju je organizovao Centar za demokratsku tranziciju (CDT) uz podršku Ambasade Kraljevine Holandije i Ambasade Velike Britanije.\nSenator Nikola Kovačević je istakao da Državna revizorska institucija vrši reviziju konsolidovanih finansijskih izvještaja političkih subjekata koje imaju parlamentarni status, na osnovu utvrđenog rizika revizije i metodološkog uputstva o finansijskoj reviziji i reviziji pravilnosti.\nSenator Kovačević je konstatovao da su kazne za kršenje Zakona o finansiranju političkih subjekata neadekvatne i partijama se isplati da ga krše kako bi osvojili što više mandata.\nNa konferenciji su učestvovali i Jelena Perović, direktorica Agencije za sprječavanje korupcije, Danijela Đurović, poslanica SNP-a kao i Vanja Ćalović Marković, izvršna direktorica Mreže za afirmaciju nevladinog sektora (MANS).\nMore in this category: « Druga online radionica „Revizija troškova povezanih sa COVID 19“ u organizaciji SIGMA-e\tSaopštenje Državne revizorske institucije povodom teksta „DRI uništila dokumentaciju“ »


On je naveo da su prethodno zvaniènici Evropske unije radili sa svojim srpskim kolegama na sastavljanju zajednièke rezolucije.\n"Otkako je objavljeno mišljenje Meðunarodnog suda pravde pre nedelju dana, zvaniènici EU su radili zajedno sa svojim srpskim kolegama na sastavljanju zajednièke rezolucije koja bi bila poslata Generalnoj skupštini UN", rekao je Vordsvort.\nVordsvort je u razgovoru za BBC na srpskom napomenuo da su i zvaniènici SAD uèestvovali u ovim razgovorima. On je objasnio da su poèetkom nedelje u Briselu voðeni razgovori o elementima zajednièke rezolucije.\nVordsvort je naveo da je u utorak po podne Ministarstvo spoljnih poslova pozvalo predstavnike zemalja Kvinte (Velika Britanija, SAD, Italija, Francuska i Nemaèka), podelio im nacrt rezolucije Srbije i zatražilo njihove komentare.\n"Zato nas je iznenadila informacija koju smo dobili kasnije toga dana da je Srbija u UN veæ podnela nacrt svoje rezolucije, prethodno ne informisavši zvaniènike EU ili Kvinte", ukazao je Vordsvort.\n"Sa naše taèke gledišta, mi bi bismo i dalje voleli da dogovorimo zajednièki nacrt rezolucije. Smatramo da je to razumno sa naše strane, ali i sa strane Srbije, koja je država koja želi da postane država èlanica EU", rekao je Vordvsvort.\nPrema njegovoj oceni, bilo bi mnogo bolje ukoliko bi mogli da usaglasimo tekst sa kojim se svi slažemo, prosledimo ga Generalnoj skupštini UN i da potom nastavimo razgovor o praktiènim pitanjima o buduæem èlanstvu Srbije i celog regiona u EU.\nVordvosrt je naveo da Srbija ima pravo da podnese predlog rezolucije, baš kao što je imala pravo i da se obrati Meðunarodnom sudu pravde.\nBolje bi bilo, prema oceni Vordsvorta, da Srbija i EU na ovome rade zajedno i dogovore se kako iæi napred, nego da svaka strana radi odvojeno, "jer tako možemo da završimo na terenu konfrontacije".\n"Ne èini nam se smisleno da se Srbija i EU konfrontiraju u Njujorku, dok istovremeno Srbija tvrdi da želi da postane èlanica EU", poruèio je Vordsvort.\nOn smatra da je u interesu država koje žele da postanu èlanice EU da saraðuju sa državama èlanicama Unije.\n"Ukoliko ima neslaganja ili konfrontacija, to naravno stvara probleme. Kao što je poznato, više država èlanica je naglasilo da pažljivo prati reakcije Srbije u odnosu na objavljeno mišljenje Meðunarodnog suda pravde i da to može uticati na dalji tok integracija Srbije u EU", rekao je Vordsvort.\nOn je naveo da je u kontaktu sa Ministarstvom spoljnih poslova Srbije zatražio objašnjenje za takav postupak Beograda, na šta mu je odgovoreno da je razlog zabrinutost da i Albanci planiraju da podnesu nacrt rezolucije, pa je Srbija brzo reagovala, kako bi prva dostavila svoju rezoluciju.\n"Rekao sam im da ne znam za postojanje bilo kakve albanske rezolucije. Kasnije, tokom dana, proverio sam to i sa kolegama u Njujorku i na osnovu toga sam pitao Ministrastvo spoljnih poslova da li je moguæe povlaèenje predloga, kako bi se vratili izvornom planu i dogovorili zajednièki nacrt rezolucije EU i Srbije", rekao je Vordsvort.\nOn je rekao da se države koje su priznale Kosovo, poput Velike Britanije, ne mogu složiti sa neèim što bi pred Generalnom skupštinom UN praktièno poništilo deklaraciju o nezavisnosti.\nOn je rekao da je Britanija mnogo puta ponovila da nema smisla pozivati na nove razgovore o statusu.\n"Kosovo je veæ priznalo 69 država, ostvarilo je èlanstvo u MMF i Svetskoj banci i ne bi ulazilo u proces koji dovodi u pitanje njihovo samo postojanje", kazao je Vordsvort.\n"Nema smisla organizovati razgovore koji se ne mogu desiti. Postoje brojne stvari o kojima možemo da razgovaramo i o kojima bi Beograd i Priština trebalo da razgovaraju za dobrobit ljudi iz svih zajednica koje na Kosovu žive", zakljuèio je Vordsvort.


Kosovo osniva oružane snage - Sputnjik Srbija\n00:42 20 Septembar 2020\n13:41 23.05.2016 Preuzmite kraći link\nMustafa: Imamo podršku SAD i EU za formiranje vojske\nZamenik Mustafe i funkcioner Srpske liste Branimir Stojanović poručuje da će ta lista nastaviti tome da se protivi.\nKako navodi „Epoka e re“, Mustafa je rekao da je Kosovo na putu ka osnivanju oružanih snaga, kao i putu brzog ekonomskog i društvenog razvoja, i evroatlanskih integracija, javlja Tanjug.\n„Sada imamo priliku da služimo zemlji putem zajedničkih, dugoročnih i održivih akcija. Ubeđen sam da ćemo kao građanska i demokratska većina, biti zajedno u tim procesima“, rekao je Mustafa.\nS druge strane, Stojanović je juče istakao da Srpska lista nastavlja da se protivi formiranju kosovskih oružanih snaga, piše „Koha“.\nPovodom poziva predsednika kosovske skupštine Kadrija Veseljija da Srpska lista podrži formiranje kosovskih oružanih snaga, Stojanović je rekao da su „naši politički pogledi definisani“ istakavši da „nema ničeg novog da se kaže o tome“.\nSrpska lista je, dodao je, dostupna za razgovore na tu temu, ali ne preko medija.\nStojanović ocenjuje da vladajuća koalicija ne ispunjava obećanja data Srbima tokom koalicionog sporazuma, kao što su pitanja zaštite imovine, zastupljenost Srba u javnom sektoru, formiranje novih opština itd.\noružana vojska, Mustafa, formiranje, Kosovo i Metohija


Prehrambene kompanije iz Srbije predstavile se vodećem ruskom trgovinskom lancu X5 – Plodna Zemlja\n“Tokom 2020. godini trgovinska razmena između Rusije i Srbije je premašila dve milijarde evra. U izuzetno konkurentnom i izazovnom okruženju, Sberbank nastavlja da stvara nove mogućnosti za rast poslovanja svih svojih klijente i partnere, kako u Rusiji, tako i u drugim zemljama. Rusija je perspektivna regija za promociju i plasman srpske robe, a nama će to pomoći da srpskim proizvodima zamenimo robu iz drugih zemalja, čiji je plasman otežan zbog sankcija. Sberbank International i sve Sberbank članice pružaju sveobuhvatne finansijske usluge svojim klijentima, omogućavajući im da posluju efikasno i bez gubitaka”, istakao je potpredsednik Sberbank International Timur Kozintsev, povodom upravo održane B2B konferencije.\nTagoviPrehrambena industrija Rusija Sberbanka Srbija Timor Kozintsev Vladimir Bošković


Početna > Događaji > Srebrni surferi\nKao deo kontinuiranog angažovanja na promociji digitalnog opismenjavanja IAN ovog leta sprovodi projekat "Srebrni surferi" sa ciljem promocije i unapređenja korišćenja informaciono-komunikacionih tehnologija među jednom od grupa stanovnika koji su najviše digitalno isključeni u Srbiji, a to su stariji.\nU projektu učestvuju lokalne zajednice iz Srbije koje organizuju radionice za sticanje e-veština za starije od 55 godina. One će biti u vidu kratkih kurseva koji će se organizovati u školama / bibliotekama / orginizacijama civilnog društva koje imaju adekvatne tehničke resurse. Sledeći gradovi učestvuju u projektu: Novi Sad, Hrtkovci, Kragujevac, Rača, Niš, Prijepolje, Ćuprija, Ljig i Beograd. više>>>\nU saradnji sa partnerima širom Srbije, među kojima su biblioteke, organizacije civilnog društva i škole, najpre je u 9 gradova organizovana osnovna obuka za rad na računarima koju je prošlo 115 starijih od 55 godina.\nKako bi se pokazalo da unuke i unuci mogu biti veliki oslonac svojim bakama i dekama u savladavanju korišćenju računara i naglasila važnost međugeneracijske podrške u digitalnom opismenjavanju starijih kao i u učenju uopšte, drugi deo projekta obuhvata I T takmičenje baka, deka i unuka. Kvalifikaciona takmičenja su održana u svim gradovima nakon obuke, a takmičarske parove činili su baka ili deka stariji od 55 godina i unuk ili unuka mlađi od 13. Najboljih 15 parova će doći da "ukrste" svoje IT mačeve na velikom finalu 15. septembra koje se organizuje drugu godinu zaredom u Beogradu. više>>>\nNa takmičenju je učestvovalo 15 parova koji su prošli kvalifikacije za finale, a zadatak je bio da što brže i što tačnije odgovore na 30 različitih zanimljivih pitanja u onlajn kvizu koristeći Internet za traženje informacija.\nNajuspešniji takmičarski par, pobednici finala, deka Tomislav Popović i njegov unuk Aleksa iz Beograda, osvojili su laptop računar, nakon čega je unuk izjavio "da će od sada još više pomagati deki da pronađe ono što želi na internetu i počne potpuno samostalno da koristi računar".\nPogledajte foto galeriju sa obuka i takmičenja


Datum objave 02.12.2019 15:00 | Autor MJU\n„Na današnjoj konferenciji imamo priliku da govorimo o međusektorskoj saradnji i pitanjima koja su važna za održivost nevladinih organizacija i doprinosu strateškim ciljevima koje smo zajedno postavili i osvrnemo se na ono šta smo do sada uradili, a šta nas očekuje u narednom periodu u odnosu na rezultate primjene Strategije unapređenja povoljnog okruženja za djelovanje NVO 2018-2020“, kazala je ministarka Pribilović.\n„Uspostavili smo stabilan institucionalan okvir za koordinaciju politika iz oblasti saradnje organa državne uprave i nevladinih organizacija. Poslovi registracije NVO, donošenje i praćenje propisa koji se odnose na rad NVO i njihovu saradnju sa institucijama države objedinjeni su u Ministarstvu javne uprave i obrazovan je Savjet za saradnju organa državne uprave i nevladinih organizacija“, kazala je Pribilović.\nOna je istakla da je okosnica legislativnog okvira Zakon o nevladinim organizacijama i podzakonska akta, koji bliže definišu model finansiranja projekata i programa NVO iz državnog budžeta i kofinasniranje projekata NVO podržanih iz fondova Evropske unije. Završena je treća godina programiranja prioritetnih oblasti od javnog interesa i visine sredstava za finansiranje projekata i programa NVO u tim oblastima u skladu sa izdvajanjem od najmanje 0,3% tekućeg budžeta za ovu namjenu, kao i za oblast zaštite lica sa invaliditetom u skladu sa izdvajanjem od 0,1% tekućeg budžeta.\n„I u 2018. i u 2019. godini preko 4,4 miliona eura je opredijeljeno samo po ovom pravnom osnovu za projekte/programe NVO iz državnog budžeta. Kofinansiranje projekata podržanih iz EU fondova je još jedna praksa na koju smo jako ponosni“, napomenula je Pribilović.\n„Delegacija Evropske unije je podrškom datom u ovoj oblasti uspjela pomaknuti stvari u boljem pravcu i posebna zahvalnost upućujem Igoru Vidačaku i timu koji upravlja projektom tehničke podrške na pruženoj podršci, pomoći, podijeljenom znanju i iskustvu, te posvećenosti našem zadatku i namjeri da unaprijedimo međusektorsku saradnju i ojačamo naše kapacitete'', kazala je Pribilović.\nOna je istakla da će Ministarstvo, ne samo putem kofinansiranja, već i drugim oblicima saradnje, prije svega, dobro osmišljenim saradničkim ulogama na EU projektima nastaviti da odgovara na potrebe nevladinih organizacija, odnosno potrebe određenih grupa i cijelog društva.\nHerman Spitz, šef Sektora za saradnju Delegacije EU u Crnoj Gori, kazao je da projekat koji se danas završava predstavljao tehničku pomoć, i da je, sa ukupnim iznosom od 700 000 eura, najveći projekat finansiran od Fonda za civilno društvo (CSF) koji je najvažniji izvor finansiranja civilnog društva u Crnoj Gori. ,,Cilj projekta je razvijanje i njegovanje saradnje Vlade i organizacije civilnog društva’’, saopštio je Spitz.\nOn je ocijenio da je proteklih godina EU uspostavila dobru saradnju sa organizacijama civilnog društva u Crnoj Gori. Pomoć u razvoju civilnog društva i jačanju njegove uloge u demokratskom društvu jedan je od prioriteta EU. To se odražava na kontinuirano povećavanje finansijskih okvira za IPA fondove civilnog društva. On je kazao da posljednji Izvještaj o napretku EU potvrđuje ,da se pravno, institucionalno i finansijsko okruženje u kom djeluju organizacije civilnog društva, sveukupno poboljšalo’’ tokom prethodnih nekoliko godina. ,,Nadam se da će Savjet za saradnju sa NVO dodatno ojačati svoju ulugu i vidljivost u monitoringu implementacije razvoja Vladine strategije za razvoj NVO, te da će to doprinijeti smislenom političkom dijalogu između Vlade i civilnog društva'', zaključio je Špic.\nIgor Vidaček, rukovodilac EU projekta tehničke pomoći je zahvalio timu Ministarstva javne uprave, Delegaciji EU u Crnoj Gori i NVO organizacijama civilnog društva koje su dale podršku implementaciji ovog projekta. „Reforme u području saradnje Vlade i nevladinih organizacija u kreiranju i implementaciji javnih politika su među najkompleksnijim reformama u procesu pristupanja EU zato što zadiru u promjenu stilova upravljanja na svim nivoima državne uprave, ali i traže promjene obrazaca ponašanja i uvjerenja", ocijenio je Vidaček. On se osvrnuo na ključne preporuke i lekcije za dalje aktivnosti podrške EU u ovoj oblasti.\nU okviru konferencije održan je panel “Unapređenje podsticajnog okruženja za djelovanje NVO u Crnoj Gori – trenutni status i buduće aktivnosti” na kojem su govorile Marija Janković, Ministarstvo javne uprave, Dragana Marković, Kancelarija za evropske integracije i Milena Bešić, CEDEM, sa ciljem razmjene iskustva u dosadašnjem djelovanju nevladinih organizacija i ostvarenoj međusektorskoj saradnji, kao i definisanja preporuka za poboljšanje normativnog okvira i predloga za otvaranje novih vidova međusektorske saradnje.\nNa konferenciji su predstavljeni rezultati primjene Strategije unapređenja podsticajnog okruženja za djelovanje NVO 2018-2020. u odnosu na unapređenje pravnog i institucionalnog okvira za djelovanje NVO i jačanje saradnje javne uprave i NVO u procesu kreiranja i primjene javnih politika, povećanje finansijske održivosti nevladinih organizacija, učešće NVO u socio-ekonomskom razvoju i uloga NVO u procesu pristupanja Crne Gore u EU.\nVIDEO I FOTO: www.flickr.com


Priština: Završena sednica, odluka suda oko 17h\nIzvor: B92, 24.Nov.2018, 16:57\nOdluka o pritvoru uhapšenim Srbima u KM njihovim braniocima biće saopštena oko 17 sati, rekao je Tanjugu jedan od advokata okrivljenih, advokat Dejan Vasić.\nU Osnovnom sudu u Prištini završena je sednica suda povodom odlučivanja o predlogu specijalnog kosovskog tužilaštva da se odredi pritvor do 30 dana trojici Srba uhapšenih u petak u Kosovskoj Mitrovici zbog navodne umešanosti u ubistvo lidera kosovske Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića.\nSednica >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << je bila zatvorena za javnost i na njoj su uhapšeni u prisustvu svojih advokata izjavu sudu dali samo na okolnosti određivanja pritvora, a svoju odbranu povodom krivičnog dela za koje se terete iznosiće pred tužiocem naknadno.\nČetvrti Srbin, koji je takođe juče uhapšen Saša Ćurčić, treba da bude priveden u sudu u Kosovskoj Mitrovici, jer se on ne tereti za ubistvo Ivanovića već za ometanje policije u obavljanju službene dužnosti.\nUhapšeni su juče saslušani pred inspektorima kosovske policije.\nIvanović je ubijen 15. januara oko 9.00 ispred sedišta svoje stranke u Kosovskoj Mitrovici.


Restruktura – siguran izlaz » Mane parlamenarno-demokratskog ili partokratskog sistema\nParlamenarno-demokratski ili partokratski sistem je sistem u kojem se partije bore za skupštinsku i izvršnu vlast (administraciju).\nKad osvoje obe vlasti , i skupštinsku i administrativnu, partije zapravo vladaju društvom, a kontrolu nad njima neretko ne vrši niko, pa ni mediji, a pogotovo u zemljama kao što je Srbija.\nU demokratsko-meritokratskom društvu partije se bore za izvršnu vlast, a kontrolu nad njima vrše Skupština eksperata i Skupština Lokalnih veća.\nTako društvo vlada nad partijama.\nČlanovi Skupštine eksperata i članovi Skupštine Lokalnih veća nisu partijski orijentisani. Rade po svojoj savesti i znanju i u skladu sa svojim i narodnim, a ne partijskim interesima.\nSkupštinu eksperata čine po stručnosti najbolji, koji pristaju da se bave javnim poslom, odnosno vlašću i kontrolom administracije.\nSkupštinu Lokalnih veća čine punoletni državljani sa pravom glasa, koji pristaju da se bave javnim poslom, odnosno kontrolom administracije (vlade).\nSadašnja Narodna skupština, odnosno većina u njoj, nije merodavna da ocenjuje rad izvršne vlasti (administracije), jer su od istog „političkog materijala“, pripadaju istoj partiji, odnosno koaliciji, a od pamtiveka se zna da „vrana vrani oči ne vadi“.\nObesmišljavanje znanja Ako jedna zemlja školuje, na primer, arhitekte i u njihovo školovanje ulaže energiju i vreme i novac, a onda ne sluša njihove savete dok gradi neke građev...\nDemokratija ili poredak sa opštim pravom glasa Ako demokratija ne podrazumeva obavezu stvaranja uslova za pristojan život demosa (naroda) i time potvrđuje kratiju (vlast) naroda, onda je demokratij...


Energetska efikasnost: Šta će biti sa "Đerdapom" i "Južnim tokom"?\nŠta će biti sa "Đerdapom" i "Južnim tokom"?\nPosle obilnih padavina koje su pogodile istočnu Srbiju, "Đerdap" je ugrožen zbog nanosa otpada koji se slio u Dunav. Istovremeno, dešavanja u Ukrajini i stav Evropske Unije povodom sporazuma, koče nastavak izgradnje "Južnog toka".\n[slika © rts.rs]\nRad HE "Đerdap" se povremeno zaustavlja, kako bi se uklonili nanosi otpada sa ulaznih rešetaka. Taj posao trenutno rade tri dizalice, veliki broj plovila i 90 radnika, kako prenosi Radio-televizija Srbije. U poslednja 24 časa proizvedeno je 19,7 miliona kilovat-sati struje na "Đerdapu".\nDok se Srbija bori sa energetskom krizom, sa druge strane, Evropska Unija je odlučila da nastavi razgovore sa Rusijom oko gasovoda "Južni tok". Da podsetimo, Evropska unija naložila je prethodno ove godine svojim članicama da suspenduju radove na izgradnji "Južnog toka" jer se ne uklapa u evropske antimonopolske zakone.\nTekst i slika u saradnji sa portalom rts.rs.