Lečenje heroinske zavisnosti u trajanju od 14 dana na klinici Dr Vorobjev\nHeroin Addiction / Lečenje heroinske zavisnosti\nHeroin spada u najopasnije narkotike koji se mogu nabaviti na crnom tržištu. Svega jedno uzimanje je dovoljno da izazove burne reakcije po organizam, a nekada može rezultirati i trenutnom smrću. Lečenje heroinske zavisnosti je dugoročan proces, koji nije nimalo jednostavan, ali predstavlja neophodan korak ka zdravijem životu.\nNa klinici Dr Vorobjev, željene rezultate postižemo uz upotrebu najnovijih metoda i terapija. Za razliku od lečenja u kućnim uslovima, akcenat stavljamo na izlečenje psihičke zavisnosti, što uz oporavak organizma dokazano daje najbolje rezultate.\nDelovanje heroina na organizam\nHeroin se ponaša kao depresant, odnosno usporava sve vitalne funkcije unutar organizma, a zavisnost koju stvara je progresivnog karaktera. Što duže vremena prođe i što se osobe više okrenu ovoj pogubnoj navici, negativni efekti koje heroin donosi postaju očigledniji.\nFizičko propadanje se javlja uvek i bez izuzetka, jedina je razlika u količini vremena potrebnoj da se do toga dođe. Zarobljen pod sveobuhvatnim uticajem heroina, pojedinac će retko ili gotovo nikada i neće sam pokušati da nađe izlaz iz ovog začaranog kruga koji vodi ka propasti.\nIz tog razloga, porodica igra ključnu ulogu u ponovnom uspostavljanju želje za izlečenjem. Upravo ljudi najbliži zavisniku moraju biti ti koji će skupiti dovoljno snage da ga poguraju u neophodnom pravcu, koji u ovom slučaju podrazumeva lečenje.\nUticaj narkotika se primećuje na čitavoj zajednici\nDok je zavisnik taj koji najviše pati usled uticaja heroina, život svih članova domaćinstva se tada takođe menja iz korena. Mnogi pokušavaju da nađu direktnog krivca za ovakvo stanje, nesvesno zanemarujući jačinu efekata koju narkotici imaju na mozak.\nOsoba koja jednom proba heroin, iz celog iskustva izlazi kao potpuno promenjena ličnost.\nStoga se ponašanje zavisnika neretko umnogome razlikuje od njihovog ranijeg načina ophođenja prema svojim voljenima. Ove promene koje se odvijaju unutar hemijske strukture moždane kore se moraju hitno tretirati. Naravno, da bi se to ostvarilo, neophodno je potpuno eliminisati psihoaktivne supstance iz organizma.\nLečenje heroinske zavisnosti na klinici Dr Vorobjev – 14 dana\nDijagnostika – odmah po okončanju prijema na kliniku, svi naši pacijenti bivaju podvrgnuti detaljnim ispitivanjima. Cilj ove faze lečenja uključuje ostvarivanje procene stanja pacijenta, potencijalne dugoročne štete koju su narkotici ostavili po organizam, motivaciju za lečenjem, izbor detoksikacije kao i ostalih metoda koje će se dalje primenjivati.\nTestovi koji se redovno sprovode uključuju:\nIspitivanja na postojanje HIV infekcije i hepatitisa B i C\nPotpunu analizu krvne slike\nIspitivanje stanja vitalnih organa\nKod pacijenata kod kojih testovi pokažu prisustvo određenih propratnih oboljenja, sprovode se dodatna ispitivanja i u saradnji sa specijalistima pravi dalji plan lečenja. Ovi dodatni pregledi uključuju i upotrebu procedura kao što su ultrazvuk, EEG, endoskopija, MRT i rentgen, između ostalih. U svakom momentu, moguća je saradnja sa kardiolozima, endokrinolozima, infektolozima, neurolozima i drugim stručnjacima u cilju pronalaženja najboljeg rešenja.\nEliminisanje heroina iz organizma\nKako bi se krenulo putem oporavka, neophodno je eliminisati sve tragove psihoaktivnih supstanci iz organizma. Iz tog razloga, pristupa se tretmanu pod imenom detoksikacija.\nNaravno, detoksikacija nikako ne može predstavljati rešenje celokupnog problema, već predstavlja samo početnu fazu koja vodi ka uspehu. Pojedini zavisnici su u stanju da samostalno preguraju krizu koja se javlja usled apstinencijalnog sindroma. Ipak, ovakav način detoksikacije stavlja ogroman pritisak na organizam, te može biti direktan uzrok ozbiljnih komplikacija.\nZa razliku od ovog načina detoksikacije, na klinici Dr Vorobjev koriste se najnoviji medicinski aparati i farmakoterapija, uz pomoć kojih se postižu najbrži rezultati. Dok se toksini uklanjaju iz organizma, pacijenti su u stanju medicinski izazvanog sna. Usled toga, procedura detoksikacije je potpuno bezbolna.\nUltra Brza Detoksikacija – Najefektivnija metoda prečišćavanja organizma od psihoaktivnih supstanci. Svega nekoliko sati je dovoljno da simptomi apstinencijalne krize potpuno nestanu. Za to vreme, pacijent je pod anestezijom, a nakon buđenja, bolovi i ostali simptomi nelagode ostaju u prošlosti. Broj procedura detoksikacije zavisi od pojedinačnog slučaja, ali se željeni rezultati najčešće ostvaruju već nakon dva ili tri tretmana.\nNeuro džet terapija – Uz pomoć elektronskog aparata, utiče se na neuromedijatore u mozgu i time se vraća prirodni balans, ranije narušen usled uzimanja heroina. Pod efektima ove supstance, mozak obustavlja prirodnu proizvodnju hormona sreće, pa zavisnici postaju prisiljeni da jedini spas potraže u uzimanju nove doze. Ipak, korišćenjem bezbolnih impulsa neuro džet aparata, stanje se vraća u normalu.\nLečenje heroinske zavisnosti i eliminisanje bola i osećaja nervoze\nFarmakoterapija – Ovaj vid terapije je najzaslužniji za eliminisanje bola i drugih simptoma nelagode u procesu detoksikacije. Medikamenti koji se koriste u toku ove faze lečenja ne izazivaju zavisnost, a njihova upotreba je strogo regulisana od strane našeg stručnog osoblja.\nTransair terapija – Eliminiše osećanja nervoze, panike i straha koji se neretko javljaju kao direktna posledica detoksikacije. Raspoloženje pacijenta se naglo poboljšava, a raste i želja za pridržavanjem uslovima terapija koje vode ka potpunom oporavku.\nFizioterapija – Uz pomoć masaža i fizikalnih terapija, telo se opušta, što automatski stimuliše proizvodnju hormona sreće. Na taj način, osobe dobijaju neophodnu energiju da istraju u lečenju.\nLečenje psihičke zavisnosti od heroina\nČak I kada se narkotici uklone iz organizma, osobe su i dalje podložne opsesivnim mislima o heroinu. Postoji određena mentalna blokada koja ih sprečava da se okrenu zdravim životnim navikama i ostave uzimanje psihoaktivnih supstanci u prošlosti. Na klinici Dr Vorobjev koristimo brojne metode kako bismo zajedno sa pacijentima uspeli da prevaziđemo ovaj problem.\nKao konačan cilj podrazumevamo stvaranje negativnog odnosa prema heroinu i ostalim narkoticima.\nLečenje heroinske zavisnosti je daleko efektnije kada se uspostavi kontrola misli i oporave voljni mehanizmi. Stoga se pristupa psihoterapijama, gde se postignuti rezultati usađuju duboko u podsvest, uz pomoć naših psihologa. Bilo da se radi o individualnim ili grupnim terapijama, akcenat se stavlja na stvaranje odbojnosti prema štetnim navikama koje su dovele do stvaranja problema.\nLečenje heroinske zavisnosti uz upotrebu blokatora\nČak i kada se proces lečenja završi, pružamo dodatnu zaštitu našim pacijentima u vidu blokatora narkotika. Ova zaštita se dobija u vidu implanta, koji sadrži supstance koje efikasno blokiraju efekte opijata. Pod blokadom nervnih receptora, organizam nije u stanju da prepozna psihoaktivne supstance, pa svaki pokušaj uzimanja narkotika postaje uzaludan. U cenu paketa lečenja uračunat je implant koji blokira efekte heroina tokom dva meseca.\nPored dobijanja blokatora, svi pacijenti ostaju u kontaktu sa našim doktorima i psiholozima u periodu od godinu dana. Ukoliko se u tom vremenu jave ikakve naznake problema, preduzimaju se neophodni koraci kako bi se osoba vratila na pravi put.


Mihina Bolonja pobedila Inter posle preokreta, dva crvena i promašenog penala (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nInter je pretrpeo četvrti poraz i treći je sa 64 boda, četiri manje od drugoplasiranog Lacija i četiri više od četvrtoplasirane Atalante\nKaljari je postigao gol u 12. minutu, ali je pogodak Đovanija Simeonea poništen zbog ofsajda. U 26. minutu Kaljari je ostao sa desetoricom pošto je isključen Andrea Karboni kada je napravio penal. Minut kasnije jedini gol na utakmici postigao je Luis Muriel.\nSampdorija je pobedila Spal sa 3:0 i osvojila važne bodove u borbi za opstanak.\nDvostruki strelac bio je Karol Linet, koji je golove postigao u 12. minutu i trećem minutu nadoknade prvog poluvremena. Strelac je bio i Manolo Gabijadini u 45. minutu.\nBreša je pobedila Veronu sa 2:0, golovima Andree Papetija u 52. minutu i Alfreda Donarume u šestom minutu nadoknade vremena.\nU ostalim utakmica Fjorentina je kao gost pobedila Parmu sa 2:1, a Udineze i Đenova odigrali su nerešeno 2:2.


Uspešno održana Konferencija “Ključne poslovne šanse”\nNemanja Stevanović otvorio Petu konferenciju\nSir Džadž na Eurosfera konferenciji: Indeks Srbije bolji\nProf. Stockley sa Kembridža – specijalni gost Eurosfer...\nU Beogradu je sa značajnim uspehom održana Konferencija “Ključne poslovne šanse”. Izveštaj Agencije “Tanjug” je na naslovnoj ...\nDržavni sekretar u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije Nemanja Stevanović je rekao da je u saradnji sa Velikom ...\nDŽadž je, na skupu održanom u Beogradu povodom obeležavanja 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i ...\nProf. Stockley sa Kembridža – specijalni gost Eurosfera konferencije\nU radu Pete konferencije o britansko-srpskim odnosima, koja je u organizaciji Konsultantske kuće Eurosfera, iz Beograda, održana ...\nЕуросферин семинар уз подршку Савета Европе...\nГрад Београд о инвестицијама...\nЕуросфера је отворена за Ваше предлоге у погле...\nСертић на Еуросфера семинару: Реформе за раст...\nДобра сарадња „Еуросфере“ са НБС...\nПеришић о економској сарадњи са светом...\nNa prijemu BSCC najavljen Eurosfera seminar\nЦентрализоване набавке и антикоруптивност...\nU Beogradu održana Britansko-srpska konferencija u sklopu obeležavanja 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa dve države\nSer Džadž: Srbija je sa ambicioznim reformama na pravom putu\nBEOGRAD, 3. marta (Tanjug) – Vlada Republike Srbije sprovodi ambiciozan program reformi, a rejtinzi međunarodnih kreditnih agencija i napredak na listi Svetske banke pokazuju da ide u dobrom smeru i da raste njen autoritet kao poslovne destinacije, izjavio je danas predsednik Britansko-srpske privredne komore ser Pol DŽadž.\n“Srbija je sada shvatila šta treba da uradi kako bi ušla u moderan svet, ali joj je trebalo vreme da se organizuje, pošto je zbog rata iz 90-ih u samom startu bila u zaostatku od 10 godina za drugim zemljama iz regiona Jugoistočne Evrope”, rekao je DŽadž na 5. britansko-srpskoj konferenciji “Ključne poslovne šanse”.\nDŽadž je, na skupu održanom u Beogradu povodom obeležavanja 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i Velike Britanije, u organizaciji Konsultantske kuće “Eurosfera”, istakao da je indeks Svetske banke o lakoći poslovanja u Srbiji bolji, i da je Međunarodni monetarni fond sada na strani Srbije sa stendbaj aranžmanom koji obezbeđuje novčanu podlogu.\n“Srbija je u okviru indeksa Svetske banke napredovala i sada je u prvih 50. To je veoma važno, jer investitori kada gledaju gde će da ulažu, traže podatke o indeksima Svetske banke”, kazao je DŽadž, pozivajući Vladu Srbije da još popravi te indekse, koji su od vitalnog značaja, jer govore o respektibilnosti zemlje sa komercijalne strane.\nZa dalji napredak srpske privrede je, kako ocenjuje, neophodno uspešno sprovođenje programa privatizacije, gde Velika Britanija može da pomogne zahvaljujući ogromnom znanju i stručnjacima, ali je potrebno i unapređenje poštovanja vladavine prava i nezavisno sudstvo kako bi ljudi imali poverenja u sudsku vlast.\nVelika Britanija, kako je dodao, pruža podršku Srbiji na njenom putu ka EU, a dve zemlje su, kako je podsetio, bile na istim stranama u dva svetska rata i od tada do danas dele zajedničke stvari.\n“Ironično je što ohrabrujemo vaš napredak u EU, a mi izlazimo. Mi podržavamo želju srpskog naroda da se pridruži zajednici evropskih naroda i želimo da to bude uspešna priča”, istakao je on.\nSrpska preduzeća su, kako kaže, sve brojnija u Britaniji, a najviše se iz Srbije u Britaniju izvoze delovi za automobile, poljoprivredni proizvodi, automatski proizvodi, primarni proizvodi (gvožde ,čelik i guma).\nIstovremeno, prisustvo britanskog poslovnog sektora je sve značajnije u Srbiji, a već 100 kompanija, kako ističe, posluje u Srbiji i ta mreža se širi i dobro funkcioniše.\nDržavni sekretar u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije Nemanja Stevanović je rekao da je u saradnji sa Velikom Britanijom bilo uspona i padova, ali da je Britanija uvek bila pravi prijatelj naše zemlje.\n“Voleli bismo međutim veći broj investitora iz Britanije, a to očekujemo od ekonomije koja je druga najveća u EU”, istakao je on.\nPodsećajući na neke uspešne priče, kao što je ulaganje britanske kompanije British American Tobačo u Duvansku industriju Vranje, Stevanović je naveo da će se u narednom periodu raditi na jačanju saradnje u IKT sektoru, jer Srbija ima oko 1.500 inovativnih kompanija u softverskom delu proizvodnje.\nPrema rečima prof. dr Mihajla Rabrenovića iz Organizacionog odbora konferencije, Velika Britanija predstavlja značajan potencijal za jačanje kapaciteta izvoza Srbije i uopšte spoljnotrgovinske razmene.\nKonferencija je organizovana uz podršku za spoljne poslove Republike Srbije, Ambasade Velike Britanije u Srbiji, Ministarstva za međunarodnu trgovinu Velike Britanije, Privredne komore Srbije, Britansko-srpske privredne komore, Britanskog društva u Srbiji i Britanske poslovne mreže, i pod pokroviteljstvom Ministra za evropske integracije Srbije.


► Čadež: Srpskim privrednicima otvorena vrata slobodnih zona Dubaija\nPredsednik Privredne komore (PKS) Srbije Marko Čadež je danas potpisao sporazum sa Savetom slobodnih zona u Dubaija, kojim se privrednicima iz Srbije otvaraju nove mogućnosti za poslovanje u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, i u drugim zemljama Zaliva, Afrike i Indije.\nKompanije iz UAE vide Srbiju kao svoj poslovni centar u Jugoistočnoj Evropi, zainteresovane za ulaganja u srpsku ekonomiju, prenela je PKS iz Dubaija, podsetivši da je tamošnja Kancelarija PКS otvorena pre dva meseca.\nDelegacija privrednika i predstavnika slobodnih zona Dubaija očekuje se u Beogradu aprila naredne godine, radi razgovora o konkretnim poslovnim aranžmanima.\n"Dokumentom koji je danas potpisan sa Džumom Al Matrušijem, prvim čovekom Strateškog komiteta Saveta slobodnih zona Dubaija, Privredna komora Srbije našim privrednicima obezbeđuje povlašćene uslove za poslovanje u 11 slobodnih zona Dubaija koje okuplja ovaj Savet", kazao je Čadež.\nTo su ubrzane procedure za otvaranje kompanija, pribavljanje dozvola, carinske i inspekcijske dokumentacije, kao i mogućnost analize tržišta, finansiranja projekata i pronalaženje adekvatnih partnera za njihovu realizaciju.\nDvodnevnu posetu Emiratima, tokom koje će sutra potpisati i sporazum s kompanijom "Abu Dabi Ports" koja upravlja lukama i slobodnim zonama, Čadež je počeo razgovorom s predsednikom Privredne komore Dubaija Hamadom Mubarakom Buamimom. Ta komora je podržala otvaranje Kancelarije PКS u prostorijama ove komore.\n"Srbija je za nas poslovni centar Jugoistočne Evrope", naglasio je Hamad Mubarak Buamim i najavio da će predvoditi privrednu delegaciju Dubajia naredne godine u Srbiji.\nPredsednici dve komore ocenili su da mogućnosti za veću trgovinsku i investicionu saradnju i zajedničke projekte postoje u gotovo svim oblastima poslovanja od agrobiznisa, preko energetike i ekologije, odbrambene i avio industrije, građevinarstva, saobraćaja, turizma i zdravstva do informacionih tehnologija.\nPredsednik PKS danas je u Dubaiju posetio i jednu od najvećih slobodnih zona u Emiratima, "Dubai South" s čijim je rukovodstvom razgovarao o mogućnostima za poslovanje kompanija iz Srbije.\n"Dubai South" je projekat koji je pokrenula tamošnja vlada sa namerom da podrži otvaranje kompanija, kako multinacionalnih korporacija, tako i malih i srednjih preduzeća iz svih segmenata poslovanja i kreira 500.000 radnih mesta.\nOva slobodna zona, u kojoj posluje više od 5.000 kompanija, biće domaćin Svetske izložbe "World Expo 2020", čija je tema digitalizacija i na kojoj će se predstaviti i privreda Srbije.\nUjedinjeni arapski emirati /\npredsednik Privredne komore\nČadež: Antikrizne mere obezbeđuju likvidnost, čuvaju radna mesta i proizvodnju\nPredsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež rekao je danas da državni paket mera pomoći privredi sadrži 90 odsto predloga privrednika i da je trenutno 595 preduzeća delimično ili...\nČadež: Vlada prihvatila većinu antikriznih mera koje je predložila privreda\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež izjavio je danas da je Vlada Srbije prihvatila većinu antikriznih mera koje je predložila privreda i da je važno da one što pre budu sprovedene.\nČadež: EU da omogući kretanje Zapadnom Balkanu u sistemu zelenih koridora\nPredsednik Privredne komore Srbije (PKS) i Кomorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana (КIF ZB6) Marko Čadež uputio je apel predsednici Evropske komisije, Ursuli von der Lajen, da se...


Gradonačelnik Leskovca obišao poplavom pogođena domaćinstva u Velikom Trnjanu – NOVA NAŠA REČ\n15 Aprila, 2021 Nova Naša Reč Leskovac 0\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović sa svojim timom obišao je domaćinstva u Velikom Trnjanu koja su bila pogođena januarskim poplavama i za koja su izrađena 22 rešenja o novčanoj pomoći. Novac će podnosiocima zahteva biti uplaćen na račun 15 dana nakon uručenja rešenja ukoliko ne bude žalbi. Miloš Kocić, predsednik Komisije za procenu šteta na objektima, podsetio je da su članovi komisije obišli prvo Veliko Trnjane gde je 65 domaćinstava bilo pogođeno poplavama i da im je u tome pomogao Savet mesne zajednice.\n-Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima će davati pomoć isključivo za stambene objekte i za pomoć pri njihovoj sanaciji, a ne nadoknadu štete. Mi se sada moramo baviti rešavanjem problema koji imamo sa kanalom, tu je vreme učinilo svoje, ali i meštani nisu baš marljivi prema svojim kanalima. Ove godine biće izdvojena značajna finansijska sredstva za uređenje kanala u ovom mestu, kao i u svim selima od Šainovca, Presečine, Velikog Trnjana i Rudara.-\nKocić je rekao i da je domaćinstvima pružana pomoć kako bi se izvukla voda koja im je ušla u podrume.\n-Bili su uključeni vatrogasci, službe iz „Vodovoda“, pa i Službe za vanredne situacije. Ali, nije se moglo pomoći svim ugroženima, jer ne možete crpeti vodu iz podruma, a podrum se puni opet sa okolnih njiva. Ispumpavano je samo onde gde je bilo efekta, gde je voda bila u podrumu, ali je nije bilo oko kuće.-\nRade Velinov, šef Odeljenja za privredu i poljoprivredu Gradske uprave Grada Leskovca, rekao je da su u planu radovi na tri lokacije i to sanacija dela korita Šainovačkog kanala, Rudarskog kanala i rasteretnog Rudarskog kanala, jer upravo ove lokacije su stvorile veliki problem na ovom području.\n-Ukupna dužina na kojoj će se raditi je 10,3 kilometara, a vrednost je 30 miliona dinara. Inače, radi se o sistemu kanala koji su građeni 60-ih godina prošlog veka i nisu dimenzionirani da prime količinu vode koja je bila u januaru ove godine. Zato predlažemo da se ovaj sistem kanala gleda kao jedinstvena celina i da se pristupi radovima na sanaciji. Pod sanacijom se podrazumeva krčenje šiblja i drugog rastinja, mašinski iskop sa proširenjem dna kanala, stvaranje obala utvrde na samom kanalu, kao i drugi građevinski radovi.-\nVelinov je dodao i da su svi elementi koji su sastavni deo operativnog plana upućen na saglasnost JVP „Srbijavode“.\n-Nakon dobijanja njihove saglasnosti isti će biti prosleđen Gradskom veću i Skupštini grada na usvajanje, posle čega ide javan nabavka, raspisivanje tendera za izvođača i kreće se u realizaciju. Što se Presečinskog jezera tiče i kontrole nivoa vode, mi smo u pregovorima sa JP „Srbijavode“, s obzirom da je na tom delu nadležnost pripadala „Porečju“ iz Vučja koje je prodato. Videćemo da li će to biti u nadležnosti lokalne samouprave.-\nRužica Spasić kaže da je voda bila po čitavom dvorištu, nekih pola metra, da niko nije mogao da izađe iz kuće, a poplavljen je bio podrum.\nI Dragoljub Stojiljković je jedan od meštana kome je voda direktno ušla u prostorije u kojima živi.\n-Ni najmanje nije bilo prijatno, u prizemlje je ušlo 40-ak santimetara vode. Apelujem na nadležne da ovaj mini-kanal koji prolazi kroz selo pročisti i produbi, jer ćemo u protivnom stalno biti plavljeni i trpeti štetu. Ovaj potok koji prolazi kroz selo se uopšte ne uliva u glavni kanal koji vodi od Šainovca prema Rudaru, jer je popunjen i ne može da odvuče vodu. To godinama nije čišćeno, vremenom je naneta tinja i pesak…-\nKao jedan od problema Stojiljković vidi i nemogućnost samoorganizovanja meštana na uređenju kanala.\n-Može mesna zajednica da organizuje čišćenje, ali ne znam kakav bi bio odziv. Ovi iz gornje mahale bi rekli mi nismo ugroženi, što bi smo to čistili, a za ovaj ugrožen deo mislim da je nemoguće da to urade. Mislim i da donji deo kanala, koji ide prema Rudaru, ne može ručno da se očisti zbog zapuštenosti i rastinja. Tu samo mehanizacija može da pomogne.-\nRadovi na sanaciji dela korita Šainovačkog kanala, u dužini od 1100 metara, vrede 1,8 miliona dinara; Radovi na sanaciji dela korita Rudarskog kanala u dužini od 8200 metara vrede 26,4 miliona dinara; Radovi na sanaciji rasteretnog kanala Rudarskog kanala u dužini od 990 metara vrede 1,8 miliona dinara.\nZbog navedenih radova planira se rebalans budžeta imajući u vidu da smo za 2021. godinu za radove u vodoprivredi planirali 10 miliona dinara.\nIvan Milovac, direktor SRC “Dubočica” o planovima za ovu godinu


Javne nabavke sa socijalnim elementima šansa za marginalizovane grupe\nPodaci pokazuju da je tokom prošle godine samo 37 ugovora dodeljeno u okviru rezervisanih javnih nabavki, a na tržištu postoji oko 500 socijalnih preduzeća, koja bi mogla da se nađu u ulozi ponuđača\nPrimena tzv. socijalnih kriterijuma za izbor najpovoljnije ponude u postupcima javnih nabavki značajno bi doprinela otvaranju novih radnih mesta za marginalizovane grupe, sigurnijim uslovima za rad i podstakla etičnu kupovinu, a istovremeno napravio bi se prostor za razvoj socijalnih preduzeća.\nMeđutim, u Srbiji kriterijumi rodne ravnopravnosti i socijalnog uključivanja se ubedljivo najmanje koriste za izbor ponuda, a većina učesnika u procesu, bilo da su naručioci ili ponuđači, nije ni upoznata sa njima, pokazalo je istraživanje NALED-a.\nPrema izveštaju Kancelarije za javne nabavke iz 2020, vrednost nabavki opao je na 6,8% BDP-a što, iako daleko ispod evropskog nivoa, ostavlja dovoljno prostora da se na tržištu ostvari i pozitivan socijalni uticaj.\nKako bi podstakli institucije da kupovinu robe, usluga i radova, iskoriste i za rešavanje određenih društvenih problema, NALED je, uz podršku Švedske agencije za međunarodnu saradnju (Sida), a u saradnji sa Koalicijom za razvoj solidarne ekonomije, u okviru projekta „Efektivne javne nabavke u službi ekonomskog rasta“, izradio analizu preporuka za uključivanje socijalnih elemenata u sve segmente javne nabavke – od pripreme dokumentacije, preko određivanja kriterijuma za dodelu ugovora, do realizacije.\n- Univerzalni ciljevi socijalnih elemenata u nabavkama svuda u svetu su iskorenjivanje siromaštva, zaštita životne sredine i stvaranje jednakih mogućnosti na tržištu, a u njihovoj primeni u Centralnoj Evropi prednjači Poljska, u kojoj su, prema poslednjoj analizi iz 2018, bili zastupljeni u 73,5% oglasa. Na ovaj način naručioci mogu da zahtevaju od ponuđača da poštuju socijalna i radnička prava i tako obezbede pravedne plate, sigurne radne uslove i rodnu ravnopravnost ili da preduzmu konkretne mere za ostvarivanje društvenih ciljeva. Takođe, socijalna preduzeća, čija je glavna odlika da doprinose rešavanju nekog socijalnog problema, mogu najbolje da odgovore na takav zahtev naručilaca – kaže Nikola Komšić, koordinator za regulatornu reformu u NALED-u, navodeći ključne nalaze analize „Razvoj javnih nabavki sa socijalnim elementima“, sprovedene u okviru projekta.\nPrema njegovim rečima, masovnije uključivanje socijalnih kriterijuma u bodovanje ponuda ni na koji način ne bi ugrozilo konkurenciju. Podaci sa Portala javnih nabavki, pokazuju da je tokom prošle godine samo 37 ugovora dodeljeno u okviru rezervisanih javnih nabavki, a na tržištu postoji oko 500 socijalnih preduzeća, koja bi mogla da se nađu u ulozi ponuđača.\n- Sektori sa najvećim obrtom kapitala, kao što su građevina, zdravstvo i trgovina, najpogodniji su za uključivanje socijalnih elemenata. Na primer, kod nabavke bolničkih uniformi, možete postaviti kriterijum da u proizvodnji rade osobe sa invaliditetom i druge teže zapošljive grupe ili da proizvođač poseduje određene sertifikate koji svedoče o dobrim uslovima i platama zaposlenih. Kod pripreme urbanističkih planova, od ponuđača se može tražiti da je već učestvovao u kreiranju prostora na socijalno-inkluzivan način, tako da su javne površine i zgrade pristupačne svima – navodi Komšić.\nOdređeni pomak ostvaren je novim Zakonom o javnim nabavkama, kojim je proširena odredba da se nabavka može rezervisati samo za preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje lica sa invaliditetom. Od 2020. godine, ova odredba odnosi se na sva socijalna preduzeća, čiji je osnovni cilj društvena i profesionalna integracija lica u nepovoljnom položaju, dok su osim osoba sa invaliditetom, kao ta lica označene i druge marginalizovane grupe – žrtve nasilja, bivši zatvorenici, Romi i Romkinje i drugi.\nUključivanje socijalnih elemenata bilo bi zastupljeno u nabavkama kod kojih je ključni kriterijum dodelu ugovora ekonomski najpovoljnija ponuda, koja pored cene u obzir uzima i kvalitet ponuđenog proizvoda ili usluge i čiju veću zastupljenost u ukupnom broju postupaka NALED zagovara kroz projekat „Efektivne javne nabavke u službi ekonomskog rasta“. Ipak, ovaj kriterijum za dodelu ugovora imao je prednost u odnosu na najnižu cenu u samo 6% slučajeva, što je pad od tri procentna poena u odnosu na 2019. Predlog NALED-a je da Kancelarija za javne nabavke izradi konkretne smernice i predloge kriterijuma, kako bi dodatno edukovala sve učesnike u procesu i promovisala ulogu socijalnih preduzeća u društvu.\nElektronske javne nabavke kreću od 1. jula\nViše od 250 ponuđača i naručilaca imalo je priliku da se bolje upozna sa elektronskim postupkom javne nabavke koji će se...Pročitaj vest\nKorona smanjila javne nabavke za gotovo 65 milijardi dinara\nPandemija korona virusa negativno je uticala na javne nabavke u Srbiji. Iako je...Pročitaj vest\nUsvojen moderan i podsticajan Zakon o socijalnom preduzetništvu\nPosle decenijskog rada na Nacrtu zakona, na sednici Narodne skupštine 4....Pročitaj vest


Council Meeting • ESTIEM LG Belgrade\nJoš od 1990. godine Council Meeting, najveći projekat u okviru ESTIEM-a, dva puta godišnje okuplja preko 250 ESTIEM-ovaca iz cele Evrope. Sastoji se iz dva dela – Generalne Skupštine na kojoj se svi delegati informišu o aktuelnim dešavanjima u organizaciji i donose važne odluke putem glasanja, i radionica i obuka na kojima se u manjim grupama radi na razvoju ESTIEM-a ili poboljšanju individualnih veština. Tokom 7 dana, participanti iz 76 različitih lokalnih grupa dobiće priliku da učestvuju u diskusijama o važnim temama, iznesu svoje mišljenje o smernicama za budućnost i na taj način doprinesu unapređenju organizacije. Pored formalne strane, druga strana projekta daje šansu participantima da se upoznaju sa novim kulturama i uživaju u lepotama grada kroz brojne dnevne i noćne aktivnosti.\nVelika je čast za našu lokalnu grupu Beograd da nakon 10 godina ponovo bude domaćin ovako velikog projekta. Od 2. do 9. maja ESTIEMovci iz cele Evrope će se prošetati ulicama Beograda, obići najpoznatije delove grada i posetiti brojne znamenitosti.\nOno što je sigurno jeste to da će ovo biti jedno nezaboravno iskustvo za sve participante koji dolaze u Beograd, ali i članove naše lokalne grupe koji će dobiti priliku da se upoznaju sa drugim članovima iz cele Evrope.


Zamenik albanskog ministra za Evropu i spoljne poslove Gent Cakaj i kosovska ministarka spoljnih poslova i dijaspore Meliza Haradinaj-Stublla izrazili su u zajedničkom saopštenju duboku zabrinutost zbog procesa namernog brisanja albanskih prebivališta u Preševskoj dolini.\nU izjavi su dvoje ministara naveli da brisanje albanskih adresa u Preševskoj dolini ne samo da stvara potpuno netačnu sliku demografskog sastava ovih područja i broja Albanaca u Srbiji, već krši i njihova prava i slobode , uključujući i pravo glasa.\nPored toga, ministri Cakaj i Haradinaj-Stublla pozvali su relevantne međunarodne institucije, posebno Savetodavni komitet Saveta Evrope za zaštitu manjina i Visoki komesar OEBS-a za nacionalne manjine, da pažljivo prate ovaj proces i spreče ovaj proces koji će imaju dugoročne političke, socijalne i institucionalne posledice po sve Albance koji žive u Srbiji.\n„Republika Kosovo i Republika Albanija ostaju posvećene produbljivanju regionalne saradnje i duboko veruju u evropsku budućnost zapadnog Balkana u celini. Međutim, mora se naglasiti da to pre svega znači uzajamno priznavanje, jednak tretman i puno poštovanje demokratskih standarda“, zaključuje se u zajedničkoj izjavi ministara Cakaja i Haradinaja-Stublle.\nPodručje Preševske doline je u Republici Srbiji, gde je većina stanovnika albanskog porekla. / Ibna


Prijavite se na Evropsku akademiju omladinskog rada – mladibl.com\nEvropska akademija omladinskog rada (EAYW) je inicijativa Nacionalne agencije Erasmus+ programa, Evropskih solidarnih snaga i SALTO-YOUTH centara. Zainteresovani se mogu prijaviti za ovu akademiju koja će se održati od 2. do 5. novembra 2021. godine u Sloveniji.\nOBLAST: aktivizam, omladinski rad\nOPIS: EAYW ima za cilj da podrži inovacije u omladinskom radu i politici omladinskog rada, promoviše razvoj kvalitetnog omladinskog rada i doprinese stvaranju zajedničkog osnova za rad sa mladima i politiku rada sa mladima. Konkretno, učesnici će moći da prisustvuju radionicama po svom izboru na kojima će imati priliku da istraže razvoj (gledajući proces koji stoji iza proizvoda) inovativnih primera prakse iz različitih oblasti i konteksta rada sa mladima, istraživanja i politike i da se bave raznim temama i ciljnim grupama. Učenje iz ovih radionica će se dalje prenositi u drugim prostorima za diskusiju i trebalo bi da doprinese učenju kao oblasti rada sa mladima o tome kako se inovacije mogu razjumeti i koje bi radnje mogle biti potrebne da bi se dodatno podržale. Učešće u programu je u potpunosti besplatno, kao i smještaj i hrana koji će biti obizbijeđeni od strane organizatora. Putni troškovi su takođe pokriveni.\nUSLOVI: Ciljna grupa Akademije su iskusni omladinski radnici, volonteri svih nivoa (lokalni, regionalni, nacionalni, evropski) i predstavnici NVO, kao i profesionalci u oblastima relevantnim za omladinski sektor:\npredstavnici politike rada mladih i javnih službi, nacionalnih agencija i drugih struktura za rad sa mladima,\ntreneri i edukatori u oblasti rada sa mladima i\nstručnjaci iz oblasti nauke i istraživanja.\nNAČIN PRIJAVE: Prijavite se za ovu aktivnost tako što ćete popuniti onlajn formular na linku\nROK ZA PRIJAVU: 08.09.2021. godine\nDetaljnije na: https://www.salto-youth.net/tools/european-training-calendar/training/european-academy-on-youth-work-2nd-edition.9505/\n← KATALIZATOR – Online Startup Program\nPrijavi se na besplatnu 02Hero obuku i poveži se sa poslodavcima →


Očekuje se da bi iduće godine najzad mogao biti osposobljen helikopter za zaštitu i spasavanje i gašenje požara, koji se šest godina nalazi u hangaru Helikopterske grupe Specijalne policijske jedinice Federalne uprave policije u bazi na Aerodromu u Sarajevu.\nPrema grubim procjenama, za dovođenje helikoptera u letačko stanje je potrebno oko 500.000 KM i još toliko za nabavku opreme.\n"To nama treba. Sada u BiH nema helikoptera koji može da leti po noći. Dakle, da treba evakuacija, transport po noći, ne može se obaviti. Ja sam i 2014. godine, kad smo imali problema sa poplavama, tražio da se ovaj helikopter, za koji nisam ni znao da postoji, stavi u funkciju", kazao je u petak Fahrudin Solak, direktor Federalne uprave Civilne zaštite.\nU međuvremenu su, primjera radi, iz budžeta FBiH samo u prošloj godini potrošena po dva miliona KM za "bijeli hljeb" i putne troškove.\nNedavno je Vlada FBiH donijela zaključak da novac za osposobljavanje helikoptera Bell-206 L1 Long Ranger i za opremu bude osiguran iz namjenskih sredstava posebne naknade za zaštitu od prirodnih i drugih nesreća kojim raspolaže Federalna uprava Civilne zaštite.\nTada je rečeno i da se sredstva za eventualnu ugradnju posebne i dodatne opreme za potrebe policije, zdravstvene usluge, transport ljudi i slično osiguravaju u budžetu institucija koje bi ga koristile. Vlasnik bi bio MUP FBiH, a održavanje i smještaj u nadležnosti Federalne uprave policije.\nSolak je istakao da je potrebno vrijeme kako bi se uradile sve potrebne administrativne, proceduralne stvari, odnosno izmijenili određeni akti, a moguće i zakoni, tako da se još ne može precizirati kada bi FBiH dobila helikopter za gašenje požara i spasavanje.\n"Gruba je procjena da za dovođenje u letačko stanje, zamjenu dijelova i slično treba oko pola miliona KM. Potrebni su zahvati na motoru, kabini. Treba još pola miliona KM za nabavku opreme kao što su konzola za izvlačenje unesrećenih, kuke koja nosi vedro sa vodom, medicinske opreme, opreme za letenje po noći", kazao je Solak.\nNaglasio je da helikoptere imaju Oružane snage BiH koje pomažu u slučaju potreba, ali su za podizanje njihovih helikoptera potrebne odluke, saglasnosti, dok bi ovaj helikopter bio prvi u BiH u rukama "civilnog sektora" i bio bi aktiviran odmah po odobrenju direktora. Kazao je i da nije isključena mogućnost nekog sporazuma sa RS za korištenje ovog helikoptera.\nDa postoji potreba, posebno u južnom dijelu BiH, podsjećaju i iz Službe civilne i protupožarne zaštite opštine Jablanica, ističući da je ovo područje ljeti poznato po požarima. Predlažu da helikopter bude lociran južnije, kako bi bio pri ruci.\nKako su pojasnili iz Vlade, ovaj helikopter je bio u sastavu Helikopterske jedinice MUP-a Republike BiH do maja 1992. godine, kada je otuđen i bio u posjedu organa Republike Srbije. U decembru 2010. godine, na osnovu međunarodnog sporazuma između Ministarstva bezbjednostsi BiH i Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije, helikopter je vraćen.


TV Bečej • Vukašin Ljubojev • 6. decembar 2021. • 14:18 •\nPovodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, Osnovna škola „Zdravko Gložanski“ iz Bečeja ugostila je srpsku paraolimpijku u stonom tenisu, rođenu Bečejku, Borislavu Perić Ranković.\nNaša proslavljena sportistkinja iskoristila je priliku da sa đacima porazgovara o načinu života osoba sa invaliditetom, ali i o njenim sportskim uspesima koje je niže godinama unazad u svetu stonog tenisa.\nPerić Ranković je prilikom posete bečejskoj osmoletki istakla da osobe sa invaliditetom smatraju da su deca ambasadori za rušenje predrasuda jer su oni novi temelji društva, koji nasleđuju i formiraju zajednicu u budućnosti.\nOŠ „Zdravko Gložanski“ realizovala je niz aktivnosti koje su za cilj imale da doprinesu senzibilizaciji dece i širenju duha prihvatanja različitosti.\n„Zdravkovci“ su takođe ugostili i predstavnike Ogranizacije gluvih i nagluvih Bečej. Pored toga, đaci su na časovima razgovarali o obeležavanju međunarodnog dana osoba sa invaliditetom i kroz različite aktivnosti pokušali da se stave u njihovu ulogu.


POSTUPAK PRED MSP-om NADOVEZUJE SE NA SUĐENJA PRED HAŠKIM TRIBUNALOM | Institute for War and Peace Reporting\nImajući u vidu brojna preklapanja u građi, nedavni postupak pred Međunarodnim sudom pravde (MSP) mogao bi na nov način osvetliti prethodna suđenja za ratne zločine počinjene u bivšoj Jugoslaviji.\nDok se u proteklih nekoliko sedmica odvijao proces koji je pred Međunarodnim sudom pravde pokrenula Bosna protiv Srbije i Crne Gore, postalo je jasno da ovaj postupak umnogome predstavlja ponavljanje onoga što se ranije odigralo pred obližnjim Tribunalom za ratne zločine počinjene na prostorima bivše Jugoslavije, koji su osnovale Ujedinjene nacije.\nU nastojanju da pokažu da je Beograd bio odgovoran za kampanju genocida protiv ne-srpskog stanovništva vođenu u bosanskom ratu početkom devedesetih, pravni zastupnici Sarajeva pozvali su se na čitave gomile dokumenata Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).\nKao svedoci su se pred MSP-om pojavila i lica koja su poznata sa suđenja održanih pred sudom za ratne zločine.\nNo, bosanski su advokati odmah naglasili da njihov slučaj nije puka obrada materijala poznatog od ranije. Naprotiv, tvrde oni, ovo je prilika da se povežu različita saznanja do kojih je došao MKSJ, kako bi se sagledala šira slika.\nNa početku postupka, jedan od advokata bosanske strane, Tomas Frenk (Thomas Franck), ukazao je na to da su tribunali poput MKSJ-a ograničeni na proučavanje „postupaka optuženih pojedinaca“.\n„Od vas se, međutim, traži da sagledate sva dela koje su počinili mnogi“, rekao je on, obraćajući se sudijama MSP-a. „A iz te panoramske vizure pojaviće se širi obrazac događaja u Bosni, koji, pokazaće se, neće moći biti tretirani samo kao izolovani zločini.“\nTa tvrdnja bosanske strane delimično se odnosi na posebnu vrstu namere koja je neophodan – ali i jako teško dokaziv – element zločina genocida.\nŠiroko postavljen postupak pred MSP-om predstavlja, kako se nadaju sarajevski advokati, jedinstvenu priliku za razotkrivanje obrasca brutalnosti, koji je bio toliko okrutan i sveobuhvatan da se moglo raditi samo o produktu svesne namere da se barem delmično uništi nesrpsko stanovništvo. Beograd je, tvrde oni, imao tu nameru.\nVeze između procesa pred MSP-om i suđenja vođenih pred MKSJ-om proteklih je sedmica, dok su trajala saslušanja, bila očigledna.\nKada su suprotstavljeni timovi pred sud izveli svedoke da podrže njihove argumente, ispostavilo se da su obe strane pozvale osobe koje su ranije već svedočile i pred MKSJ-om na suđenjima optuženicima najvišeg ranga, kao što su pokojni jugoslovenski predsednik Slobodan Milošević, ili generali bosanskih Srba Stanislav Galić i Radislav Krstić.\nSarajevski su advokati više puta istakli da su još uvek vrlo zategnuti odnosi između Beograda i Tribunala itekako imaju veze sa ovim procesom. Oni tvrde da to što Srbija nije izručila najvažnije begunce optužene za ratne zločine - kao što je vojni lider bosanskih Srba Ratko Mladić - predstavlja kršenje Konvencije o genocidu UN-a, koja je je ujedno i suština parnice koja se vodi pred MSP-om.\nOsim toga, mnogi dokumenti koji su izneti da bi se potkrepili navodi iz tužbe potiču sa suđenja održanih pred Tribunalom za ratne zločine.\nGotovo na samom početku postupka pred MSP-om, bosanski tim zadužio je jednu svoju članicu, pravnicu Magdu Karagianakis (Magda Karagiannakis) da – kao osoba koja je radila u MKSJ-u – govori o kredibilitetu i pouzdanosti Tribunala.\nIzuzev presuda izrečenih ratnim zločincima, bosanski tim će, istakla je Karagianakisova, kao dokaze iskoristiti i optužnice podignute pred MKSJ-om, kao i odluke donesene pre početka dokaznih postupaka odbrane, u kojima sudije iznose svoje mišljenje o tome da li su tužioci optužnicu potkrepili dovoljno uverljivim dokazima.\nKaragianakisova je u nastavku rekla i da će pojedinačni dokazi – uključujući dokumenta, iskaze svedoka i izveštaje veštaka – takođe biti preuzimani sa suđenja održanih pred MKSJ-om.\nKao što se moglo i očekivati, pravni zastupnici Srbije oštro su osudili nameru Bosne da na suđenju pred MSP-om koristi materijal MKSJ-a.\nKaragianakisova je tvrdila da optužnice MKSJ-a predstavljaju koristan izvor dokaza zato što optužbe pred Tribunalom stupaju na snagu tek pošto sudija utvrdi da ima dovoljno osnove za pokretanje slučaja. S druge strane, Saša Obradović je u ime srpske strane izneo stav da je korišćenje optužnica kao dokaza uglavnom samo pozivanje na nepotvrđene navode.\nObradović je takođe napao bosansku stranu zbog pozivanja na svedočenja koja su optuženici pred MKSJ-om dali kao deo nagodbe sa tužiocima. Takvi iskazi, rekao je on, nisu korišćeni kao dokazi ni pred samim Tribunalom, osim ako nisu podržani i usmenim iskazima osoba koje su ih dale.\nSrpske primedbe odnosile su se i na samu suštinu metoda protivničke strane, koji se sastojao u korišćenju dokaza o dešavanjima na terenu u samoj Bosni, da bi se ukazalo na to da je u pozadini svega morala stajati genocidna namera. Prema rečima srpskih advokata, da bi se dokazala genocidna namera neophodno je izneti direktne dokaze o postojanju specifičnog stanja svesti kod pojedinca ili pojedinaca koji su počinili zločine.\nUprkos nastojanjima Bosne da pribavi i tu vrstu dokaza, advokati Beograda tvrdili su da to predstavlja jednu od slabosti dokaznog postupka Sarajeva.\nJedan od potencijalnih izvora dokaza koji bi mogao poslužiti kao direktna potvrda postojanja genocidne namere – zapisnici o radu najvišeg političkog i vojnog organa Jugoslavije, Vrhovnog saveta odbrane (VSO) – ostali su van domašaja bosanske strane.\nIako je dokumentacija VSO-a prosleđena tužiocima MKSJ-a, znatan deo te građe ostaje nedostupan, jer Beograd tvrdi da bi njeno obelodanjivanje dovelo do ugrožavanja nacionalne bezbednosti. Jedan srpski zvaničnik je u prošlogodišnjem intervjuu izjavio da je Beograd izuzetno zabrinut i zbog same mogućnosti da se taj materijal iskoristi kako bi uticao na ishod procesa pred MSP-om.\nSrpski su advokati požurili da otklone svaku sumnju da je nespremnost Beograda da obelodani ovu dokumentaciju znak nečiste savesti. Prema njihovim rečima, osim prvobitnih bezbednosnih razloga, mere zaštite koje je primenio MKSJ sada zapravo predstavljaju dodatnu prepreku za njeno objavljivanje.\nPored izravnih napada na tvrdnje Sarajeva da je genocid počinjenom pod pokroviteljstvom države, srpski tim se poslednjih sedmica silno trudio i da dokaže kako MSP nije ni nadležan za bosansku tužbu za genocid. Ukoliko bude usvojen, ovaj bi prigovor mogao sprečiti nastojanje Bosne da se ratna zbivanja shvate u celini, jer bi slučaj bio odbačen i bez procene njegovog merituma.\nU međuvremenu su obe strane rezimirale svoje podneske, a sudije su se povukle kako bi razmotrile slučaj. Presuda o tome da li je Beograd odgovoran za genocid u Bosni mogla bi da usledi kroz nekoliko meseci.\nFrenk je rad MKSJ-a opisao kao skupljanje „delova slagalice“, pozdravivši proces pred MSP-om kao priliku da se sudijama predstavi „veliko platno s mnogim delićima te slagalice“.\nPod pretpostavkom da prigovor Beograda o nenadležnosti MSP-a ne bude usvojen, ostaje da se vidi šta će sklopljena slagalica na kraju otkriti.


Duvan, farmerke, burbon na spisku američkih proizvoda na koje cilja EU\n► Duvan, farmerke, burbon na spisku američkih proizvoda na koje cilja EU\nEvropska unija će teško oporezovati desetine vrsta američke robe, uključujući duvan, burbon, farmerke i motocikle, u odgovoru na američke tarife na uvoz iz Evrope čelika (25 odsto) i aluminijuma (10 odsto).\nTu listu je EU već poslala Svetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) 18. maja, još pre odluke Vašingtona.\nNa spisku simboličnih vrsta robe koju je Komisija odabrala, u nekim slučajevima su proizvodi iz onih američkih država, mahom poljoprivrednih, koje su 2016. godine glasale za Donalda Trampa.\nTo su i proizvodi proizvedeni u SAD koji se ne prodaju kao američke robne marke, a mogu se proizvoditi bilo gde u svetu.\nTi proizvodi su odabrani u skladu s vrlo preciznom carinskom nomenklaturom, koja ne navodi nikakvo ime brenda ili kompanije, čak i mada je predsednik Komisije Žan-Klode Junker početkom marta pomenuo "Harli-Dejvidson" i "Livajs".\nEvropska unija je 2017. godine u SAD izvezla čelika za 5,3 milijarde evra i aluminijuma za 1,1 milijardu.\nEvropske kontramere na američke proizvode na listi imaju za cilj da se u prvom koraku nadoknadi do 2,8 milijardi evra štete koju bi njena industrija imala od poreza u SAD, što je "odmereno", po Komisiji koja želi da njena procedura u potpunosti poštuje pravila WTO.\nDrugi proizvodi bi se u budućnosti takođe mogli oporezivati u EU, u vrednosti od 3,6 milijardi evra, zavisno od ishoda spora protiv Sjedinjenih Država u STO po žalbi od 1. juna.\nObuhvaćene su desetine vrsta proizvoda kao što su valjani čelik, šipke od nerđajućeg čelika, bešavne cevi, čelična žica, vrata, prozori.\nNa spisku su i boranija, kukuruz i pirinač (obrađeni ili ne), ribizle, sok od pomorandže, buter od kikirikija, burbon, cigare, cigarete, duvan za lulu, za motanje i žvakanje ili ušmrkavanje.\nNa listi EU su i majice i košulje od pamuka, vune ili sintetičkog materijala, farmerke ili pamučne pantalone, šortsevi, pamučna posteljina i neka kožna obuća.\nEU cilja i na motocikle zapremine motora veće od 500 kubnih santimetara, jedrilice, sportske čamce sa ili bez motora, čamce za veslanje i kanue.\nNa spisku su i šminka za oči, lak za nokte, podloga za šminku lica, karte za igru.\nNove akcize na duvan i gorivo prvo će pogoditi pušače\nNovo usklađivanje akciza na duvan i gorivo, prvi će osetiti pušači, a da li će naftaši rast državnih zahvatanja preliti na vozače još nije sigurno, prenose danas Večernje novosti.\nJakovljević: Razlog zbog kojeg kompanija Filip Moris ne otkupljuje domaći duvan kompleksna tema\nGeneralni direktor kompanije "Filip Moris" za Jugoistočnu Evropu Aleksandar Jakovljević ocenio je da je "kompleksna tema" to što ta kompanija ne otkupljuje domaći duvan od...\nUzgajivači duvana u Severnoj Karolini procenjuju velike gubitke od uragana\nUzgajivači duvana u Severnoj Karolini procenjuju da im je uragan Florens koji je najteže pogodio tu američku državu, naneo milionsku štetu.\nIstraživanje: Manji rizici modernog načina uživanja u duvanu\nPrelazak na moderne proizvode bez duvanskog dima predstavlja potencijalno manji rizik od štetnosti u poređenju sa pušenjem klasičnih cigareta, pokazalo je najnovije, šestomesečno kliničko...\nU vozilu Aleksinčanina pronađeno 52 kilograma duvana\nNiška policija podnela je krivičnu prijаvu protiv šezdesetčetvorogodišnjeg muškаrcа iz Aleksincа zbog nedozvoljene prodaje duvana, saopšteno je danas.


Crna Gora na putu ka pregovorima EU: Prioritet i dalje poglavlja 23 i 24 - CdM\nCrna Gora na putu ka pregovorima EU: Prioritet i dalje poglavlja 23 i 24\nPrioritet crnogorske administracije ostaje ispunjavanje obaveza iz poglavlja 23 i 24, kako bi se održala dobra dinamika procesa pregovaranja sa Evropskom unijom, poručio je glavni pregovarač Crne Gore Aleksandar Drljević.\nOn je učestvovao na sastanku sa članovima Radne grupe za proširenje u Savjetu Evropske unije (KOELA), istakavši da su poglavlja za pravosuđe i temeljna prava i poglavlje za pravdu, slobodu i bezbjednost od velike važnosti na putu ka EU.\n„Odlučni smo da sprovedemo sve neophodne reforme kako bismo postali vjerodostojni član evropske porodice. Ovaj zahtjevan proces pregovaranja sa EU predstavlja najsnažniji mehanizam za sprovođenje reformi koje će doprinijeti izgradnji demokratskog i zrelog društva sa jakim i efikasnim institucijama. Siguran sam da će ovo dati značajan impuls cijelom procesu, koji će podstaći ne samo Crnu Goru, već i druge zemlje iz regiona Zapadnog Balkana“, zaključio je Drljević.\nNa sastanku su učestvovali i pregovarači Marijana Laković Drašković, Saša Radulović, kao i šefice radnih grupa za poglavlja 24 i 27 Tanja Ostojić i Ivana Vojinović.\nTagoviAleksandar Drljević Evropska unija poglavlja pregovaranja


ATP spasio federera, inače bi bio iza trojice Srba! Da nije uvedeno novo pravilo, rang lista bi bila šokantna: Novak je prvi, pa prvi, Nadal iza Tima, a Rodžer... - Povezane vesti - Naslovi.net\nATP spasio federera, inače bi bio iza trojice Srba! Da nije uvedeno novo pravilo, rang lista bi bila šokantna: Novak je prvi…\nNovak Đoković je i dalje vodeći na ATP listi, to bi ostao i da se bodovi "nisu čuvali" iz pandemijskih razloga, ali bi pomenuto rangiranje donelo neke velike promene da nije došlo do izmene pravila. Naime, letošnjom odlukom a, usred neplanirane… »\nNovak Đoković započeo je 296. nedelju na samom vrhu ATP liste. Posle Završnog Mastersa u Londonu, gde je Đoković ispao u polufinalu, a napravio dva koraka više u odnosu na prošlu sezonu (ispao u grupi sa jednom pobedom), Srbin je uvećao razliku… »\nTim najavljuje napad na prvo mesto: Želim napredak...\nAustrijski teniser Dominik Tim kaže da mu je napredak na ATP listi najveći cilj za narednu sezonu. Trenutno treći reket sveta izgubio je u finalu završnog mastersa u Londonu od Danila Medvedeva, ali mu to ne kvari utisak o rezultatima u celokupnoj… »\nNAJBOLjI teniser sveta Novak Ðoković započeo je danas 296. nedelju na vrhu ATP liste. Ðokoviću, koji je 2020. godinu zvanično završio kao najbolji na svetu, još jedan korak je bliže da se izjednači sa Švajcarcem Rodžerom Federerom, koji drži… »\nSrpski teniser Novak Djoković i dalje je prvi igrač sveta, a na danas objavljenoj ATP listi uvećao je prednost u odnosu na Španca Rafaela Nadala. Djoković, koji je započeo 296. nedelju na prvoj poziciji ATP liste, ima 12.030 bodova, odnosno 2.180… »\nLONDON: Najbolji teniser sveta Novak Đoković započeo je danas 296. nedelju na vrhu ATP liste. Đokoviću, koji je 2020. godinu zvanično završio kao najbolji na svetu, još jedan korak je bliže da se izjednači sa Švajcarcem Rodžerom Federerom… »\nSrpski teniser Novak Đoković i dalje je prvi igrač sveta, a na danas objavljenoj ATP listi uvećao je prednost u odnosu na Španca Rafaela Nadala. Đoković, koji je započeo 296. nedelju na prvoj poziciji ATP liste, ima 12.030 bodova, odnosno 2.180… »\nKada je reč o ostalim srpskim teniserima, Dušan Lajović godinu završava kao 26. igrač sveta, Filip Krajinović je 31, Miomir Kecmanović 44, dok je Laslo Đere na 57. poziciji. Srpski teniser Novak Đoković i dalje je prvi igrač sveta, a na danas… »\nNadal ne bi bio drugi na svetu, a zanimljivo je i gde bi se našla dvojica srpskih tenisera. Nadal ne bi bio drugi na svetu, a zanimljivo je i gde bi se našla dvojica srpskih tenisera. Novak Đoković je završio 2020. godinu kao ubedljivo najbolji… »\nNadal dugo nije bio u ovako lošoj situaciji: Novak pobegao Rafi u Londonu, a sada mu preti veliki pad\nDanil Medvedev i Dominik Tim igraju u finalu Završnog mastersa u Londonu pošto su u polufinalu eliminisali glavne favorite. Tim je najpre izbacio Novaka Đokovića, Medvedev potom Rafaela Nadala, te će se po prvi put boriti za veliki trofej. Kada je u… »\nPROKOCKANA prednost od 4:0 u taj-brejku trećeg seta posle velikog preokreta i na kraju poraz od Dominika Tima u polufinalu završnog mastersa u Londonu, možda i najbolje ilustruju kraj godine za Novaka Đokovića. Još od onog nesrećnog incidenta na… »


10.01.2017 u 18:10\nProtest Albanaca u Njujorku: „Škije ne mogu da se igraju s nama”\nNjujork -- Nekoliko desetina Albanaca održalo je protest ispred Misije Srbije pri UN u Njujorku zahtevajući oslabađanje Ramuša Haradinaja. Grupa građana vikala je „UČK” i pevala pesmu Besa, odnosno „Zakleo sam se da ću život dati za Kosovo”. Slaveći Haradinaja kao „albanskog sina” i „oslobodioca”, oni su nazivali Srbe i Srbiju pogrdnim imenima, te poručili da svi Albanci, bez obzira gde se nalaze moraju da znaju, da je lider Alijanse „nepravedno uhapšen” u Francuskoj po srpskoj poternici.\n09.01.2017 u 19:19\nDačić: Albanska dijaspora planira zauzimanje srpskih predstavništava\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić upozorio je da se, prema bezbednosnim informacijama, u albanskoj dijaspori planira zauzimanje nekog od naših diplomatsko-konzularnih predstavništava u SAD ili Evropi kako bi se Srbija prinudila da odustane od zahteva za suđenje Haradinaju. „To pokazuje na šta su sve albanski političari spremni – pa čak i na terorizam”, ocenio je šef srpske diplomatija.\n28.11.2016 u 15:11\nU Tirani na mala vrata formirana „Velika Albanija”\nTIRANA – Gradovi Tirana, Priština, Tetovo, Ulcinj i Preševo formirali su Uniju albanskih opština u regionu. Prema izveštaju Televizije Top Čenel iz Tirane, time je prvi put „formirana unija glavnih opština u regionu kojima rukovode Albanci”, a ta asocijacija ima za cilj izgradnju mehanizama potrebnih za međusobnu saradnju. Gradonačlelnici pet gradova su formiranje Unije albanskih opština u regionu dogovorili pre nekoliko sedmica, da bi u nedelju u Tirani potpisali platformu za saradnju u oblasti urbanizma, životne sredine, kulture, investicija i inovacija. „Ubrzo ćemo napraviti stabilnu mrežu, gde ćemo učiti jedni od drugih”, rekao je gradonačelnik Tirane Erjon Veliaj. Na njegov poziv gradonačelnici Prištine, Tetova, Ulcinja i Preševa su ostali u Tirani da\n13.05.2015 u 08:52\nGruevski se lomi pod spoljnim pritiskom\nRazgrađivanje piramide vlasti u Makedoniji počelo je blizu njenog vrha, ali moguće je da je to samo manevar kojim se pokušava očuvati glava sistema, premijer Nikola Gruevski. Ni nakon teških kritika koje su mu oči u oči izrekli ambasadori SAD, Velike Britanije, Nemačke, Francuske i Italije, kao i predstavnik EU, Gruevski nije otišao sa vlasti, što je od njega otvoreno zatražio potpredsednik Evropskog parlamenta Aleksandar Graf Lamsdorf. Umesto toga, premijer je uklonio neke od najbližih saradnika koji su direktno upleteni u afere vlade koje opozicija izbacuje u javnost.\n12.05.2015 u 17:00\nNoćne zasede Žandarmerije na granici prema Makedoniji\nPreševo - Stanje bezbednosti u području Kopnene zone bezbednosti prema granici sa Makedonijom je stabilno, kaže komandant Žandarmerije Goran Dragović na bazi „Kozjak”, koja se nalazi u okolini Preševa. Grupu novinara koja je obišla ovu bazu pripadnici Žandarmerije su sačekali u Bujanovačkoj banji. Iz banje do Kozjaka su prevezeni „lend rover defenderima”, uz pratnju dva „hamera” naoružana...\n12.05.2015 u 16:00\nMinut ćutanja nad Makedonijom\nZa zvanično Skoplje „teroristički napad” je zgodna formulacija jer ono, po modelu nekadašnjeg ponašanja Srbije na Kosovu i Metohiji, smatra da će tako pridobiti međunarodnu podršku, ali i malo vremena dok se na terenu ne razračuna sa nečim daleko opasnijim. Ali ovde je zapravo reč o oružanoj pobuni, koja svakog trenutka može eksplodirati u lice Makedoniji i u nepovrat odneti njene ostatke...\n12.05.2015 u 15:00\nKumanovo – mali korak ka „Velikoj Albaniji”?\nPrevario se svako ko je pretpostavio da će upad terorista u Makedoniju makar privremeno potisnuti u drugi plan duboku političku raspolućenost te države, u kojoj su trvenja vlasti i opozicije dostigla vrhunac u poslednja dva i po meseca, a građanski protesti postaju sve burniji. Iz reakcija evropskih zvaničnika jasno je da oni rešavanje unutrašnje makedonske krize vide kao preduslov za stabilizaciju...\n10.05.2015 u 16:20\nAlbanci s Kosova vođe terorista u Kumanovu\n09.05.2015 u 09:52\nU Kumanovu do sada osam poginulih policajaca\nUkupno osam policajaca stradalo je u jučerašnjim i današnjim sukobima sa teroristima u Kumanovu, javljaju makedonski mediji a prenosi RTS. Strahuje se da je broj žrtava, kojih ima i na strani napadača, veći. Akcija makedonske policije se nastavlja.\nStanovnici naselja Divo, poprištu sukoba, evakuisani su na sigurno. Policija je od njih uzimala parafinske rukavice kako bi proverili da li su učestvovavli u sukobima, javlja reporter RTS-a iz Kumanova.


Saša Vitošević član Upravnog odbora Centra za organsku proizvodnju - Novosti\nPoljoprivrednici u Srbiji nisu konkurentni zbog niskih podsticaja, skupih kredita, a granice za uvoznu robu su otvorene.\nSektor poljoprivrede ne raste, a naši pregovarači pred evropskim predstavnicima poginju glavu i ne usuđuju se da predlože administrativne mere koje bi zaštitile srpske poljoprivrednike i doprinele većoj konkurentnosti, kaže za “Agrosmart” generalni direktor “Global seed”, kompanije koja je najveći proizvođač organskog mleka u Evropi, Saša Vitošević.\n-Puno je problema u celom agraru, pa tako i proizvodnji organske hrane. Zabluda je da organski proizvođači u Srbiji nemaju proizvod koji mogu da prodaju i da ne mogu da ga proizvedu. Sve može da se proizvede i sve može da se proda ali je problem konkurentnosti tog proizvoda - kaže on.\n- Drugi, vrlo bitan faktor koji negativno utiče na konkurentnost organskih proizvođača jeste to što imamo potpuno otvorene granice zbog primene Sporazuma o slobodnoj trgovini, tako da smo izloženi jakoj konkurenciji evropskih farmera, s jedne strane, a s druge, nivo podsticaja je u Srbiji znatno niži nego u EU. U našem slučaju organskog stočarstva taj nivo je 2,6 odsto niži nego u Evropi i u takvim uslovima ne možemo biti konkurentni sa organskim proizvođačima u EU. Bez obzira na to što naše mleko prodajemo na srpskom i tržištu u regionu, na policama ima i organskog mleka iz uvoza. Ono je iste cene ili skuplje ali evropski proizvođači opstaju, zarađuju i normalno posluju, a mi poslujemo sa gubitkom. Postavlja se pitanje da li je održiva organska poizvodnja u Srbiji u takvim uslovima – kaže Vitošević.\n-Plašimo se da uvođenjem prelevmana zaštitimo naše tržište i naše proizvođače i na taj način omogućimo da budu konkurentni, ako već ne možemo da ih učinimo konkurentnim dajući im podsticaje kao u EU. Ovako, ne vidim ni statistički razvoj organske proizvodnje u Srbiji. Manji proizvođači odustaju, a postavlja se i pitanje održivosti velikih - naglašava Vitošević.


Ministarstvo kulture osuđuje karikaturu u listu 'Danas'\nIzvor: RTS, 09.Nov.2018, 18:00\nMinistarstvo kulture i informisanja ocenilo je da su naslovna strana dnevnog lista "Danas" i karikatura Predraga Koraksića Koraksa krajnje neprimereni. Na taj način se direktno ili indirektno stavlja u neprihvatljiv i moralno nedopustiv kontekst predsednik Srbije Aleksandar Vučić, kao i poslanici Narodne skupštine Aleksandar Martinović i Vladimir Orlić, sa najvećim ratnim zločincima Drugog svetskog rata, navodi se u saopštenju resornog ministarstva. >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS <<\nMinistarstvo kulture je osudilo ideju dnevnog lista Danas kojom se dovodi u pitanje dostojanstvo predsednika Srbije i poslanika Narodne skupštine, navodi se u saopštenju.\nIstiče se da će Ministarstvo "uvek podržavati slobodu medija i govora, dobronamernu kritiku i iznošenje drugačijeg mišljenja, što su i osnovni postulati demokratije, ali će i uvek osuđivati svaki čin koji nije u skladu sa kodeksom i moralnim normama civilizovanog društva".\nMinistarstvo dodaje da "ujedno smatra da je kada je reč o naslovnim stranama, karikaturama i satiri, neophodno imati meru i dostojanstvo, što u ovom slučaju dnevni list Danas nije ispoštovao".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ranije je prokomentarisao naslovnu stranu na kojoj je u karikaturi doveden u vezu s nacističkim vođom Adolfom Hitlerom, ocenjujući da to govori o stepenu sloboda u zemlji, ali i da njegove političke protivnike najviše nerviraju uspesi Srbije.\n"To je demokratija u Srbiji, to je najvažnije da postoji, ili što bi oni rekli – diktatura na nivou u kojoj predsednika poredite sa Hitlerom", rekao je Vučić.\nPotpredsednik Glavnog odbora SNS-a Miloš Vučević ocenio je da su, kako kaže, "naručioci naslovnice", u koje ubraja Đilasa, Pajtića, Jeremića, Jankovića, Obradovića... i "njihove finansijere" Šolaka, Miškovića i ostale, nazivajući ih "društvenim i moralnim talogom Srbije", sada prešli svaku granicu dostojanstva i pristojnosti.\nNa naslovnicu Danasa reagovao je i Pokret socijalista. Ističu da je ona uvreda za sve žrtve nacista, a "sramota onih koji su je napravili i štampali".


Vreme otvaranja izložbe: 20. septembar 2010. godine\nVreme održavanja izložbe: 20 - 29. septembar 2010. godine\nMrežu tokijske gradske železnice čine 882 stanice koje su povezane sa 121 linijom i dnevno prevezu 20 miliona ljudi.\nEfikasnost japanskog društva pretvorila je stanice i transportne čvorove u mikro centre koji su se razvili do te mere da korisnik na putu od posla do kuće ne mora da napušta mrežu da bi završio svakodnevne privatne obaveze.\nMaterijal koji će biti predstavljen na izložbi pokušaće da prenese kompleksnost mreže tokijske gradske železnice, njen ambijent i autentičnost korisnika, prostora i sistema koji omogućava da taj "veliki grad" funkcioniše. Ovaj ektremni broj ukazuje na veličinu grada kao i na vreme koje stanovnici provedu u sistemu javnog prevoza.\nPozdemni prolazi postali su prostor u kome se održavaju koncerti, otvaraju knjižare, saloni za lepotu, restorani, barovi, montažne pijace, obućari.\nJavna funkcija grada sve se više udaljava od nivoa ulice i otvorenog prostora i uvlači u kontrolisani pristup gde je moguće regulisati klimu, osvetljenje, zvuk... Opna ovog fenomena odavno je prerasla površine postojećih tunela te se počela širiti i nad zemljom, ali uvek održavajući direktnu vezu sa saobraćajnim tokovima. Da li je tokijski slučaj neizbežan primer koji će i ostale metropole pratiti, uzimajući u obzir i klimatske promene i imperativ koji se stavlja, efikasnost i brzinu u savremenom svetu.\nzivot ispod zemlje\nPromocija kalendara za 2009. godinu\nBeograd, 16. decembar: U O3ONE je večeras održana press konferencija povodom ekskluzivne najave programa i objavljivanja ka...\nIzložba skulptura Zorana Maleša\nNacionalna galerija u okviru projekta VREDNOSTI beogradskoj likovnoj sceni predstavlja nase znacajne umetnike. Kraj ovogodiš...\nIzložba studenata II godine Grafičkog odseka Fakulteta primenjenih umetnosti ...\nsava centar kola horor zdrava hrana mobilni provod slike o3one festival ziva muzika zanimljivosti internet kokteli pink fotografije zemun sajam film delta city iphone guarnerius madlenianum toyota galerija feniks filmske vesti stari grad italijanska kuhinja japan exit dj cineplexx telenor srbija dom omladine automobili nacionalna kuhinja zurka sex drama zdravlje novi beograd predstava beograd kolarac internacionalna kuhinja atelje 212 vina freestyler animirani film bdp vip splav koncert ishrana noćni život muzicka vest visoke tehnologije premijera auto river ada ciganlija nike galerija 73 mobilni telefoni vikend auto filmska vest bili smo microsoft opel hitech komedija fudbal arena paste mr stefan braun hi tech muzicke vesti business web delta sport exit festival farma zvezdara teatar moda srpska kuhinja letnja basta apple kolosej bioskopi rostilj show izlozba beogradski sajam kc grad facebook riblji specijaliteti triler novi sad magacin akcija skc dunav palic beogradska arena usce automobil rtv pink bioskop google showbusiness muzika


Mobilnost radne snage EU kao deo zajedničkog tržišta - Seminarski Diplomski Radovi\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Ekonomija i Ekonomika / Mobilnost radne snage EU kao deo zajedničkog tržišta\nMobilnost radne snage EU kao deo zajedničkog tržišta\n1. Istorijat zajedničkog tržišta\nJoš u ugovoru o osnivanju Evropske Unije zajedničko tržište i četiri slobode se pominju kao jedan od najvažnijih principa integracija. Proces stvaranja zajedničkog tržišta koje bi trebalo da preraste u jedinstveno tržište je dug i nimalo jednostavan, i još uvek se na tome radi.\nPre Rimskog ugovora začeci ideje o zajedničkom tržištu i uklanjanju barijera videli su se u Evropskoj zajednici za ugalj i čelik . Rimski ugovor (1957) je zacrtao cilj: “Stvoriti sistem koji će omogućiti slobodnu konkurenciju na tržištima država članica... i prilagođavanje zakonodavstva članica u meri koja je potrebna za funkcionisanje jedinstvenog tržišta”. Iz te ideje stvorena je Carinska unija 1968. kojom su uklonjene unutrašnje carine i uveden zajednički spoljni carinski sistem.\nNakon toga dolazi do zastoja od skoro 20 godina i nakon sastanaka Saveta Evrope u Briselu 1985. donosi se Bela knjiga koja ima za cilj potpuno ukidanje granica i stvaranje jedinstvenog tržišta do 1992. Ona sadrži tridesetak akcija koje treba preduzeti da bi se ostvarilo jedinstveno tržište među kojim je i donošenje skoro 300 zakonskih mera da bi se postiglo uklanjanje fizičkih, tehničkih i fiskalnih barijera. Do 31.12.1992 Savet ministara je usvojio preko 90% direktiva ili propisa, a države članice su već sprovodile skoro 80%. Već 01.01.1993 zaključen je Šengenski ugovor koji predviđa “područje bez unutrašnjih granica u kojem je garantovana sloboda kretanja roba, ljudi, usluga i kapitala u skladu sa Osnivačkim ugovorom” – zapravo zajedničko tržište .\n1. Istorijat zajedničkog tržišta ......2\n1.1 Sloboda kretanja ljudi ...............3\n2. Osnove mobilnosti radne snage u Evropskoj Uniji ..........3\n3. Kako funkcioniše mobilnost radne snage među članicama EU....5\n3.1. Proširenje od 1. maja 2004. godine .............7\n3.2. Proširenje od 1. januara 2007. godine ........... 9\n3.3 Procene migracija nakon proširenja EU na 25 članica .....10\n3.4. Prepreke mobilnosti radne snage u EU .........12\n3.5. Mobilnost radne snage u EU-27 tokom 2006. godine .........14\n4. Osnovne ekonomske determinante mobilnosti radne snage .....17\n4.1 Razlike u nivou plata i ukupnom standardu između EU-15 i ostalih članica.......17\n4.2. Mogućnost pronalaženja posla i pristup sistemu socijalne zaštite ....20\n5. Ekonomske posledice mobilnosti radne snage ...................22\n5.1. Troškovi i koristi za zemlje odredišta(EU-15) .............22\n5.2.Ekonomski troškovi i koristi za zemlju porekla ...........23\n5.3 Ekonomski troškovi i koristi za EU u celosti ........24\n6. Zaključak .................................24\n7. Bibliografija ........................27\nAnaliza poslovnog tržišta Srbije derrick 0 1,707 05-02-2014 11:46 PM\nEvropske ekonomske integracije, tržište radne snage i migracije derrick 0 1,908 29-08-2013 02:30 PM


Početna » Agro teme » Stočarstvo » Proizvođači mleka traže veće premije\nProizvođači mleka iz Mačvanskog okruga tražili su od Ministarstva poljoprivrede da se iznos premije za treći i četvrti kvartal ove godine poveća sa 7 na 10 dinara za porodična gazdinstva koja se time bave. Proizvođači ovo vide kao mogućnost za spas gazdinstava nakon katastrofalne suše, navodi se u saopštenju Udruženja proizvođača mleka iz Mačvanskog kraja.\nKako se još ističe u saopštenju, proizvođači mleka su od Ministarstva, tražili i brzu isplatu svih neisplaćenih premija, regresa i podsticaja kako bi se poljoprivrednici lakše snašli za predstojeći zimski period.\nProizvođači su posebno razočarani neodgovornim i nekorektnim odnosom mlekara u trenutnoj situaciji kada se već vide posledice katastrofalne suše. Ukoliko mlekare i dalje nastave sa dosadašnjom praksom uvoza, a cena domaćeg mleka ostane niska sva priča države o ozbiljnom opravku stočarstva ostaće prazna, stoji u saopštenju.\nmali proizvođači Ministarstvo poljoprivrede mleko prehrambena industrija vesti


Stanković: Vanredni popis na jugu mora da se sprovede - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Politika > Stanković: Vanredni popis na jugu mora da se sprovede\nStanković: Vanredni popis na jugu mora da se sprovede\nPredsednik Koordinacionog tela za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđu Zoran Stanković poručio je da vanredni popis stanovništva, koji će sledeće godine biti sproveden na jugu Srbije, mora da se obavi i da zakone moraju da poštuju svi. Stanković je gostujući u dnevniku Radio-televizije Srbije istakao da je popis stanovništva realnost i da mora da se uradi u 2014.\n„Moramo da kažemo hoćemo li da poštujemo zakone ove države ili nećemo. To je suština i od toga se neće odstupiti“, rekao je Stanković i istakao da zakone koji važe u Srbiji moraju da poštuju svi, pa i Albanci.\nOn je dodao da će biti zatražena pomoć od međunarodne zajednice, ali da već postoje naznake da će albanski lideri pristati na sprovođenje popisa.\n„Tražićemo pomoć od međunarodne zajednice, a očekujemo od lokalnih lidera da imaju dovoljno odgovornosti da učestvuju u ovoj aktivnosti. Već imamo nekih naznaka u razgovorima da će to prihvatiti“, objasnio je Stanković.\nPredsednik Koordinacionog tela za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđu objasnio je da popis stanovništva ide u prilog svima, pa i Albancima.\n„Loš popis i neodgovarajući broj stanovnika ima za posledicu da je Nacionalni savet Albanaca prethodno dobio oko 18,5 miliona dinara, a sada 13.5 miliona dinara, jer se taj novac deli na osnovu broja stanovnika. To je iskorišćeno da se kaže kako Srbi diskriminišu Albance“, objasnio je Stanković.\nNa pitanje ko ima veći uticaj na Albance s juga Srbije, da li srpski ili kosovski premijer, Stanković je odgovorio da veći uticaj ima predsednik Vlade Srbije.\n„Kao telo Vlade Srbije težimo da naš premijer ima dominantniji uticaj na ono što se dešava u Srbij i verujem da je to tako“, rekao je Stanković.


Uragan Irma uništio vilu Lepe Brene vrednu million evra – Tračara\npiše Aleksovski 12. 09. 2017., 09:48\nUragan Irma prouzrokovao je nezapamćeno nevreme u Americi. Pogodio je Saut Bič, elitni deo Majamima, u kojem naša pevačica Lepa Brena poseduje vilu vrednu skoro milion evra. Prema tvrdnjama izvora sa lica mesta, pevačicina kuća je već pretrpela jedan udar, koji je napravio ogromnu materijalnu štetu, a Živojinovići sada strahuju od novog talasa.\nKako navode izvori bliski pevačici, Brena je već kontaktirala prijatelje i komšije, kako bi pokušali da evakuišu stvari pred nalet uragana, ali nije uspela jer su građani već evakuisani.\n“Kada je videla kojom brzinom uragan ruši sve pred sobom, Brena se mnogo zabrinula šta će biti sa vilom u kojoj njena porodica provodi mnogo vremena. Odmah je pozvala prijatelje iz komšiluka na Floridi da iznesu stvari i svu pokretnu imovinu kako bi spasli šta se spasti može, iako je platila osiguranje da bi nakon cunamija pretrpela minimalnu štetu. Zvala je i Vesu Jevrosimovića vlasnika Komtrejda, koji odmah do nje poseduje penthaus, da se sa njim posavetuje kako najbolje da sačuvaju imovinu. Međutim, veliki problemi u evakuaciji stvari otežala je činjenica da se gotovo 250.000 ljudi već evakuisalo iz tog dela Floride, te je bilo dosta kasno da se bilo šta preduzme“, ispričao je izvor, prenosi Alo.\nInače, ova Brenina vila vredi više od million evra, ima 400 kvadrata i nalazi se na obali okeana. U ovom domu su živeli Stefan i Filip Živojinović dok su studirali, a sada je namenjena za porodične odmore.\nPrethodna vest Voldemort je Srbin: Ralph Fiennes dobio državljanstvo Srbije\nNaredna vest Šou počinje sledeće nedelje: Ipak nas čekaju promene u ekipi ‘Zvezde Granda’


Olimpijski komitet Srbije obeležio 110 godina od osnivanja - SPORTSKI ŽURNAL\nOlimpijski komitet Srbije (OKS) obeležio je 110 godina od osnivanja tradicionalnom svečanošću u hotelu "Moskva", gde je 23. februara 1910. godine osnovan Srpski olimpijski klub\nGrupa oficira školovanih u Francuskoj, na čelu sa generalom Svetomirom Đukićem na četvrtom spratu hotela u redakciji lista "Novo vreme" postavila je temelj organizaciji, koja je dve godine kasnije primljena u Međunarodni olimpijski komitet.\nPredsednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković i ambasador Japana u Srbiji, zemlje domaćina narednih Igara u Tokiju, Junići Marujama obišli su danas apartman u hotelu "Moskva", a potom je Maljković položio lovorov venac na spomen ploču ispred hotela.\n"Malo je zemalja u svetu koje mogu da se pohvale ovako dugom olimpijskom tradicijom. Generacije pre nas izgradile su ugled u međunarodnoj olimpijskoj porodici, a naši olimpijci su vrhunskim sportskim ostvarenjima ostavili dubok trag u olimpijskoj istoriji i doprineli popularizaciji Olimpijskog pokreta i Olimpijskih igara. Bogato nasleđe i više od veka duga olimpijska tradicija, svakako su dodatni motiv pri svakom novom izazovu", rekao je Maljković.\n"Iskoristio bih priliku da im sa ovog mesta poželim da budu zdravi i da vredno treniraju kako bi u Tokiju ostvarili svoje najbolje rezultate. Siguran sam da ćemo se i ove godine radovati njihovim uspesima i imati razloga da se ponosimo jer su oni najbolje što Srbija ima", istakao je prvi čovek OKS.\n"Velika je čast danas biti ovde i biti deo velikog jubileja koji proslavlja Olimpijski komitet Srbije. Činjenica je da će četiri grada u Japanu biti domaćini srpskim sportistima u periodu priprema i aklimatizacije za predstojeće Olimpijske igre, što potvrđuje sjajne odnose između naše dve zemlje. Želim vam mnogo uspeha na Olimpijskim igrama u Tokiju i daljem radu", rekao je Marujama.\nMaljković o odlaganju OI: Prava odluka MOK-a, predstoji ozbiljan poduhvat\nBožidar Maljković: Otkazivanje OI bi bila predaja\nMaljković: Kako sam u Splitu prvi put čuo za Novaka…\nMaljković: Uspesi nisu slučajni, hvala predsedniku i Vladi


Izvor: Blic, 26.Apr.2012, 21:50\nPredsednički kandidat "Preokreta" Čedomir Jovanović izjavio je danas da planira da poseti Sarajevo, ali i Banjaluku, odbacujući tezu da je to za njega "zabranjeni grad" zbog razlika u stavovima između njega i predsednika Republike Srpske Milorada Dodika.\n- Ako mislite da je Banjaluka za mene zabranjeni grad zbog razlika koje postoje u konceptima između mene i Dodika, to je za mene potpuno neprihvatljiva teza - rekao je Jovanović, gostujući na RTS-u.\nOn je dodao da želi da uzvrat posetu Banjalučanima, pošto je nekoliko autobusa iz tog grada došlo u Beogarad 12. marta a najavljuju i dolazak na miting Preokreta.\nJovanović je naglasio da su odnosi zemalja u regionu "na neprihvatljivo niskom nivou", kao i da je nova politika prema BiH obaveza Hrvatske i Srbije. On je ocenio da Srbija treba da promeni i politiku prema Kosovu i poručio da bi on otišao u Prištinu i razgovarao sa prištinskim vlastima.\nPrema njegovim rečima, zbog nespremnosti na dijalog i formalizma, ključni problemi su ostali nerešeni.\nGovoreći o političkoj sceni Srbije, on je naveo da su se mnogi političari promenili i da je danas predsednik Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić, na primer, drugačiji čovek.\n- Kada govori o Evropi za mene je to nešto što prihvatam i podržavam - kazao je lider LDP i dodao da ga vidi kao partnera u poslu koji Srbiji predstoji, a tiče se približavanja EU, ali ne i kao nekoga sa kim bi mogao da radi u vladi.\nNjemu, dodao je, Nikolić nije bio potreban ni u prošlosti, a ne treba mu ni sada, ali "on ima svoju ulogu o ovoj zemlji".\nOsvrnuvši se na proteste poljoprivrednika, predsednički kandidat "Preokreta" je zaključio da se problemi ne mogu rešiti vraćanjem "na staro" i paorima poručio da "izdrže".\nPovezane vesti: Jovanović: Postoji prostor za dogovor sa DS Jovanović: Prevremeni predsednički izbori zbog Tadića i DS Jovanović: Preokret za bolji život i brži put u EU Jovanović: Nikoliću - pomozi, Tadiću - povedi Podneta lista "Čedomir Jovanović - Vojvođanski preokret"\nS media: Jovanović: Banjaluka za mene nije zabranjeni grad\nŠumadija Press: LDP: Banjaluka nije zabranjen grad\nLDP: Banjaluka nije zabranjen grad\nIzvor: B92, 26.Apr.2012\nBeograd -- Predsednički kandidat "Preokreta" Čedomir Jovanović kaže da planira da poseti Sarajevo, ali i Banjaluku, odbacujući tezu da je to za njega "zabranjeni grad"..."Ako mislite da je Banjaluka za mene zabranjeni grad zbog razlika koje postoje u konceptima izmedju mene i Dodika, to je za mene...\nJovanović: Ko kaže da ne mogu u Banjaluku\nIzvor: Mondo, 26.Apr.2012\nPredsednički kandidat "Preokreta" Čedomir Jovanović izjavio je danas da planira da poseti Sarajevo, ali i Banjaluku, odbacujući tezu da je to za njega “zabranjeni grad” zbog razlika u stavovima između njega i predsednika RS Milorada Dodika.\nJovanović: "Preokret" ne može sa svakim\nIzvor: RTS, 27.Apr.2012, 18:22\nViše ne dolazi u obzir da budemo oni koji će korigovati, mi moramo da krčimo put, poručio kandidat za predesednika Srbije Čedomir Jovanović. "Preokret" želi da sarađuje sa svima koji sa njom dele istine, ali da ne može sa svakim da deli vlast, rekao Jovanović. ..Kandidat za predsednika Srbije...


vimbldon Archives - InfoRS blog\nVeliku zahvalnost dugujem mom prvom treneru Jeleni Genčić, koja je preminula prošle godine, roditeljima, porodici, svima koji su doprineli da budem ovde gde sam sada, rekao je Novak. Najbolji srpski i prvi teniser sveta...\nRIČARD BRENSON: Britanac sam, ali je teško navijati protiv Novaka (VIDEO)\nVlasnik kompanije Virdžin imao veliku dilemu za koga navijati u finalu Vimbldona. LONDON – Poznata Fešn TV napravila je prilog o humanitarnoj večeri koju je Novak Đoković priredio dan po završetku Vimbldona, a u...\nJelena Ristić izjavila za britanske medije da je doživela stres tokom finača Vimbldona jer je publika listom bila na strani Endija Mareja. LONDON – Dugogodišnja devojka Novaka Đokovića Jelena Ristić priznala je za engleske...\nvetske kladionice na trijumf srpskog tenisera na najpoznatijem svetskom turniru nude upola nižu kvotu nego na Škota i Španca, u branioca titule malo ko veruje. Kladionice nimalo ne sumnjaju u Novaka Đokovića, sudeći po kvotama...


Vaš brend identitet se reflektuje kroz svaki vizual koji pošaljete u javnost. On se vidi i na vašim bilbordima, u digitalnim medijima, na sajtu, ali i sajmovima na kojima se pokazujete, na vašim vizit kartama i svakom detalju kojim pokazujete svojim klijentima da ste ozbiljni.\nMi to razumemo i zato vam nudimo još mnogo opcija koje mogu pomoći da postanete prepoznatljivi, viđeni i najbitnije - zapamćeni. I to u visokom kvalitetu i najboljim materijalima na tržištu.\nJedna od najvećih prednosti ovog vida promotivnog materijala jeste laka montaža i demontaža. Koristan je kako u unutrašnjim, tako i spoljašnjim promocijama i potpuno je samostojeći, pa ga možete postaviti gde god vam se učini najbolje.\nTakođe, roll-up baneri su izuzetno izdržljivi i sama štampa se jednostavno menja, pa se može koristiti više puta.\nDimenzije i fotografije\nUkoliko želite da obogatite svoj prostor i dodatno brendirate zidove, bez trajnih aplikacija koje se teško uklanjaju, savetujemo klik aluminijumske ramove u kojima stoje posteri koji se mogu menjati u skladu sa vašim kampanjama, potrebama i idejama.\nMaterijali za potrebe reprezentacije\nNeki proizvodi imaju samo jednu namenu - da impresioniraju. Zato smo tu da vam pomognemo i oko dizajna, ali i aplikacije vašeg brendinga na proizvode koji su neophodni za prezentaciju vaše kompanije pred klijentima ili saradnicima.


PATRIJARH IRINEJ INSISTIRA: Srpska deca moraju da se vakcinišu!\n“Stav Crkve je da deca treba da budu vakcinisana, ali da istovremeno roditelji treba da budu dovolno dobro informisan o prirodi vakcine, rekao je patrijarh srpski Irinej i dodao da Crkva nema nista protiv transplantacije organe, ali pod određenim uslovima.\nNadamo se da je današnja medicina dostigla to savršenstvo da ponudi nešto korisno za očuvanje života”, rekao je poglavar SPC u vaskršnjem intervjuu za TV Hram.\n“Imajući u vidu reči Hristove zapisane u Jevanđelju da nema veće ljubavi od one ako neko da život svoj za bliznjeg svog”, rekao je prvi među jednakima, istakavši da presađivanje organa zdravih i davanje bolesnima je veliko delo anđeoske ljubavi i tu Crkva nema ništa protiv.\n“Crklva podržva takvo mišljenje i takav stav, samo postavlja nekoliko uslova, a to je da davanje organa bude dragovoljno, dragovljno od onih koji daju i koji ga primaju. Isto tako da se vodi racuna da se ne dovodi u pitanje život darodavca, da bude bez opasnosti, a to je današnja medicina svakako u mogućnosti da uradi”, naveo je patrijarh.


Počasno Srce Sarajeva Nuriju Bilge Ceylanu – Urban Magazin\nDobitnik nagrade Počasno Srce Sarajeva 24. Sarajevo Film Festivala je turski reditelj Nuri Bilge Ceylan, jedan od najcjenjenijih filmskih autora današnjice. Nagrada se Ceylanu dodjeljuje u znak priznanja za izuzetan doprinos filmskoj umjetnosti i podršku Sarajevo Film Festivalu.\nCeylan se vratio u Cannes 2009. kao član glavnog festivalskog žirija, a dvije godine kasnije i sa filmom Bilo jednom u Anadoliji, snimljenim u međunarodnoj produkciji u kojoj je učestvovala i Bosna i Hercegovina, sa kojim je osvojio Grand Prix.\nCeylanov naredni film, Zimski san, je 2014. na Filmskom festivalu u Cannesu nagrađen Zlatnom palmom. Njegov posljednji film, Drvo divlje kruške, u čijoj je koprodukciji učestvovala i Bosna i Hercegovina, prikazan je u Glavnom, Takmičarskom programu ovogodišnjeg Filmskog festivala u Cannesu gdje je naišao na odličan prijem publike i kritičara.\nIzložba fotografija Nuri Bilge Ceylana na ovogodišnjem SFF-u\nUz uspješnu filmsku karijeru, Nuri Bilge Ceylan se 2003, dok je tražio lokacije za snimanje filma Klime, vratio svojoj prvoj ljubavi, fotografiji. Film je premijerno prikazan 2006, a Ceylan je iste godine u Solunu u Grčkoj održao prvu izložbu svojih fotografija. Nakon toga je održao izložbe fotografija širom Evrope i u Sjedinjenim Američkim Državama.\nSa ciljem da se posjetiteljke i posjetioci upoznaju sa širinom njegovog talenta, Sarajevo Film Festival predstavit će izložbu odabranih radova iz Ceylanovog bogatog fotografskog opusa. Posebno je zadovoljstvo najaviti da će izložba biti upriličena u okviru ovogodišnjeg Festivala.


Vučić: Zahtev za međusobnim priznanjem Srbije i Kosova smo stavljali pod tepih i uživali u sopstvenim mitovima - Infobrif\nVučić: Zahtev za međusobnim priznanjem Srbije i Kosova smo stavljali pod tepih i uživali u sopstvenim mitovima\nObjavljeno 21.08.2019. u 21:20\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Njujorku da je za Srbiju loše što SAD traže međusobno priznanje Beograda i Prištine, ali da to ne predstavlja suštinski veliku novost.\nPosle jučerašnjeg razgovora s državnim sekretarom SAD Majkom Pompeom i današnjih sastanaka sa zamenikom Pompeovog pomoćnika Metjuom Palmerom i izvršnim potpredsednikom Atlantskog saveta Dejmonom Vilsonom, Vučić je za RTS rekao da su za Srbiju dobre stvari što SAD podržavaju njen evropski put i „ne ulaze u to kako treba da izgleda dogovor“ Beograda i Prištine, a da je loše i drugačije nego ranije, ali ne sasvim novo, to što „traže medjusobno priznanje“ Srbije i Kosova.\n„To jeste novo, ali suštinski to nije velika novost, to smo negde i očekivali, ali smo negde pod tepih stavljali zahteve zapadnih sila i trudili se da uživamo u sopstvenim mitovima. To nije potpuno nov stav SAD, oni su 2008. priznali nezavisnost Kosova. Mi tu odluku nećemo da promenimo“, kazao je Vučić.\nOn je naveo da je na sastancima s američkim zvaničnicima izneo stavove Srbije i da je ponovio da „ne dolazi u obzir mogućnost da Srbi ne dobiju ništa, a da Albanci dobiju sve“.\n„Veoma sam zahvalan i Pompeu i Palmeru i Vilsonu. Za mene je bilo važno da mogu da iznesem stavove Srbije. I za pedalj ako pomerimo stav SAD prema Srbiji, mi smo napravili malo čudo. Ja da prodajem maglu i da govorim da će SAD odustati od nezavisnosti Kosova, niti sam neozbiljan, niti neodgovoran, niti ću da dajem lažna obećanja“, rekao je Vučić.\nOn je kazao da u odnosima Srbije i SAD ima više razumevanja nego prethodnih decenija, ali da to ne značli „da će se dešavati čuda kao što neki očekuju“.\n„Za nas je značajno da SAD žele da nas čuju i da neko želi da nas sluša. Ko misli da Srbija koja bi imala loše odnose sa SAD može da bude uspešna, taj mnogo, mnogo greši. Zato ćemo se truditi da dalje unapredjujemo odnose sa SAD“, naveo je srpski predsednik.\nOn je kazao da su svi sastanci koje je imao u Njujorku trajali „po najmanje sat i po“ i dodao da je razgovarao „s ljudima koji se u SAD najviše pitaju za odnose Beograda i Prištine, uz (savetnika američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džona) Boltona“.\nStefanović: Očekujem uskoro razgovor uzmeđu Vučića i…\nVučić je naveo da veruje da će Kosovo u decembru ukinuti takse od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije, „uz snažniji pritisak SAD“, i dodao da se to neće ranije dogoditi zbog izbora na Kosovu. On je ranije danas izjavio da će pregovori s Prištinom u najboljem slučaju biti nastavljeni u decembru i ponovio da je dobio podršku od SAD za ukidanje kosovskih taksi.\n„Pre svega mislim da oni do kraja novembra neće ukidati takse. Glasove medju Albancima na Kosovu dobijaju oni koji govore najgore o Srbiji i predsedniku Srbije, neretko i o srpskom narodu, tako da je iluzorno očekivati da bilo ko od njih traži nešto što je vrlo racionalno, da se ukinu takse koje su anticivilizacijska mera“, rekao je Vučić.\n„Ako mislite da bilo ko može da utiče na Prištinu na bilo koji način, a da nisu Amerikanci, onda se mi svi grdno varamo. Vidite da su odnosi Evrope i SAD zategnuti, ali mislim da će se zapadne sile dogovoriti oko toga u kom pravcu da vode krizu u odnosima Beograda i Prištine“, kazao je.\nVučić je ponovio da situacija nije laka za Srbiju, već „veoma teška“ i dodao da će srpske vlasti „nastaviti da štite svoju zemlju i srpski narod na Kosovu“.\n„Spremni smo na razgovore s (kosovskim) Albancima, jer ćemo time da predupredimo svaku eventualnu destabilizaciju prilika. Moramo da znamo šta je realno, da vodimo pametnu, mudru, promišljenu politiku, da znamo šta treba da uradimo da bismo sačuvali mir, ali i da bi naša ekonomija mogla da napreduje“, dodao je predsednik Srbije.\n„Sekretar Pompeo je ohrabrio Srbiju da se fokusira na taj strateški cilj ubrzanim sprovodjenjem reformi i da obnovi dijalog sa Kosovom o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa koji vodi medjusobnom priznanju“, naveo je Stejt department.\nAleksandar VučićKosovoMeđusobno priznanjeSADsrbija\nTuča u zgradi opštinske uprave, razdvajao ih predsednik opštine\nUzbuna u Bugarskoj: Medijskim kućama i aerodromima upućene pretnje bombama


Magični filmski vremeplov – grad teatar budva\nUzbudljiv Muzički program ovogodišnjeg Grada teatra, koji se organizuje u saradnji sa Muzičkom akademijom na Cetinju i festivalom „Espressivo“, priredio je budvanskoj publici još jedan izuzetni doživljaj – nastup čuvenog italijanskog trija Pićeno Klasiko.\nZa svoje prvo predstavljanje na Gradu teatru, flautista Luka Manji, pijanista Danijele Bjađini, i violončelistkinja Danijela Termaroli, odabrali su svojevrsni romantični muzički vremeplov kroz kultna djela filmske umjetnosti, koja su doživjela svjetsku slavu i zahvaljujući svojim lajt-motiv kompozicijama.\nVeć samim naslovom svog koncerta, „Magična filmska fantazija“, ovaj trio italijanskih virtuoza sugerisao je budvanskoj publici jedan uzbudljiv i drugačiji muzički događaj, što je i potvrdio maestralnim izvođenjem svog programa. Tako je publika u crkvi Santa Marija imala priliku da uživa u klasičnim obradama djela slavnog italijanskog kompozitora, oskarovca Enija Morikonea (Cera una volta il West, Nuovo Cinema Paradiso, Pianista sull oceano), Nina Rota (Parla piu piano), Čarlsa Gaunda (Marche funebre d une marionette), Hendla (Sarabande by „Barry Lyndon“), Pjetra Maskanjija ( Intermezzo dalla Cavalleria Rusticana by „Toro Scatenato“), Hansa Cimera (Sherlock Holmes, Jack Sparrow-Hes Piarte), Ramina Djavadija (Games of Thrones), Alana Silvestrija („Forrest Gump“), Henrija Manćinija („Moon River“), Astora Pjacole (Libertango by „Frantic“).\nNa ovacije publike italijanski muzičari odgovorili su sa dva bisa, a kako su izjavili nakon koncerta, i oni su bili vrlo zadovoljni svojim gostovanjem na Gradu teatru. Prema riječima Luke Manjija, koji je jedan od vodećih italijanskih i evropskih flautista, oni su dugo radili na pripremi i aranžiranju repertoara kojim su se predstavili na Cetinju i u Budvi.\n-Rukovodili smo se jednim jednostavnim principom, a to je da je u Italiji jako popularna filmska muzika, koja se u klasičnim aranžmanima vrlo često izvodi i u pozorištima, i to nas je potaklo da takav program napravimo i za gostovanje u Crnoj Gori. Zanimljivo je, recimo, da u Italiji nastupamo i u ovakvim sakralnim prostorima kao što je crkva Santa Marija, što nam je takođe bilo prijatno iznenađenje i prije samog koncerta u Budvi, i možda neka dodatna inspiracija, jer su to ambijenti koji nose poseban duh – rekao je Manji, ističući da mu se jako dopao i budvanski Stari grad.\nZadovoljstvo nastupom na Gradu teatru istakla je i čelistkinja Danijela Termaroli, koja je izjavila da su u ovom sastavu nastupali po cijeloj Italiji, ali i u mnogim evropskim zemljama.\n-Repertoar nam je vrlo raznovrstan, ali najviše izvodimo baroknu muziku, sa tim repertoarom smo vrlo poznati, i po njemu nas prepoznaju. Ipak, drugačije emocije primamo od publike kada nastupamo sa ovakvim koncertnim programom kakav smo izveli na vašem festivalu, prije svega zbog toga jer ga više prepoznaje, i ima neka direktna iskustva sa tom muzikom, pošto je riječ o svjetskim filmskim djelima i hitovima koje je gledala. Naravno, brojna je publika koja još uvijek najviše voli Mocarta ili Betovena, klasičnu muziku s kojom smo nastupali i po Španiji, Njemačkoj, Francuskoj – rekla je Termaroli.


LSV | Počela rekonstrukcija magistralnog vrelovoda u Zrenjaninu\n- Već smo počeli sa radovima na Bulevaru Veljka Vlahovića od broja 25 do 41, gde je u toku zamena cevi, a očekujemo da će ovaj posao trajati do kraja ovog meseca. Planiramo u toku leta i da uradimo deo magistralnog vrelovoda na Bulevaru između zgrada od 51 do 61, i sa druge strane magistrale, na potezu od zgrada od 4 do 12, a takođe će se raditi i ogranak prema OŠ „Petar Petrović Njegoš“ – najavio je Vladimir Tešić, objašnjavajući da će se zamena distributivne mreže raditi i u centru, na potezu od Muzičke škole do srednje škole „Nikola Tesla“.\nKako je istakao, u planu je da se, početkom sledećeg meseca, počne sa zamenom magistralnog vrelovoda na potezu od JKP „Gradska toplana Zrenjanin“, kroz Pančevačku ulicu, do pružnog prelaza, a vrednost ove investicije, kako je rekao, je oko 150 miliona dinara nepovratnih sredstava, dobijenih od Ministarstva infrastrukture i energetike RS. Prema Tešićevim rečima, uskoro će krenuti i radovi u ulici Jug Bogdana, na potezu od ugla ulice Save Tekelije do odvajanja za Lesninu i unutar naselja 4. jul.\n- Zamenom ovog dela vrelovoda Zrenjanin će dobiti sigurnije i stabilnije snabdevanje toplotnom energijom, a očekujemo i da će se smanjiti gubici na distributivnoj mreži, koji nisu zanemarljivi. Radiće se i redovno održavanje sistema, odnosno proveravaćemo stanje cevi i vršiti zamenu tamo gde je to potrebno – rekao je Tešić.\nOn je ovom prilikom apelovao na potrošače da koliko god mogu redovno izmiruju svoje obaveze, kako bi se sprečila dugovanja prema Srbijagasu, koja su dovela do toga da račun zrenjaninske Toplane bude blokiran zbog duga u aprilu mesecu ove godine.\n- Što je urednije izmiravanje obaveza, to će urednije biti i snabdevanje toplotnom energijom – zaključio je Vladimir Tešić na današnjoj konferenciji za novinare.


BOŠNjACI NEMAJU NIJEDAN ARGUMENT ZA MJERU ZAŠTITE VITALNOG INTERESA | SRNA\nBOŠNjACI NEMAJU NIJEDAN ARGUMENT ZA MJERU ZAŠTITE VITALNOG INTERESA\nBEOGRAD, 30. MARTA /SRNA/ - Stručnjak za bezbjednost Predrag Ćeranić smatra da Bošnjaci nemaju nijedan argument za potezanje mjera zaštite vitalnog nacionalnog interesa na odluku Republike Srpske da uvede vanredno stanje zbog epidemije virusa korona, već i ovakvu situaciju koriste da prikupe neki politički poen.\nReagujući na to što je lider SDA Bakir Izetbegović pozvao na zaštitu nacionalnih interesa čime je faktički onemogućio Republiku Srpsku da odmah stavi na snagu odluku o vanrednom stanju koju je donijela, Ćeranić je naveo da, iako je to Dejtonom predviđeno, tačna međuetnička linija između entiteta u BiH ni danas nije markirana što je sada samo izgovor Izetbegovića koji svima nanosni štetu.\nOn je pojasnio da Srpska sada, s obzirom da su Bošnjaci uložili veto, ne može da uvede vanredno stanje jer to onda "nije pravno legitimno".\n"Po pravnoj proceduri, u slučaju kada jedna strana posegne za mjerom zaštite vitalnog nacionalnog interesa onda posreduje Ustavni sud Republike Srpske. On je mjerodavan, odnosno, to je zadnja instanca koja će odlučiti o mjeri vanrednog stanja u Srpskoj", pojasnio je Ćerenić za "Sputnjik".\nPrema njegovim riječima, ako Ustavni sud to odbaci i dokaže da nije bilo argumentovano potezanje mjera zaštite vitalnog interesa, onda Srpska može da uvede vanredno stanje.\n"To je sve sada na čekanju, to jest, čeka se da se procedura okonča", naglasio je Đeranić.\nNa Izetbegovićevu primjedbu da se policija Republike Srpske i medicinska "patrola" nalaze na takozvanim međuetničkim punktovima "kako bi mogli da kontrolišu protok ljudi koji prolaze kroz srpski entitet", Đeranić je rekao da je to samo pokazatelj da i u ovakvoj situaciji bošnjačka strana želi da se bavi politikantstvom.\n"Ovdje je riječ o antagonizmu i političkoj protivrječnosti koje u BiH ne prestaju čak ni u ovakvim situacijama, dakle u vrijeme globalane opasnosti koja je zahvatila oba entiteta u BiH. I u Federaciji BiH u pojedinim kantonima razmatra se potreba za uvođenjem rezervnog sastava policije, prije svega zbog migrantske krize i rastuće pandemije. Ne bih se iznenadio kada bi za mjesec ili dva i u Federaciji BiH odlučili da zaoštre mjere koje se sada sputavaju Republici Srpskoj", rekao je on.\nNarodna skupština Republike Srpske je većinom glasova donijela odluku o proglašenju vanrednog stanja zbog epidemije virusa korona.\nČak je i visoki predstavnik u BiH Valentin Incko pozdravio tu odluku i opredijeljenost predsjednika Republike Srpske Željke Cvijanović da vanredna ovlaštenja koristi u interesu javnog zdravlja.\nIncko je, takođe istakao da zaustavljanje širenja virusa korona i spasavanje života građana moraju biti prioriteti za sve vlasti u BiH.


26/10/2021 | 15:45 ⇒ 16:15 | Autor: RTRS\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić sa saradnicima održao je u Administrativnom centru Vlade Srpske radni sastanak sa predstavnicima Saveza opština i gradova Republike Srpske, gradonačelnicima i načelnicima 16 gradova i opština, te direktorima domova zdravlja za koje je, u narednom periodu, planirano uvođenje u trezorski sistem poslovanja.\nSastanak u Vladi Srpske (Foto: Vlada Srpske)\nCilj sastanka bio je sagledavanje stanja u ovim zdravstvenim ustanovama, te aktivnosti i obaveza koje je, u skladu sa nedavnim zaključkom Vlade Srpske, potrebno preduzeti za uključivanje domova zdravlja u trezorski sistem Srpske od 1. januara 2022. godine, saopšteno je iz ovog Ministarstva.\nU pitanju su domovi zdravlja Bijeljina, Prijedor, Drinić, Istočni Drvar, Kalinovik, Krupa na Uni, Kotor Varoš, Laktaši, Ljubinje, Mrkonjić Grad, Nevesinje, Prnjavor, Srbac, Stanari, Teslić i Šipovo.\nTokom sastanka naglašeno je da je izmirenje obaveza iz prethodnog perioda jedan od najvažnijih preduslova za ulazak ovih zdravstvenih ustanova u trezorski sistem Srpske, kako se budžeti opština/gradova i republički budžet ne bi dodatno opteretili i time ugrozilo njihovo funkcionisanj, navodi se u saopštenju.\nŠeranić je obavijestio predstavnike jedinica lokalne samouprave da je Vlada Srpske obezbijedila sredstva potrebna za izmirenje obaveza ovih ustanova, kao i druge vidove podrške u cilju pripreme i uvođenja ustanova u trezorski sistem Srpske.\n- Prelazak javnih zdravstvenih ustanova na trezorski sistem poslovanja jedna je od planiranih aktivnosti za zaustavljanje trenda povećanja ukupnih obaveza u zdravstvenom sistemu. Namjera je da sve zdravstvene ustanove u narednim godinama pređu na ovaj vid poslovanja, čime se podiže stepen odgovornosti svih u zdravstvenom sistemu Srpske, za dobrobit zdravstvene zaštite stanovništva - navodi se u saopštenju.\nŠeranić je podsjetio da je u prethodnom periodu u trezorski sistem poslovanja uključeno šest zdravstvenih ustanova: Zavod za stomatologiju, Zavod za sudsku medicinu i Zavod za transfuzijsku medicinu, Dom zdravlja Čelinac, Dom zdravlja Derventa i Dom zdravlja Bratunac.\n- Dosadašnje iskustvo zdravstvenih ustanova pokazalo je da je trezorsko poslovanje dobar model, koji osigurava plansko upravljanje ustanovama i usmjeravanje sredstava na optimalan način - naglasio je Šeranić.\nPrelaskom na trezorski sistem poslovanja domovi zdravlja i druge zdravstvene ustanove u Srpskoj prestaju da funkcionišu kao individualne poslovne cjeline već, kao budžetski korisnici, postaju dio jedinstvenog trezorskog sistema Republike Srpske koji podrazumijeva drugačije operativne procedure i prakse, naročito kada se radi o finansijskom upravljanju, navodi se u saopštenju.\nU skladu sa tim, jedinice lokalne samouprave, kao osnivači domova zdravlja, dobijaju mogućnost i nadležnost neposrednog praćenja planiranja, upravljanja i kontrole finansijskog poslovanja nadležnog doma zdravlja.\nNaglašeno je da trezorski vid poslovanja već funkcioniše u socijalnoj zaštiti, a njegovim uvođenjem u primarnoj zdravstvenoj zaštiti ne mijenja se način finansiranja zdravstvene zaštite za stanovništvo, koje i dalje ostaje iz doprinosa i putem Fonda zdravstvenog osiguranja Srpske.\nOsim toga, prelaskom javnih zdravstvenih ustanova na trezorski sistem poslovanja uspostavlja se bolja kontrola unutrašnjeg duga, jer se ograničava ranija praksa pojedinih ustanova u pogledu neizmirivanja obaveza prema Poreskoj upravi Srpske, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Srpske.\n12:06 > Višković i Maragos o unapređenju saradnje institucija Srpske i Evropske komisije


Vi ste ovde:Početna»Vesti iz Brisela»Upravljanje migracijama i unapređenje viznog informacionog sistema\nBy Antonela objavljeno\t 17/05/2018 Vesti iz Brisela\nEvropska komisija je danas objavila izveštaj o napretku ostvarenom u sprovođenju Evropskog migracijskog programa i Komisijinog plana iz decembra 2017. i predstavila dalje ključne mere koje treba preduzeti.\nIako su zajednički napori EU urodili plodom, situacija je i dalje nestabilna zbog migracijskog pritiska koji je izazvalo nedavno povećanje broja dolazaka duž istočnomediteranske i zapadnomediteranske rute.\nDa bi se odgovorilo na potencijalni vrhunac sezone ili varijacije u pritisku – između ostalog između ruta – neophodni su oprez i pripravnost u celoj EU.\nPrvi potpredsednik Frans Timermans je rekao: „Ovaj izveštaj potvrđuje da se migracijama može upravljati samo na sveobuhvatan način, uzajamnim jačanjem aktivnosti koje su zasnovane na odgovornosti i solidarnosti.”\nKomisija danas predlaže i unapređenje viznog informacionog sistema, baze podataka koja sadrži informacije o licima koja podnose zahtev za šengensku vizu, kako bi bolje odgovorila na nove bezbednosne i migracijske izazove i poboljšala upravljanje spoljnim granicama EU.\nKomesar za migracije, unutrašnje poslove i građanstvo, Dimitris Avramopulos, izjavio je: „Unapređenjem viznog informacionog sistema ćemo ukloniti nedostatke u informacionim sistemima, a organima nadležnim za vize i službenicima granične policije ćemo obezbediti informacije koje su im potrebne kako bi valjano obavljali svoj posao. Na nama je odgovornost da garantujemo bezbednost evropskih građana i izgradimo Evropu koja štiti, a da pritom ne ometamo mobilnost ljudi koji u EU putuju s poštenim namerama.”\nZa više informacija pogledajte saopštenje za medije o napretku u sprovođenju Evropskog migracijskog programa i informativne listove o upravljanju migracijama i ruti preko centralnog Mediterana.