Tadić najpopularniji, Koštunica tek peti :: Arhiva: Politicki ~ Geopoliticki forum\nTema: Tadić najpopularniji, Koštunica tek peti\nTrenutno vreme je: 24. Jul 2019, 03:13:01\nTema: Tadić najpopularniji, Koštunica tek peti (Pročitano 693 puta)\n30. Okt 2004, 12:39:45\nStrateški marketing o ugledu političara, stranaka i državnih institucija\nTadić najpopularniji, Koštunica tek peti\nTomislav Nikolić, Aleksandar Vučić i Maja Gojković po popularnosti odmah iza predsednika Srbije. I dalje opada poverenje u najviše državne institucije, a čak 62 odsto građana smatra da nije dobro da Srpska pravoslavna crkva učestvuje u državnim poslovima\nBEOGRAD - Predsednik Srbije Boris Tadić i tri lidera Srpske radikalne stranke (SRS) četiri su najpopularnija političara u zemlji, a ugled državnih insitucija u ozbiljnom je padu, pokazuje najnovije istraživanju agencije Strateški marketing.\nPrema nalazu rađenom od 19. do 22. oktobra na uzorku od 1.200 ispitanika, o Tadiću pozitivno misli 40 odsto birača, a negativno ga ocenjuje 31 odsto. On je jedini političar u zemlji o kome više birača ima pozitivno nego negativno mišljenje.\nDS i SRS najpopularnije\nNa drugom mestu je zamenik predsednika SRS-a Tomislav Nikolić, sa 32 odsto pozitivnih i 44 odsto negativnih ocena, treći je Aleksandar Vučić sa 30 odsto pozitivnih i 44 odsto negativnih, a četvrta gradonačelnica Novog Sada Maja Gojković sa 27 odsto pozitivnih i 33 odsto negativnih ocena.\nPremijer Vojislav Koštunica je, prema ovom istraživanju, pao na peto mesto sa 23 odsto pozitivnih i 41 odsto negativnih ocena, a sledi Bogoljub Karić sa 23 odsto pozitivnih i 46 odsto negativnih ocena. Prema procentu pozitivnih ocena, iza Karića je Slobodan Milošević kome je rejting sa 16 skočio na 20 odsto, ali uz 54 odsto negativnih.\nSledi ministar finansija Mlađan Dinkić sa 18 odsto pozitivnih i 50 odsto negativnih, gradonačelnik Beograda Nenad Bogdanović sa 16 odsto pozitivnih i 34 odsto negativnih i potpredsednik srpske vlade Miroljub Labus sa 14 odsto pozitivnih i 52 odsto negativnih ocena.\nPolitičkom scenom i dalje dominiraju DS i SRS. Te dve partije su gotovo izjednačene na po 30 odsto podrške, s tim što ovog meseca DS ima blagu prednost, u okviru statističke greške od jedan odsto. Demokratska stranka Srbije (DSS) zadržala je treću poziciju sa 11 odsto podrške, sledi Pokret snaga Srbije (PSS) sa osam odsto podrške. G17 plus je i dalje u padu i u oktobru je imao podršku tri odsto opredeljenih birača.\nNastavljen je i pad poverenja u institucije. Skupština Srbije, vlada i sudstvo imaju najniži rejting od izbora održanih 2000. godine, a Crkva je ostala jedina institucija u koju poverenje ima više od polovine stanovništva (61 odsto). Uprkos visokom rejtingu, većina građana, čak 62 odsto, smatra da nije dobro da Srpska pravoslavna crkva učestvuje u državnim poslovima.\nO Kosovu i dalje podeljen stav\nPoverenje u vojsku je dramatično palo sa 57 odsto u septembru na 41 odsto u oktobru. Na trećem mestu je institucija predsednika republike sa 30 odsto pozitivnih ocena. Relativno visok rejting te institucije posledica je visokog rejtinga Tadića među simpatizerima DS-a. Poverenje u Skupštinu Srbije ima samo sedam odsto građana, a u vladu devet odsto.\nAnketa je obavljena u vreme kada je međunarodna zajednica pojačala pritisak na Beograd da sarađuje sa Haškim tribunalom, a premijer Vojislav Koštunica i predsednik Boris Tadić imali različit stav povodom kosovskih izbora. Stavovi građana u ovoj anketi o izlasku Srba na kosovske izbore bili su podeljeni. Oko 40 odsto podržalo je poziv Koštunice na bojkot tih izbora, a 31 odsto je podržalo Tadića.\nOko 18 odsto građana smatra da Srbi ne treba da učestvuju na kosovskim izborima ni pod kakvim uslovima (pa ni pod onim koje je postavila vlada), dok njih 10 odsto misli da treba da učestvuju, bez obzira na uslove. Istraživanje pokazuje da je optimizam među biračima ponovo u ozbiljnom padu. Čak 47 odsto građana smatra da Srbija ide u lošem pravcu, a njih 35 odsto veruje da ide u dobrom. Negativna razlika je 12 odsto.\nU istraživanju rađenom u septembru, razlika je bila pozitivna - 45 odsto građana je tada smatralo da zemlja ide u dobrom pravcu, a 41 odsto da ide u negativom.\nPoruka #1 30. Okt 2004, 19:48:13\nucestvovao sam u ovoj anketi... smarali su me oko 20min dok nisam sve popunio... mnogo puno pitanja i pod pitanja...\nOznake: politicari istrazivanja najpopularniji boris ankete srbiji rejting tadica tadic rejtingu\nnajnovija kostunica stranka najpopularnija zemlji stranke


Radovi na kružnom toku do 1. novembra (VIDEO) – ZoomUe\nRadovi na kružnom toku do 1. novembra (VIDEO)\nby Zoran Đurović · 17 августа, 2017\nUŽICE – Počeli su radovi na izgradnji prvog kružnog toka na ulazu u gradu kod Nisove pumpe. Radovi će trajati do 1.novembra i do tada će biti izmenjen režim saobraćaja u gradu.\nUkupna vrednost radova je 33 miliona dinara bez pdv-a, a izvođač radova su Putevi Užice.\n„Imamo probleme zbog kojih smo razmišljali da odložimo radove drugi put. Prvi put su odloženi zbog rekonstrukcije Ložioničkog mosta . Kada smo čuli da će se zatvoriti pravac prema Mokroj Gori, prema Višegradu, znali smo da ćemo imati problema sa saobraćajem kroz naš grad i iz tog razloga smo poslali pismeni zahtev da se odlože radovi, ali su nam ljudi iz Puteva Srbije dobromerno rekli da, ako sada odložimo radove, da je pitanje da li ćemo naredne godine dobiti novac „, rekao je Tihomir Petković, gradonačelnik Užica, i istakao da je iz ovog razloga krenula izgradnja kružnog toka koji će dugoročno promeniti izgled našeg grada na bolje.\nZbog velike saobraćajne gužve tokom dana, odnošenje komunalnog otpada će se vršiti noću.\n„Kompletna privremena signalizacija vezana za ovaj projekat je postavljena. Kada se završe radovi, biće postavljeno 67 novih znakova, koji će upućivati da je kružni tok u blizini“, istakao je Nikola Maksimović, direktor Užice Razvoja, i dodao da će se u okviru kružnog toka kompletno menjati kišne kanalizacije i uporedo sa tim biće postavljeni novi zastori i novi ivičnjaci.\nNakon završetka ovog kružnog toka, u planu su još dva, jedan na raskrsnici kod autobuske stanice, a drugi kod Prve osnovne škole kralja Petra II.\nTags: direktor Užice RazvojaGrad Užicegradonačelnik UžicaNikola MaksimovićPočeli su radovi na izgradnji prvog kružnog tokaTihomir Petković\nUspeh na Hungaroringu Vesnić prvi Pešović treći (video)\nby branko · Published 25 априла, 2015\nNova Varoš dobila teretanu na otvorenom\nby Vesna Đurović · Published 19 јуна, 2019\nGrand prix američkom filmu Nekada braća (video)\nby branko · Published 25 августа, 2014\nNext story FAP spreman za novu sezonu (VIDEO)\nPrevious story Objavljen tender za tunel ispod Kadinjače


Uspela promocija ŽOK Novi Pazar – Radio Televizija Novi Pazar\nNovember 14, 2018 November 14, 2018 Miljan Minić 373 Views\nŽenski odbojkaški klub Novi Pazar nalazi se u vrhu tabele Druge lige Zapad, a promotivnom treningu u dvorani Pendik koji je predvodio trener Adis Micanović prisustvovale su prvotimke i oko 150 devojčica.\n“Prelepa slika došla je kao posledica danonoćnog rada u prethodna dva meseca. Malo klubova u Srbiji može da se pohvali tim što ima Novi Pazar. Potajno se nadamo ove sezone možemo do većeg ranga, a ze nekoliko godina i do Superlige”, rekao je Micanović.\nPredsednik kluba Nermin Bejtović podsetio je da je Novi Pazar u prethodnom periodu pojačao ekipu, stručni kadar i upravu.\n“Napravili smo iskorak u organizaciji kada je u pitanju rad sa svim selekcijama, a toga ne bi bilo bez podrške i velikog razumevanja gradonačelnika Nihata Biševca. Nadam se da ćemo dobiti zasluženo mesto i biti među klubovima sa najviše sportista”, naveo je Bejtović.\nSportski direktor Jakup Zatrić ocenio je da je za relativno kratko vreme urađeno više od očekivanog.\n“Imamo uporišta u Ekonomsko-trgovinskoj školi, te osnovnim školama ‘Stefan Nemanja’ i ‘Ćamil Sijarić’, a stalno treba da radimo na jačanju trenerskog kadra. Ako nastavimo ovako, očekujem da uskoro da postanemo ozbiljan centar ženske odbojke u Srbiji”, kazao je Zatrić.\nDugogodišnji igrač i trener Novog Pazara, a sada predsednik Skupštine Odbojkaškog saveza Srbije (OSS) Radoslav Milić najavio je da će čelnicima OSS preneti sjajne utiske iz dvorane Pendik.\n“Generalno, ženska odbojka u Srbiji je u ekspanziji, ali ovo što se može videti u Novom Pazaru je izvanredno i zaslužuje veliku podršku od svih struktura. Veliki je broj dece, a ovo je jedini ženski klub u našem gradu koji je krenuo pravim putem”, zaključio je Milić.\n← Rukometaši pozivaju na derbi\nHasanović: Lokalna samouprava dokazuje da je servis građana →


Vesti iz BCBP, Održan je okrugli sto o uvođenju savetnika za rodnu ravnopravnost u sektor bezbednosti u Srbiji\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Održan je okrugli sto o uvođenju savetnika za ... /\nOdržan je okrugli sto o uvođenju savetnika za rodnu ravnopravnost u sektor bezbednosti u Srbiji\nDatum: 01. mart 2011.\nSonja Stojanović, otvaranje okruglog stola. Centar, 1. mart 2011.\nGarsija Garzon govori o uvođenju rodnih savetnika u španske oružane snage.\nOkrugli sto je otvorila Tanja Miščević, državna sekretarka u Ministarstvu odbrane. Ona se tokom izlaganja osvrnula na proces izrade Nacionalnog akcionog plana (NAP) za primenu Rezolucije 1325 SB UN u Srbiji i njegov značaj za postizanje ravnopravnosti žena u muškaraca u Srbiji. Miščević je istakla da su organizacije civilnog društva prve počele da govore o potrebi donošenja takvog dokumenta. Vlada Republike Srbije je takođe prepoznala značaj ove teme, te su se različita ministarstva, na prvom mestu Ministarstvo odbrane i MUP, aktivno uključili u proces izrade smernica za izradu NAP. Ministarstvo odbrane je dodatno potpomoglo ove napore tako što je vodilo proces izrade NAP, koji je usvojen krajem decembra 2010. godine. Sa usvajanjem NAP-a Srbija se svrstala u red malobrojnih, razvijenih, država koje su usvojile ovakav dokument. To je ujedno pokazalo i da je rodna ravnopravnost jedan od prioriteta politike Vlade Srbije.\nOkrugli sto je organizovan u saradnji sa Ženevskim centrom za demokratsku kontrolu oružanih snaga (DCAF).\nŠta su savetnici za rodnu ravnopravnost?\nJedan od mehanizama za sprovođenje politike rodne ravnopravnosti u sektoru bezbednosti, predviđen NAP-om, jesu savetnici za rodnu ravnopravnost. Njihov glavni zadatak će biti formulisanje preporuka i mera za uspostavljanje rodne ravnopravnosti u Ministarstvu odbrane, MUP, Upravi carina i Bezbednosno-informativnoj agenciji.\nO mogućim poslovima koje savetnici mogu obavljati i prednostima ovog mehanizma govorila je Gorana Odanović, istraživačica u BCBP. Ona je ukazala da su savetnici za rodnu ravnopravnost prvi put uvedeni 2000. godine, u okviru mirovnih misija UN u Istočnom Timoru i Kosovu. Njihov glavni zadatak je bio da osoblju misija pruže podršku, kako bi u planiranje, sprovođenje i evaluaciju svih zadataka misije uključili rodnu perspektivu. Poučene pozitivnim iskustvima iz UN mirovnih misija u kojima su bili angažovani savetnici za rodnu ravnopravnost, zemlje poput Švedske, Norveške i Kanade su među prvima uvele ovaj mehanizam u nacionalne vojske, a pojedine i u policiju.\nSavetnici mogu raditi na razvijanju anti-diskriminacionih politika koje za cilj imaju sprečavanje i sankcionisanje rodno zasnovane diskriminacije, kako unutar sektora bezbednosti (prema zaposlenima), tako i prema građanima/kama, korisnicima sistema bezbednosti. Savetnici bi organizovali (i sprovodili) obuke i seminare za rukovodeće i komandno osoblje i ostale zaposlene u institucijama bezbednosti kako bi ih upoznali sa principima rodne ravnopravnosti, povezanošću roda i bezbednosti, rodno zasnovanim nasiljem, kao i sa funkcijom i značajem rodne analize i rodnog budžetiranja. Savetnici bi bili angažovani i na promovisanju zapošljavanja većeg broja žena u institucijama bezbednosti, tako što bi nastojali da kampanje za prijem budu osmišljene tako da privuku veći broj žena i devojaka. Oni bi imali i ulogu „kontakt osoba“ za saradnju sa organizacijama civilnog društva, a trebalo bi i da redovno razmenjuju iskustava i najbolje prakse sa savetnicima za rodnu ravnopravnost u različitim institucijama. Predložene poslove savetnici bi obavljali u saradnji sa ostalim mehanizmima za ostvarivanje rodne ravnopravnosti u sektoru bezbednosti, koji su predviđeni NAP-om, kao i sa različitim odeljenima i upravama u institucijama, poput odeljenja za upravljanje ljudskim resursima, školovanje i obuku (za više informacija pogledati prezentaciju „Savetnici za rodnu ravnopravnost“ u prilogu).\nRazličita iskustva uvođenja savetnica/savetnika za rodnu ravnopravnost\nSprovođenje politike rodne ravnopravnosti u sektoru bezbednosti zahteva pristup „odozgo-nadole“, tj. političku podršku donosioca odluka i upravljačkog kadra u institucijama u sektoru bezbednosti. O iskustvima uvođenja savetnika za rodnu ravnopravnost u Vojsci Španije govorio je pukovnik Alderado Garsija Garzon. Garzon je ukazao da se ovaj proces u Španiji odvija na dva nivoa. Prvi je politički nivo, na kome se vrši analiza uticaja različitih praktičnih politika i propisa na rodnu ravnopravnost, dok je drugi nivo operativni. Na početku procesa uvođenja savetnika za rodnu ravnopravnost u vojsci je postojalo nerazumevanje kolega i pretpostavljenih. Predrasude su srušene kada su im predočene koristi od uvođenja savetnika: povećanje operativne efikasnosti (npr. dobijanje većeg broja informacija iz različitih izvora), veća etičnost u radu vojnog osoblja u mirovnim misijama (npr. tako što se vojnicima ukaže da se iza prostitucije skoro uvek krije i trgovina ljudima), kao i poboljšanje imidža vojske u javnosti. Ipak, uvođenje rodne ravnopravnosti u sve oblasti sistema odbrane je dugotrajan proces koji zahteva konstantnu edukaciju i obuku svih pripadnika vojske (za više informacija pogledati prezentaciju „Introducing GA in AF of Spain“).\nO uvođenju gender mainstreaming-a u policijsku (EUPM) i vojnu misiju (EUFOR) EU u BiH govorile su savetnice za rodnu ravnopravnost pri ovim misijama, Aleksandra Miletić-Šantić i Nikolina Marčeta. U okviru EUPM, pored osobe koja posao savetnice/ka za rodnu ravnopravnost obavlja kao stalni posao, postoji sistem „kontakt osoba“ za rodnu ravnopravnost u različitim organizacionim/teritorijalnim jedinicama, koje se ovim poslom bave uz ostale redovne dužnosti. „Kontakt osobe“ su okupljene u Koordinacionom telu za rodnu ravnopravnost koje razmatra različite predloge, mere i aktivnosti. Neki od rezultata rada savetnika u EUPM su: poboljšani uslovi rada u entitetskim i kantonalnim policijskim službama, bolje promovisanje zapošljavanja žena u policiji, unapređen mehanizam konsultacija između policije i ženskih organizacija i sl. (za više informacija pogledati prezentaciju „Gender advisors and focal points in EUPM“).\nU EUFOR misiji savetnici za rodnu ravnopravnost su počeli da rade 2006. godine. U početku je takođe postojalo određeno nerazumevanje za ovu temu, ali se pokazalo da se ovo može promeniti ukoliko se treninzi osoblja pažljivo osmisle, tako da je naglasak uvek na operativnoj efikasnosti. „U vojsci i policiji fokus je uvek na operativnoj efikasnosti, sve što su opšta mesta i praktične politike neće biti prihvaćeno kao relevantno za njihov rad“, istakla je Marčeta.\nTokom diskusije učesnici su razgovarali o preprekama uvođenju mehanizama za rodnu ravnopravnost u sektor bezbednosti u Srbiji, kao što su promene u sistemu upravljanja ljudskim resursima i ograničene mogućnosti za uvođenje novih radnih mesta zbog smanjenja državne administracije, manjka finansijskih sredstava i sl. Istaknuto je da je potrebno raditi na promeni koncepta bezbednosti u čijem središtu treba da bude pojedinac, kao i to da gender mainstreaming treba da postane deo celog sistema državne uprave. Zaključeno je i da je potrebno raditi na edukaciji i osposobljavanju kadrova koji će se baviti ovim temama, kao i na uspostavljanju saradnje između različitih tela predviđenih NAP-om, uključujući i saradnju sa organizacijama civilnog društva.\nGarzon (2011) Introducing Gender Advisors to the AF of Spain\nArchive Flash (1.04MB)\nOdanović (2011) Uvođenje savetnika-ca za rodnu ravnopravnost\nArchive Flash (0.24MB)\nPovezane teme:rod i bezbednost, reforma sektora bezbednosti, rodni savetnici, reforma vojske, javna rasprava


Foto: Ustupljena fotografija/privatna arhiva / RAS Srbija\nZadovoljstvo je biti HR menadžer u ovakvom timu, a sve zahvaljujući velikoj i kvalitetnoj odršci koju imam od Mirjane, Milice, Dušice i Danke, sjajnih HR koleginica, bez kojih većina projekata ne bi bila izvodljiva, a planovi i ideje ne bi bili sprovedeni. Sistem je dobro postavljen, jasno strukturisan, sa definisanim sektorima i službama, tako da imamo dobar uvid i kvalitetnu komunikaciju među svim zaposlenim. Kompanija neguje razvijenu kulturu, ali zadržavanje kvalitetnih ljudi i njihovo vezivanje za kompaniju ne zavise više samo od kompanijske kulture, već i od makroekonomskih uslova poslovanja, pa se trudimo da osluškujemo, pratimo motive i ciljeve zaposlenih, ali i da se prilagođavamo njima, kako bismo ostali u trci.\n- To je činjenica na koju smo posebno ponosni, žene čine 62% od ukupnog broja zaposlenih, a 68% od rukovodećih pozicija u poslovnicama takođe čine žene. Kompanija Balkan Bet izrazito vrednuje politiku ravnopravnosti polova i isključuje svaki vid diskriminacije, a posebno vrednuje porodične vrednosti, pa su zato članovi porodice naših zaposlenih zapravo članovi Balkan Bet familije. Naša familija danas ima više od 300 mališana školskog i predškolskog uzrasta, a taj broj se iz godine u godinu povećava, jer se na trudničkom i porodiljskom odsustvu nalazi 60 koleginica.\n- Ovde moram da istaknem činjenicu da od početka pandemije nismo imali smanjivanje broja zaposlenih. Uprkos činjenici da su nam lokali u toku marta i aprila prošle godine bili zatvoreni, zajedno smo prevazišli taj turbulentni period. Naši zaposleni prepoznaju takve stvari. Pored toga, poštovane su sve epidemiološke mere u svim našim lokalima, lokali su kompletno dezinfikovani, svi zaposleni nose zaštitne maske, kao i posetioci naših lokala.


Migranti u napadu na Stari konuitnetnt imaju moćne sazvenike\nTurska ucena i evropska odbrana\nU opasnoj igri turski predsednik Erdogan povukao je svoj najjači potez, izvukao je najjaču kartu koju ima, ali već se nazire da mu taj potez neće biti dovoljan da bi pobedio. Otvorio je svoje granice prema Grčkoj i Bugarskoj i namignuo izbeglicama iz Sirije, Avganistana, Iraka, Pakistana i drugih bliskoistočnih žarišta da krenu ka Evropi. Ovi su krenuli, neki bežeći od ratnih sukoba, neki od najavljenih opasnosti, a neki u potrazi za boljim životom. Desetine hiljada njih. Za sada nisu daleko stigli jer je Evropa odlučila da im ovoga puta, za razliku od talasa migracije iz 2015.-16, nisu potrebni, a ni poželjni novi imigranti. Podigla je živi zid duž grčke kopnene i morske granice, tamo gde se uputio najveći broj imigranata, istovremeno pokušavajući, bez velike buke, da ukaže Erdoganu da pravi veliku grešku. Turski predsednik čak i ako je shvatio da je povukao dugo najavljivani i pogrešan potez, ne zna šta bi drugo mogao da uradi. Započeo je vojnu intervenciju u Siriji u kojoj takođe nema mogućnosti da izađe kao pobednik, tvrdi kolumnista Magazina Tabloid Milan Balinda, dugogodišnji novinar američkog dnevnika Majami Herald\nErdogan ima vizije. Zamislio je Veliku Tursku, Slavnu Tursku, Tursku obnovljenu Imperiju. Na čelu tog carstva stajao bi on, Redžep Tajip Erdogan, stajao bi, ili bi sedeo opušten na otomanu baš kao što priliči Otomanskom sultanu.\nVreme da krene u ostvarenje svog plana je bilo perfektno - tačno na stotu godišnjicu od kada je Mustafa Kemal Ataturk, bezbožnik, ukinuo carstvo i proglasio Republiku.\nErdogan poseduje najjaču vojsku u NATO savezu, najjaču nakon američke, a bio je i siguran da će slatkorečivošću preveslati i Ameriku i Rusiju, a za Evropu nije brinuo jer je Evropa jedna fina dama koja sve obavlja u rukavicama.\nPrvo su mu Rusi iz aviona ubili nekih 33 vojnika, a Erdogan je za to krivio Asadovu avijaciju. Tačno je da su avioni nosili sirijske oznake, ali se za ostatak smatra da je pripadao Rusiji. Što piloti, što avioni. ž\nNakon toga Erdogan je sa Putinom seo da razgovara i jedino šta je dogovoreno je privremeni prekid vatre na sirijskom frontu u oblasti Idliba, frontu na kojem su Asadove snage krenule u kontraofanzivu. Erdogan nije daleko stigao, a broj kovčega sa telima turskih vojnika se gomilaju. U turskom parlamentu već je izbila tuča među poslanicima pozicije i opozicije zbog turske vojne prisutnosti u Siriji. o\tOnda je Erdogan procenio da je došlo vreme da otvori granice ka Evropi. Sada mu već nije bilo dosta evropskog novca da zadrži izbeglice unutar Turske, sada je hteo da mu se pomogne u ratu u Siriji. Ponuđeno mu je novih milijardu evra, ali je on to odbio. Turski ministar unutrašnjih poslova, Sulejman Sojlu, izjavio je da je Turska prestala da zaustavlja imigrante na svojoj teritoriji jer neće "da se sama suočava s ljudskom tragedijom o kojoj ceo svet ćuti".\nSojlu je optužio Grke da na imigrante baca suzavac, što je najverovatnije tačno, i da su ranili 150 ljudi, žene i decu, što je najverovatnije netačno. Turski ministar je takođe rekao da je 140.000 imigranata krenulo ka Grčkoj, a pripretio je da će Turci pustiti i one Sirijce koji se sada nalaze u sirijskoj oblasti Idlib gde se vode sada već sporadične borbe.\nTurska nije napomenula da su turske snage na grčke pogranične policajce bacali suzavac, ali jeste da šalju hiljadu specijalaca da pomognu imigrantima u proboju na grčku teritoriju. Grci su u prvom naletu zaustavili nekih 13.000 imigranata, a 300 njih koji su se probili su uhapsili i smestili u zatvor.\nU pomoć Grcima stiže i ostatak Evrope. Evropska komisija je nakon posete grčkoj granici odlučila da duž granice razmesti dodatne timove Fronteksa (evropskih policijskih snaga za kontrolu i čuvanje spoljnih granica Unije). Uz postojećih 530 razmestiće se još 100 ljudi, kao i dodatna plovila i dronove za nadzor. Grčkoj je odobreno 700 miliona evra iz evropskih fondova, a za "regulisanje imigrantskog problema".\nU Grčku stiže i pomoć u medicinskom osoblju, lekovima i ostalim medicinskim materijalima. U prvom trenutku Fronteks je poslao sedam brodova i 3 helikoptera, a francuska mornarica manevriše u tom delu Mediterana.\nGrčki premijer Micotakis je rekao da neće podleći "Erdoganovoj uceni", a predsednica Evropske komisije Ursula von der Lejen rekla je da su "grčke brige naše brige". Onaj koji bi trebalo da se zabrine je turski predsednik Erdogan koji je najverovatnije očekivao da Evropa neće kao Spartanci stati u odbranu grčkih granica.\nU sukobu između Evropljana i Erdogana u sredini su priklješteni imigranti koji niti mogu niti umeju da urade išta bolje nego da budu pioni u Erdoganovim rukama.\nTurski sultan u nastajanju je sve vreme optuživao Evropu da ne ispunjava svoj deo obaveza iz dogovora iz 2016. kada mu je Evropa obečala nekih šest milijardi evra da zadrži izbeglice u Turskoj. Nije mu još sve isplatila, ali je Erdogan odbio milijardu evra za deeskalaciju krize.\nU Siriji se vode žestoki i krvavi sukobi između Ankare, Damaska i Moskve, a uz učešće još nekoliko proksi snaga, ali i Kurda koji nastoje da ostvare svoje ciljeve. Tamo je svako protiv svakog, a ponekad poneko sa ponekim.\nEvropa do sada nije stala na ničiju stranu, a Erdogan, shvativši da je zagrizao veliki zalogaj, hoće da mu Evropa pomogne u tom ratu. Želi i saradnju NATO saveza koji je već pojasnio da Turska nije napadnuta i da NATO nema ni obaveze ni pravo da joj priskoči u pomoć. Istina, NATO je napomenuo da bi mogla da Turke obaveštava o kretanjima ruske avijacije.\nNakon pogibije 33 turska vojnika tokom vazdušnoh napada i još nekolicine u drugim sukobima, Erdogan je insistirao da se Evropa umeša i kako Brisel nije hteo da se upličle, on je otvorio Turske granice. Prvo je najavio 75.000 izbeglica, potom stotine hiljada, pa milion nevoljnika. Optužio je Grčke vojnike da su ubili dva imigranta, nešto što je Atina negirala.\nTačno je da Evropa nije bila najbolje pripremljena za invaziju imigranata, ali je malo veropatno da će Erdoganov plan uspeti. Politička situacija u Evropi nije ona ista iz 2015.-16. jer su u međuvremenu ojačale desničarske političke struje koje su oko sebe okupile značajan broj nezadovoljnih glasača.\nNeke države Unije rekle su da su voljne da prihvate decu koja nisu u pratnji roditelja ili staratelja, ali su podvukli da je to to. Niko neće da primi veliki broj ljudi sa Bliskog istoka, mada je na kraju moguće da će neke primiti, iako to još niko nije rekao, ali će ti biti dobro probrani.\nBilo kako bilo, ukoliko imigranti probiju grčku odbranu i prodru u Evropu, Unija bi bila primorana da zatvori svoje unutrašnje granice i da svaka zemlja zaustavlja navalu imigranata. To bi značilo ukidanje šengenske zone, a Unija je upravo to - Šengenska zona, sloboda kretanja.\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc nazvao je Erdoganovu odluku da otvori granice za izbeglice "napadom Turske na Grčku i Evropu... i u tom napadu se koriste ljudska bića kako bi se izvršio pritisak na Evropu".\nKurc je takođe podvukao da postoje tri pojasa odbrane: "Postoji trostruka mreža. Prvo je da je grčka vlada, za razliku od ranije, odlučna u odbrani spoljne granice Evropske Unije. Mi smo u tesnom kontaktu sa prijateljima na Zapadnom Balkanu, i oni su spremni, u slučaju proboja grčke granice, da zaštite svoje tlo i ne dozvole propuštanje imigranata.\nTreće je da je ministar unutrašnjih poslova spreman da zaštiti granicu Austrije od proboja imigranata". To je Kurc izjavio u intervjuu za bečki dnevnik Kronen cajtung. Inače, Austrija je na mađarsku granicu poslala policajce sa psima. Kurc je podvukao da Unija mora da uputi jasnu poruku da prava na azil nema niko ko se ne nalazi u opasnosti dodavši da su mnogi među imigrantima oni koji već godinama žive u Turskoj u kojoj nisu životno ugroženi.\nSa svoje strane Turska savetuje migrantima da ne idu preko Srbije i Albanije, već preko Bugarske i Rumunije, a iz Grčke da se upute ka Italiji i kasnije ka Francuskoj. Turci snabdevaju imigrante mapama i na taj način pokazuju da turski autoriteti aktivno učestvuju u pokretu imigranata.\nTakođe se zna da su imigrante blizu Grčke i Bugarske granice dovozili autobusima. A jednu mapu na arapskom jeziku objavila je i zvanična turska televizija TRT i ta mapa je preneta na tviter. Ta mapa pokazuje pet ruta kroz Tursku da bi se stiglo do pet ulaznih mesta u Grčkoj kao i kako stići do grčkih ostrva. Jedan od prolaza vodi i preko reke Evros (Marica) na kojoj je već raspoređena i grčka vojska. Jedan od pravaca vodi ka Bugarskoj, a odande kroz Rumuniju, Mađarsku, Austriju sve do Nemačke i Francuske. Američki renomirani časopis Forin polisi tvrdi da su većina migranata Avganistanci, Iranci, Palestinci, Marokanci, Pakistanci, Bangladešanci, a da ima i Sirijaca.\nErdogan je rekao da neće pristati ni na kakav dogovor sa Evropom sve dok ona ne pristane da podrži tursku vojnu akciju u Siriji. Visoki evropski zvaničnici su takav zahtev nazvali - ucenom.\nSa skupa ministara unutrašnjih poslova zemalja članica Unije poslata je poruka da "ilegalan ulazak neće biti tolerisan. Po tom pitanju Evropska Unija i države članice preuzeće potrebne mere, a u skladu sa evropskim i međunarodnim zakonima... Migranti ne bi trebalo da budu ohrabrivani da reskiraju svoje živote pokušavajući da ilegalno pređu evropske granice bilo po kopnu, bilo po moru".\nDa je Unija odlučila da ovoga puta neće primiri stotine hiljada, i milion migranata može jasno da se vidi na grčkoj granici gde je samo pitanje trenutka kada će doći do sukoba između grčkih i turskih pograničnih snaga.\nAtina se suočava sa dosta jasnim naznakama Ankare da poveća tenzije na zajedničkoj kopnenoj granici slanjem hiljadu specijalaca i odlukom da ne prime natrag migrante koji pokušavaju da pređu u Grčku. Ipak, Turska je smanjila pritisak na migrante da se dokopaju Grčke morskim putem, a najverovatnije zato što je taj put opasniji po život i krivica bi pala na Tursku.\nGrci ipak strepe od neke moguće turske provokacije na Egeju i zbog toga Atina je proglasila stanje posebne uzbune na ostrvima Farmakonisi, Agatonisi i Kasteljorizo. Grčki autoriteti Vojne mornarice izdali su saopštenje plovilima da je zabranjena plovidba u vodama ostrva Lezbos, Čios i Samos, a to da bi se sprečio protok migranata potpomognut krijumčarima. Sve ovo se događa uz agresivnu retoriku turskih zvaničnika upućenu Grčkoj.\nA u četvrtak, 5. marta, tokom posete Grčkoj američki pomoćnik zamenika ministra spoljnih poslova, Met Palmer, izjavio je da ta zemlja ima pravo da brani svoje granice. Takođe je izrazio simpatije za stav Evrope povodom najnovijih događaja na grčkoj granici.\nSledećeg dana, u petak, turski predsednik Tajip Erdogan odbio je da se sastane sa grčkim premijerom Kiriakosom Micotakisom citirajući optužbe da je grčka policija ubila petoro migranata na tursko-grčkoj granici.\nVraćajući se avionom iz Moskve, Erdogan je rekao da je bugarski premijer Bojko Borisov, sa kojim se sastao prethodnog ponedeljnika, pokušao da ga ubedi da prisustvuje trilateralnome samitu u Sofiji. Erdogan je i to odbio optužujući grčku vladu da "goni imigrante". Borisov i Erdogan su se sastali da bi diskutovali o talasu migranata koji se približavao bugarskoj granici.\nTog istog petka, 6. marta, Erdogan je u telefonskom razgovoru rekao nemačkoj kancelarki Angeli Merkel da migracioni dogovor između Turske i Evropske Unije ne funkcioniše i da bi ga trebalo revidirati. Tokom tog telefonskog razgovora Erdogan je takođe rekao Merkelovoj da dogovor o prekidu vatre između Turske i Rusije u Idlib regionu služi da se zaštite civili, kao i turske trupe koje se nalaze tamo. Sa svoje strane grčki premijer je izjavio da je je propao dogovor sa Turskom o ilegalnim imigrantima. "U ovom trenutku, budimo pošteni, dogovor je mrtav," izjavio je Micotakis za američku televiziju CNN. "Mrtav je jer je Turska odlučila da u potpunosti prekrši dogovor zbog onoga što se događa u Siriji."\nTurski predsednik je u telefonskom razgovoru sa nemačkom kancelarkom rekao da dogovor mora da se revidira jer ovakav kakav je nije više efikasan. Šta nije efikasno je neefikasna intervencija turske vojske u Siriji koja bi, ako bi nastavila sa invazijom, mogla da se zaglibi u Siriji slično onome kada su se Amerikanci zaglibili u Vijetnamu.\nErdogan je u svojim sultanskim maštanjima sanjao kako svi padaju ispred moderne i dobro opremljene turske vojske, a pri tome nije računao na rusku pomoć Asadu. Turci nisu mogli da se probiju bez velikih žrtava, a Erdogan ne želi takve žrtve jer veoma lako može da počne da mu se ljulja stolica vlasti na kojoj sedi.\nU proširenoj priči nije teško zamisliti da Amerikanci osnuju neke naoružane grupacije čiji bi zadatak bio da tuku po turskim vojnicima. Sami Amerikanci ne bi ulazili na bojno polje, kao što to ne rade ni Rusi, ali bi onda turska vojska postala samo jedna proksi snaga u sirijskom haosu.\nVođa najveće opozicione partije u Grčkoj, Aleksis Cipras, rekao je da se Grčka suočava sa "geopolitičkom opasnošću". Rekao je da Ankara koristi migrante kao političko oruđe. Takođe je dodao da problem sa Turskom nije ograničen samo na migrante, ali problem migranata proširuje pritiske na grčki suverenitet. "Vlada je trebalo da predvidi tursku ucenu jer je Turska već duže vreme pretila da će otvoriti granice," izjavio je Cipras za Mega TV.\nOn je kritikovao premijera Kiriakosa Micotakisa što nije sazvao skup političkih vođa, dodavši da je potreban konsenzus svih političkih stranaka. Cipras je takođe rekao da je komunikacija Micotakisa neadekvatna, mada je dobro reagovao zaustavljajući migrante.\nU pojedinim sektorima granice grčka policija koristi vodene topove i suzavac da zaustavi ne desetine hiljada izbeglica. Istovremeno, Rojters tvrdi da su njihovi svedoci videli da konzerve sa gasom lete ka grčkim bezbednosnim snagama ispaljene preko bodljikave žice sa turske strane granice. Rojters nije mogao da potvrdi ko je sa turske strane ispaljivao konzerve sa gasom.\nIstovremeno je turski predsednik rekao sledeće svojim parlamentarcima: "Pozivam zemlje Evropske Unije, pre svega Grčku, da se ponaša u skladu sa Deklaracijom o ljudskim pravima i da poštuje imigrante koji stižu na njihovu teritoriju." On je takođe ponovio svoje ranije optužbe da grčka ratna plovila pokušavaju da potope brodiće koji prevoze migrante po Egejskom moru i koji dolaze sa turskih obala a u smeru Lezbosa i drugih ostrva. To sve skupa Atina demantuje.\nAgencija za izbeglice Ujedinjenih Nacija izjavila je u ponedeljak 2. marta da Grčka nema prava da zaustavi prihvatanje aplikacija za azil. Grčka je odbila da ih prima i najavila moratorijum u trajanju od mesec dana.\nIz UN je stigla poruka da: "Sve države imaju pravo da kontrolišu svoje granice i upravljaju iregularno kretanje, ali istovremeno bi morala da se uzdrži od preterane i neproporcionalne snage i da održi sistem za obradu zahteva za azil na propisani način." Pomenuta agencija UN je rekla da ni međunarodni, kao ni zakoni Evropske Unije nemaju bilo koju "legalnu bazu za suspenziju primanja aplikacija za azil."\nTurski predsednik Erdogan takođe je kritikovao grčku odluku da suspenduje primanja molbe za azil. Prestanak primanja tih aplikacija najavio je u nedelju, 1. marta, grčki premijer rekavši da Grčka primenjuje jednu klauzulu hitne situacije koja postoji u ugovoru Evropske Unije, a to da bi "sebi osigurala punu podršku Evrope". Erdogan je svojim partijcima u turskom parlamentu pokazao i fotografiju na kojoj se prikazane grčke izbeglice koje su bežale od Nacista u Siriju. "Jedan od ovih grčkih dečaka ili devojčica na ovoj fotografiji možda su deda ili baba Micotakisa," rekao je turski predsednik objašnjavajući fotografiju.\nTakođe je dodao da "nemojte da zaboravite da će se Grci možda jednog dana naći u situaciji u kojoj će tražiti sažaljenje," po izveštajima novinskih reportera rekao je Erdogan. Nema sumnje da je turska strana, a na čelu sa Erdoganom, dobro pripremljena za medijski rat i odnose sa javnošću. Druga je stvar što u Evropi Erdogan nije naročito simpatičan.\nVećina Evropljana shvata da Erdogan želi više novca, a i drugih usluga, od Evrope i da je zato otvorio svoje granice kao što je, uostalom, to već neko vreme najavljivao.\nTurski predsednik se odavno žali da obećani evropski novac sporo stiže i da uglavnom ide u ruke raznoraznim grupama za pomoć migrantima umesto u turski državni budžet. Prestavnici Holandije, Italije, Francuske i Nemačke su bili među onima koji su predlagali da se Erdoganu da više novca za pomoć migrantima nadajući se da bi ga to zadovoljilo.\nIstovremeno, "bez obzira koliko je logično da Evropska Unija nastavi da podržava migrante u Turskoj, važno je da se ne kreira utisak da se podleže uceni," rekao je jedan evropski diplomata, po izveštajima štampe. Od šest milijardi evra koji su obećani 2,2 milijarde već su distribuirane, a ostatak je namenjen specifičnim projektima što bi značilo da će uskoro i to biti prosleđeno. A na sastanku ministara unutrašnjih poslova zemalja Evropske Unije, koji se održao u sredu 5. marta, diskutovalo se o svim "potrebnim merama" da se blokiraju spoljne granice Unije, izveštava u svom izdanju na engleskom grčki dnevni list Katimerini koji je imao pristup nacrtu zaključaka evropskim ministara.\nU kratkim crtama svi zaključci evropskih zvaničnika mogu da se svedu na sledeće - "nelegalni prelasci neće biti tolerisani". A sledeći sastanak ministara unutrašnjih poslova zakazan je za 13. mart. U međuvremeno američki predsednik Donald Tramp razgovarao je sa grčkim premijerom i izveštaji o tom razgovoru tvrde da je Tramp rekao Micotakisu da grčka ima pravo da sprovodi svoje zakone na svojoj granici. A po tvrđenju turske Anadolu agencije, američki ministar odbrane Mark Esper je rekao da ono što Turska radi na svojoj granici sa Grčkom po pitanju izbeglica i migranata je "njihova odluka".\nPredsednica Evropske komisije Ursula von der Lejen izrazila je simpatiju sa Turskom povodom njenih problema u Siriji, ali je dodala da se dozvoli da se izbeglice nagomilaju na grčkoj granici ne može biti ni odgovor ni rešenje. Slična izjava mogla je da se čuje i od nemačke kancelarke Angele Merkel.\nNe postoje tačni brojevi, makar ne za javnost, ali može da se proceni da među migrantima nagomilanih uz grčku granicu ima najviše Avganistanaca, a ne toliko Sirijaca. Za to postoje razlozi, makar u ovom trenutku. Sirijci su se nekako u poslednjih par godina udomili u Turskoj i imali bi mnogo da izgube ako bi se upustili u avanturu da se dokopaju Evropske Unije.\nAvganistanci, zajedno sa drugim ilegalnim migrantima iz Irana i Pakistana, Bangladeša i Somalije ne bi imali šta da izgube već kako im u Turskoj nije priznat nikakav status. Osim toga, Sirijci uglavnom žive u porodicama, a to nije slučaj sa mladim muškarcima iz drugih zemalja.\nOni hoće da napuste Tursku u kojoj nemaju status izbeglica i u kojoj ne mogu legalno da rade. Oni su, uostalom, uvek hteli da stignu do Evrope. Procenjuje sa da ima oko pet miliona legalnih i ilegalnih migranata u Turskoj. To prestavlja šest odsto turske populacije, a samo nekoliko zemalja ima veću proporciju migranata na svojim teritorijama. Sirijaca ima 3,6 miliona, ali oni poseduju legalni status izbeglica, a Avganistanci po brojnosti se nalaze na drugom mestu. Treća najbrojnija grupa su Iranci kojih ima nekih 20.000.\nTokom prošle godine, po zvaničnim podacima, turske vlasti su uhapsile 200.000 Avganistanaca koji su ilegalno ušli u zemlju. Avganistanci gledaju na Tursku samo kao tešku zemlju za tranzit Sirijci u Turskoj imaju koristi od Turskih i međunarodnih organizacija, a takođe i kao deo dogovora Turske i Evropske unije. Avganistanci nemaju ničiju podršku osim malobrojnih privatnih organizacija i uglavnom ilegalno rade za dnevnice mnogo niže od minimalnih.\nPonekad ih na kraju mnoge i ne plaćaju jer nemaju kome da se žale.\nNemačkoj potrebni kvalifikovani radnici\nOd prošlog 1. marta novi zakon će olakšati imigraciju kvalifikovanih radnika u Nemačkoj. Potrebno je biti "stručan", a za razliku od prethodnih standarda po novom zakonu "stručnim" se smatraju i oni koji nemaju fakultetsko obrazovanje, ali uvek i kada imaju neku zanatsku diplomu stećenu u višoj školi u trajanju od najmanje dve godine. Diploma mora da bude na nivou nemačkih standarda.\nInače, Nemačkoj je potreban najmanje jedan milion "specijalaca" da bi njihova industrija nastavila da raste. Vladine namere su da završi proces priznavanja školskih sprema onih koji podnesu zahtev u roku od tri meseca nakon što su dostavljeni svi potrebni dokumenti. Radna viza biće izdata četiri nedelje kasnije.\nNovi zakon ne sadrži ključnu klauzulu prethodnog da: radnici izvan Evropske Unije mogu da dobiju posao samo ukoliko ne postoje nemački ili građani EU koji su sposobni da urade dotični posao.\nOni čija je diploma nižeg ranga od traženih i dalje mogu da apliciraju za radnu vizu ukoliko poseduju radni ugovor sa nemačkim poslodavcem koji mora da se obaveže da će takve zaposlene obučiti tokom dve godine da bi dobili diplomu na profesionalnom nivou.\nUkoliko je neko tek u potrazi za poslom takođe će mu biti dozvoljen ulazak u Nemačku pod uslovom da može da dokaže da je sposoban da sebe izdržava i da govori dovoljno nemački jezik (na nivou B+).\nStrani obrazovani radnici stariji od 45 godina moraju da dokažu da zarađuju minimum od 3.685 evra mesečno na svojim radnim mestima u Nemačkoj.\nLekari i IT stručnjaci , kao i medicinske sestre i tehničari sa diplomom viših škola, ne moraju da sertifikuju svoje diplome ukoliko mogu da dokažu da imaju pet godina radnog staža u struci.\nU principu nove regulacije važe i za azilante i druge imigrante, ali u praksi se pokazalo da oni generalno ne dobijaju radne dozvole


– Iako smo opština u Republici Srpskoj dajemo punu podršku Srbima koji ne žele da migranti budu prebačeni iz Bihaća u srpsko selo Lipa. Time bi se srpsko stanovništvo u Federaciji ponovo moralo seliti sa svojih ognjišta, a to je izgleda nečiji cilj – kaže Agić.\n– Izgleda da je jedini problem što smo Srbi i što pripadamo entitetu u kojem smo svedeni na statističku grešku. Federalne vlasti svakodnevno vrše torturu nad povratnicima, a mi samo želimo slobodu i da živimo na svojim vekovnim ognjištima – rekao je Agić.\nOn je dodao da opština Istočni Drvar podržava stav srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika da je neprihvatljivo da migrantski kampovi budu formirani u srpskim naseljima i da će se predstavnici Republike Srpske tome suprotstaviti.\nPredsednik Odbora za zaštitu prava Srba u FBiH Đorđe Radanović izjavio je Srni da će se Srbi organizovati i po svaku cenu sprečiti da migranti iz Bihaća budu prebačeni u srpsko selo Lipa, prenosi Srpskainfo.


Uvodimo jasna pravila za dodеlu mеđunarodnih dozvola | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Vesti > Uvodimo jasna pravila za dodеlu mеđunarodnih dozvola\nUvodimo jasna pravila za dodеlu mеđunarodnih dozvola\n04.09.2014. - 13:00\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture ubuduće će međunarodne transportne dozvole dodeljivati na osnovu jasnih kriterijuma i na transparentan način, izjavio je državni sekretar Dejan Trifunović. On je naglasio da je Ministarstvo u okviru Uredbe o raspodeli dozvola u međunarodnom prevozu stvari donelo uputstvo na osnovu koga će biti raspodeljivano tri odsto dozvola, koliko po diskrecionom pravu dodeljuje Ministarstvo.\nTrifunović je naveo da su jasno definisani kriterijumi u izdavanju tih dozvola kada je u pitanju nacionalna infrastrukutra i izvozni poslovi, a definisano je i da prvenstvo mogu imati i oni koji se prvi put javljaju za međunarodne izvozne dozvole. "Jasno smo izvukli ono što je stvarno urgentno, kao što je pothlađeno voće i pečurke, kada je u sezoni vrlo bitno da budu transportovani", objasnio je Trifunović.\nKako je naveo, problem je u tome što do sada nikada nije postojao jasan, transparentan način raspodele tih tri odsto dozvola i što je to bio predmet diskrecione odluke ministara, a oko toga postoje i brojni sudski sporovi. "Ta norma postoji u aktima i mora postojati zbog vanrednih okolnosti, jer nikada ne znate šta će se desiti i da li će biti neka nepogoda", objasnio je on i dodao da te dozvole mogu biti u određenim sezonskim delovima godine vrlo značajne za izvoz.\nTrifunović je kazao da je imenovana i posebna komisija koja će voditi taj proces, i dodao da će postojati i jedan broj dozvola kod kojih taj procenat nije primenljiv, koji će se koristiti za nacionalnu infrastrukturu. "Ovo je jasna poruka kako odgovorna vlast može postupati kada ne želi, kao što je to ranije bilo, da ministar diskreciono deli na preporuku ili već kako te dozvole", naveo je on.


U SONTI REALIZOVAN PROJEKAT „BUDIMO JDNAKI U ŠKOLSKIM KLUPAMA“ | Radioapatin\nRealizovan omladinki volonterski projekat “Budimo jednaki u školskim klupama” u Sonti u okviru konkursa “Šta nam teško”\nU proteklih mesec dana u Sonti je bio prisutan kako kreativni, tako i humanitarni duh koji je bio realizovan zahvaljujući projektu „Budimo jednaki u školskim klupama“ u okviru konkursa „Šta Nam Teško“.\nKoordinatorka projekta, Jelena Pejović, zajedno sa članovima svog tima, Klaudiom Lukić, Jovankom Zorica, Anđelom Šimunov i Vukanom Macura, održale su kreativne radionice gde su mladi volonteri Sonte pravili poklone koji su bili dodeljeni deci koja pohađaju osnovnu školu „Ivan Goran Kovačić“ u Sonti, a koja spadaju u socijalno ugroženu grupu stanovništva.\nCentar za socijalni rad u Apatinu je uputio članove tima ka porodicama kojima je ovakav vid pomoći bio potreban. Takođe, članovi tima su sve vreme imali podršku Centra za kulturu i obrazovanje Sonta, koji je ustupio prostor za realizaciju radionica. Pokloni su pored predmeta koje su volonteri napravili (čestitke, dekupaž, ….) sadržali i osnovne stvari koje su neophodne za neometan rad na času (sveske, bojice, flomastere, školski pribor, …).\nCilj projekta je bio da se putem radionica okupe mladi, da provedu kvalitetno slobodno vreme, da se podstakne njihova kreativnost, da im se da primer na koji način mogu pomoći svojoj lokalnoj zajednici, u ovom slučaju njihovim drugarima iz škole, kao i da ih podstakne da i u buduće učestvuju u sličnim projektima ili da sami budu inicijatori.\nU subotu, 16.10.2021. CEKOS je organizovao dečiju pijacu, gde su volonteri izlagali svoje kreacije, a potom je u Domu kulture održana radionica glume u koju su bili uključeni i njihovi drugari, kojima su na kraju uručili poklone. Nakon radionice organizovano je druženje u prostorijama novootvorenog Omladinskog kluba Sonta gde su svi zajedno gledali crtani film i igrali društvene igre.\nČlanovi tima ovog projekta smatraju da su uspeli u misiji koju su zamislili i ovim putem žele da ohrabre sve ljude da i oni učine neko dobro delo za svoju zajednicu.


Aplikacija za promociju eko-turizma: Srbija na mapi evropskih eko-zemalja – Nadlanu.com\nAplikacija za promociju eko-turizma: Srbija na mapi evropskih eko-zemalja\nObjavljeno 18. sep 2014. / 09:27:40\n“Podrška ovom projektu predstavlja izuzetno dobar spoj naših strateških opredeljenja – omogućavanja konstruktivnog korišćenja interneta i pametnih uređaja, zaštite životne sredine i doprinosa razvoju srpskog društva. Ovo je jedinstven način promocije naše zemlje, a jedna od njegovih glavnih prednosti upravo je internet, tj. mogućnost globalnog predstavljanja naših izuzetnih lokalnih prirodnih bogatstava,“ rekla je Nevena Stefanović, direktorka odnosa s javnošću i spoljnih poslova Telenora.\n“Sa aspekta zaštite prirode budući planovi razvoja Obedske bare vezani su za nastavak aktivnosti na revitalizaciji pojedinih ekosistema, unapređenje stanja pojedinih ugroženih vrsta i stvaranje povoljnih uslova za očuvanje svih osnovnih temeljnih vrednosti ovog rezervata. Sa aspekta turizma prioritetno je osposobljavanje nekadašnjeg hotela „Obedska bara“ u budući vizitorski centar i uvezivanje sa lokalnom zajednicom uz neposrednu saradnju. U planu je i obogaćivanje ponude i kreiranje novih sadržaja koji će biti na razne načine promovisani”, kazala je Ivana Vasić iz Vojvodina šuma.


Ukinuta presuda osuđenog za ubistvo pomoću psa – Semendria\n30. jul 2011. HRONIKA- Jovici Nedeljkoviću ukinuta presuda od 14 godina zatvora zbog optužbe da je posle svađe i fizičkog obračuna sa prijeteljem Draganom Arsićem nahuškao svog psa da ga napadne, od čijih je ujeda Arsić preminuo.\nApelacioni sud u Beogradu ukinuo je presudu kojom je Jovica Nedeljković (37) osuđen na 14 godina zatvora zbog optužbe da je 22. aprila 2008. godine ubio prijatelja pomoću psa.\nSud je naložio Višem sudu u Smederevu, čiju je presudu ukinuo, da ponovo sudi Nedeljakoviću, a njemu produžio pritvor. Po oceni Apelacionog suda prvostepena presuda je doneta uz bitnu povredu odredaba krivičnog postupka jer je izreka pobijane presude nerazumljiva i protivrečna datim razlozima.\n“U obrazloženju pobijane presude o pojedinim odlučnim činjenicama izostali su jasni i neprotivrečni razlozi, pa se ukidanje pobijane presude pokazuje nužnim”, navodi se u odluci Apelacionog suda.\nNedeljković je optužen zbog sumnje da je 22. aprila 2008. godine u svojoj kući u Radincu ubio Aleksića tako što je, nakon svađe i tuče sa njim, svog psa, rase rotvajler, nahuškao da ga napadne. Pas je bezpogovorno izvršavao komande, odnosno napao je Aleksića i počeo da ga ujeda po celom telu i to činio sve dok mu okrivljeni nije rekao da stane. Za to vreme Nedeljaković je stajao sa strane i posmatrao šta se dešava. Pas je Aleksiću naneo 68 povreda usled kojih je preminuo.\nNedeljaković je zatim, telo pokojnog ubacio u gepek auta i bacio ga u bunar koji se nalazi desetak kilometara dalje.\n« Zona za rekreaciju u Smederevu\nSmederevka Ana Alentijev na Evropskom prvenstvu »


By Newsroom / Објављено на: August 27, 2020\nEvropska komisija traži da se odmah preispitaju svi slučajevi dodele kiparskog državljanstva investitorima, kao i usvajanje drastičnih mera, prema „Phileleftheros“.\nDok je kiparski ministar unutrašnjih poslova Nikos Nouris držao konferenciju za štampu u kojoj je odbacio nedavne izveštaje Al Jazeere, predstavnik Evropske komisije je izjavio da očekuju opoziv pasoša koji su dodeljeni investitorima, u slučajevima kršenja.\nPredstavnik je po drugi put ponovio da takve odluke o državljanstvu po svojoj prirodi imaju posledice po EU u celini. “Ovi rizici su pojačani činjenicom da, do nedavno, nije bilo moguće oduzeti kiparsko državljanstvo od investitora čak i ako se sumnjalo da predstavljaju bezbednosni rizik”, naglasio je, ističući, međutim, najave kiparske vlade da će sve prethodne dodele pasoša biti revidirane. „Komisija očekuje da će revizija biti temeljna i da će njeni rezultati biti sprovedeni odmah“, bio je komentar, koji se odnosio na opoziv pasoša u slučajevima gde su utvrđene nepravilnosti ili nezakonitosti.\nTokom konferencije za štampu, ministar unutrašnjih poslova Kipra saopštio je da je na nedavnom sastanku Saveta ministara odlučeno da se oduzmu tri pasoša izdata putem investicionog programa. „Da, postoji politička volja u kiparskoj vladi, pod uslovom da su dokumentovani konkretni slučajevi za koje postoji razlog da se pasoš opozove, poput ona tri koja je Savet ministara opozvao u junu; tada ćemo nastaviti sa opozivima, ali to nije stvar javne rasprave“, rekao je ministar.\nPredstavnik Komisije, iako je ponovio da je svaka država članica dužna da postavi uslove za sticanje i oduzimanje državljanstva, ipak je upozorio da uvek treba uzeti u obzir pravo Unije. Ponovio je da je Komisija često izražavala zabrinutost zbog programa naturalizacije investitora i posebno rizika koji taj proces uključuje, tačnije u vezi sa bezbednošću, pranjem novca, utajom poreza i korupcijom, što se pominje i u izveštaju iz januara 2019. godine. „Komitet je takođe direktno izrazio zabrinutost kiparskim vlastima (putem pisma komesara Reindersa prošlog aprila)“.\nMinistar unutrašnjih poslova odgovorio je da ne postoji pitanje prekida programa i da je, nedavno izglasanim izmenama, program u potpunosti zaokružen. “Kiparska vlada, kao suverene države, odlučuje za nas, a mi smo uzeli u obzir da je do sada delovanje programa bilo izuzetno korisno za zemlju u mnogim oblastima”, rekao je.\nTokom jučerašnje konferencije za štampu, ministar unutrašnjih poslova izjavio je da je sve slučajeve koji se odnose na 117 imena koje je objavila Al Jazeera proverila jedinica za naturalizaciju Ministarstva unutrašnjih poslova. / ibna


OBAVJEŠTENJE poreskim obveznicima o roku za podnošenja zahtjeva za paušalno oporezivanje za 2019. godinu\nObavještavamo vas da će 7. decembra nakon 15h, zbog planiranih radova na unapređenju informacionog sistema, portal Poreske uprave biti van funkcije. Iz istih razloga portal Poreske uprave neće biti dostupan 8. i 9. decembra.\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST: Kroz reprogram do sada prihodovano 42 miliona eura, zbog nepoštovanja Zakona ukinuto preko 1.200 rješenja o reprogramu\nPrema evidenciji uplata obaveza kroz reprogram poreskog duga do sada je prihodovano je ukupno 41.991.995,85 €, pri čemu je 24.254.793,86 € naplaćeno tokom 2017. godine, a 17.737.201,99 € tokom 2018. godine.\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST: Saradnjom sa privrednicima do najkvalitetnijeg teksta Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga\nPodgorica, 16. novembar 2018. godine – Unija poslodavaca Crne Gore (UPCG), u saradnji sa Ministarstvom finansija i Poreskom upravom, organizovala je sastanak posvećen analizi ordedaba Nacrta Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga, kao i planiranog modela elektronske fiskalizacije za gotovinske i bezgotovinske transakcije.\nSAOPŠTENJE: Održan sastanak sa rukovodstvom Opštine Mojkovac\nDirektor Poreske uprave Miomir M. Mugoša prilikom posjete ekspozituri Mojkovac održao je i sastanak sa predsjednikom Opštine Mojkovac Rankom Mišnićem u okviru aktivnosti na jačanju saradnje sa jedinicama lokalne samouprave.\nTokom oktobra 2018. godine Poreska uprava je prihodovala ukupni bruto iznos od 92.911.247,03 €, čime je ostvarenje iz prošle godine premašeno za 12 miliona € (15 %), a plan naplate za 9 miliona € (10 %). Takođe, naplata tokom deset mjeseci 2018. godine iznosila 874 miliona € - 97 miliona € više nego u istom periodu prošle godine, a 60 miliona € iznad plana.


Policija dobija biber-sprej i elektrošokere - Ozon Media\nElektrošokeri će, kao i biber-sprej, biti sastavni deo opreme srpskog policajca, predviđa predlog zakona o policiji.\nMeđutim, oni neće smeti da budu upotrebljeni prema mlađima od 14 godina, očigledno bolesnim i iznemoglim osobama, teškim invalidima ili ženama čija je trudnoća vidljiva. Policajci će pri upotrebi sredstava prinude morati da vode računa da prouzrokuju što manje povrede i što manju materijalnu štetu. Primera radi, palicom se ne sme udarati osoba u glavu, kičmu, vrat, genitalije…\nTo su samo neki od noviteta koje donosi predlog zakona o policiji, o kojem je juče u srpskom parlamentu počela rasprava koja je objedinjena sa predlozima zakona o javnom okupljanju i o javnom redu i miru. Prema rečima ministra Nebojše Stefanovića, pooštravaju se uslovi za stupanje u radni odnos u MUP-u, a predviđeno je i karijerno napredovanje.\n– Sagledavaće se šta je pripadnik u toku svog posla uradio i koje veštine je stekao – rekao je Stefanović.\nPoslanici opozicije, koji su podneli oko 500 amandmana na ove zakonske predloge, naveli su da su pomenuti akti puni loših definicija i rešenja. Poslanik DS Dragan Šutanovac je ocenio, između ostalog, da je neprihvatljivo to što je predlogom zakona o javnom redu i miru predviđeno da kazne za prostitutke i one koji organizuju prostituciju budu gotovo iste, a nema sankcija za one koji koriste usluge prostitutki.\nĐorđe Popović prvi doplivao do Časnog krsta


"Beogradske priče" u petak u organizaciji TOB-a - Studio B\n„Beogradske priče“ u petak u organizaciji TOB-a Studio B\nKulturaKultura Pocetna 20. 06. 2019. 18:29:48\nNastupom Beogradske plesne škole i Orkestra za hitne popravke raspoloženja sutra će na Trgu Nikole Pašića u 18 sati početi program „Beogradske priče“ koje organizuje Turistička organizacija Beograda.\nBeogradske priče predstavljaju uvod u sve ono što čeka Beograđane i turiste tokom celog leta od muzičkih i kulturnih manifestacija koje će se organizovati svakog petka na Skadarliji i Cvetnom trgu, kao i subotom na Kosančićevom vencu.\nDa bi još jedno leto u Beogradu prošlo u znaku dobre muzike i zabave, Turistička organizacija Beograda potrudila se da Beograđanima, ali i njihovim gostima, obezbedi brojne kulturne i muzičke manifestacije koje će u njima probuditi sećanje, po koju uspomenu, ali i trenutke koje će tek pamtiti ako se tokom leta petkom ili subotom nađu na Cvetnom trgu ili Kosančićevom vencu.\nKoncertom na Trgu Nikole Pašića, Orkestar za hitne popravke raspoloženja potrudiće se da beogradsku publiku prodrma ritmovima pesama iz perioda 1920. do 1940. kada je Beograd kao turističko odredište bio popularniji od Dubrovnika i Bleda.\nPredstavom „Antigona – 2000 godina kasnije“ u petak počinje i Beogradski letnji festival. U njoj jednu od glavnih uloga tumači slavni glumac Rade Šerbedžija, koji posle 27 godina nastupa pred domaćom pozorišnom publikom, što kako kažu organizatori, vraća veru u kulturni život Beograda.


PCVesti - Novi ThinkPad Edge laptopovi namenjeni poslovnoj i svakodnevnoj upotrebi\nRESEARCH TRIANGLE PARK, NC – 5. januar, 2012: Kompanija Lenovo (HKSE: 992) (ADR: LNVGY) danas je predstavila svoju novu liniju laptop računara namenjenih malim i srednjim preduzećima opremljenu naprednim poslovnim tehnologijama, ali i opcijama namenjenim kućnim korisnicima. Linija obuhvata laptop računare premium serije ThinkPad Edge S, srednje klase ThinkPad Edge E i osnovne serije Lenovo B, koja će biti dostupna samo na izabranim tržištima. ThinkPad Edge S430 laptop spaja jedinstven stil sa tehnologijama i inovacijama poput najnovijih Intel Core procesora i Thunderbolt™ tehnologije. ThinkPad Edge 11, 13, 14 i 15-inčni laptop računari obuhvataju nove korisne tehnologije poput Lenovo Solution Center za rešavanje uobičajenih IT zadataka, dok istovremeno zadovoljavaju potrebe korisnika za zabavom uz pomoć bogatih vizuelnih i deluks audio karakteristika.\nNovi ThinkPad Edge 14-inčni E430 i 15-inčni E530 daju malim i srednjim preduzećima slobodu da biraju nivo performansi između najnovijih Intel Core procesora ili AMD Fusion aplikativnih procesora (kada su u pitanju modeli E435 i E535) sa integrisanom ili diskretnom grafikom po izboru. Laptopovi takođe imaju brzo podizanje sistema, 1 TB prostora za skladištenje podataka koji može biti kombinovan sa SSD skladištem, USB 3.0 portove i web kameru visoke rezolucije. Modeli sa najnovijim Intel Core procesorima obuhvataju i Lenovo Solution Center zasnovan na skupu alatki Intel Small Business Advantage. Manji 11,6-inčni ThinkPad Edge i 13,3-inčni laptop računari omogućuju malim i srednjim preduzećima da optimizuju svoje performanse i mobilnost uz pomoć najnovijih Intel Core procesora prisutnih na modelima E130 i E330 ili AMD Vision Accelerated procesora prisutnih na modelima E135 i E335.


četvrtak 4. avgust 2011.\nDigla kredit da ubije sina?!\nMOSKVA - Policija je uhapsila Moskovljanku koja je podigla kredit kako bi finansirala ubistvo vlastitog sina, saopštili su ruski istražni organi. Kompletan tekst\nSIDNEJ - Australijska policija pokušava da deaktivira bombu zakačenu 18-godišnjoj devojci oko vrata za koju niko ne zna kako je dospela na njeno telo?! Za pravu dramu koja se dešava ispred luksuzne kuće u elitnom delu Sidneja Mozmanu saznalo Kompletan tekst\nMubarak i sinovi porekli sve optužbe\nKAIRO - Bivši egipatski predsednik Hosni Mubarak i njegovi sinovi Gamal i Ala izjasnili su se nakon čitanja optužnice da nisu krivi za ubistva više od 800 demonstranata i korupciju. "Potpuno poričem sve ove optužbe", rekao je Mubarak, vidno bled i odeven u belo, koji je u sudnicu unesen na nosilima Kompletan tekst\nSrce nosi na leđima!\nLONDON - Četrdesetogodišnji Metju Grin prvi je Britanac sa veštačkim srcem! Kada se razboleo, hitno mu je bilo potrebno novo srce, ali donora nije bilo pa su mu lekari ugradili veštačko. Kompletan tekst\nBeskućnik uskočio u dvorište Bele kuće\nVAŠINGTON - Pripadnici američke tajne službe uhapsili su jednog beskućnika koji je uspeo da preskoči ogradu dvorišta Bele kuće.\nBiskup savetuje Poljake kako da psuju!\nVARŠAVA - Poljska katolička crkva nastoji da drži korak sa modernim vremenima i njeni sveštenici čak savetuju u ovdašnjim tabloidima kako da se "muvaju" devojke na plaži ili kako da se "hrišćanski", pristojno psuje a da se ne uvredi Bog. dalje\nČim se rodi, Nemac dužan 24.000 evra!\nBrejvik: Zadatak obavljen\nJermenski ministar spasao utopljenike\nKrf gori, srpski turisti nisu ugroženi


Softver za vežbanje intervjua za posao\tImage courtesy of: pixabay.com\nNOVI SAD - Centar za razvoj karijere i savetovanje studenata Univerziteta u Novom Sadu obezbedio je, uz pomoć Ambasade SAD, softver za vežbanje intervjua za posao koji je svim studentima i diplomcima dostupan celodnevno.Softver omogućava simulaciju i vežbanje razgovora za posao, pripremajući na taj način mlade za aktivno traženje posla. Saveti za intervju su dostupni kao video ili tekstualni materijal, pa je time omogućeno i osobama sa oštećenjem sluha i vida da ga koriste.Program sadrži osam grupa pitanja: upoznavanje, edukacija i treninzi, radno iskustvo, veštine i sposobnosti, ličnost, vrednosti, ciljevi, ponašanje i situacije, domaći zadatak i podesan posao. U okviru tih grupa nalazi se po nekoliko pitanja koja korisniku saopštava osoba koja ga intervjuiše i daje mu savet kako da formuliše odgovor. Takođe se nalaze primeri dobrih odgovora koji mogu da pomognu u osmišljavanju ličnog odgovora korisnika. Softver ima i opciju da korisnik snimi svoj odgovor i traži zahtev da ga pregleda karijerni savetnik. Virtuelni intervju za posao je prvi interaktivni softver te vrste u Srbiji, sa preko 150 najčešćih pitanja poslodavaca. Istraživanja su pokazala da je jedan od presudnih faktora za dobijanje posla pokazana spremnost i motivacija na samom intervjuu za posao. Promocija softvera Virtuelni intervju za posao biće održana 2. decembra, u 11.00 sati, u Svečanoj sali Centralne zgrade Univerziteta u Novom Sadu.Izvor/ autor: Radio Televizija Vojvodine


M. D. 2. jula 2017. 06:00\nKompanija „Dizni” je potvrdila da će se u „Dvorani predsednika” u zabavnom parku „Svet Volta Diznija” na Floridi nalaziti „animatronična verzija predsednika Donalda Trampa koja će pričati”, izvestio je AP.\nNavedeno je da je ova kompanija time odbacila navode da Trampova figura neće pričati u tom šou-programu u kojem će se naći figure svih američkih predsednika.\nJedan od direktora „Diznijevih parkova” Tomas Smit napisao je u blogu da kompanija radi zajedno sa Belom kućom na rečima koje Trampova figura treba da izgovara i već je sa šefom Bele kuće zakazano snimanje.\nAP je naveo da je ova atrakcija „Sveta Volta Diznija” privremeno zatvorena u januaru ove godine kako bi tamo bila dodata Trampova figura. Smit je najavio da će ona ponovo biti otvorena kasnije tokom ove godine.\nNa internetu je u januaru pokrenuta peticija sa ciljem da se „Dizni” natera da animatronični Tramp ostane nema figura.\nTrampu se opet smeju: Kad je shvatio šta je napisao, odmah je obrisao…


Advokat: Završen postupak o izručenju Pućdemona\n► Advokat: Završen postupak o izručenju Pućdemona\nBelgijsko pravosuđe proglasilo je danas kraj postupka o izručenju bivšeg lidera španske oblasti Katalonije i još četiri člana smenjene regionalne vlade koji se nalaze u Belgiji, pošto je Španija povukla zahteve.\nBelgijski sudija je zvanično proglasio kraj procedure pošto je zahtev povučen, izjavio je Pućdemonov advokat Pol Bekert i dodao da su povučeni i nalozi za hapšenje posle iznenadne odluke španskih vlasti, donete 5. decembra, o povlačenju procedure.\nBivši katalonski predsednik sada predvodi kampanju svoje stranke za vanredne regionalne izbore u Kataloniji koji će se održati 21. decembra.\nKatalonija je 27. oktobra jednostrano proglasila nezavisnu republiku. Potom je Španija uvela direktnu upravu u tom regionu, smenila regionalnu vladu i raspustila katalonski parlament.\nStariji Čeh koji je 2017. godine izveo dva teroristička napada na vozove, obaranjem drveća na pruge, u želji da to Česi pripišu izbeglicama muslimanima i zamrze ih, osuđen je danas u Pragu...\nJedan izraelski Arapin, optužen da je planirao da ubije premijera Izraela i jerusalimskog gradonačelnika po naredbi terorističke organizacaje sa sedištem u Siriji, osuđen je danas na 11 godina...


Majkrosoft kupuje Nokiju za 5,4 milijardi evra\nutorak, 03 septembar 2013 10:27\nLONDON – Američki tehnološki gigant „Majkrosoft“ pristao je da za 5,4 milijardi evra kupi odjeljenje finske kompanije „Nokija“ za mobilne telefone.\n„Nokija“ će prenijeti na „Majkrosoft“ licence za svoje patente, kao i servis za prikazivanje mapa na mobilnim telefonima.\nDvije kompanije su objavile da će sporazum biti finalizovan početkom 2014. godine, kada će oko 32.000 radnika „Nokije“ preći u „Majkrosoft“, prenio je Bi-Bi-Si.\n„Nokija“ je godinama trpila tržišni pritisak od proizvoda kompanija „Samsung“ i „Epl“, a „Majkrosoft“ je kritikovan da je suviše sporo reagovao na razvoj tržišta mobilnih telefona.\n„Ovo je hrabar korak u budućnost i dobitna kombinacija za zaposlene, akcionare i mušterije obje kompanije“, saopštio je direktor „Majkrosofta“ Stiv Bolmer.\nTransakcija mora da dobije potvrdu „Nokijinih“ akcionara i regulatornih organa.\n„Majkrosoft“, jedno od najvećih imena u svijetu tehnologije, suočen je sa problemima, pošto korisnici sve češće odbacuju tradicionalne desktop kompjutere i laptopove i prelaze na pametne telefone i tabletne računare.\nOvim potezom, američki gigant je kompletirao prelazak sa poslovanja fokusiranog na softver u velikog hardverskog tržišnog igrača, pošto u svom katalogu ima konzolu za video-igre, tabletne kompjutere, a ubuduće i svoje mobilne teelfone.\nAnalize pokazuju da „Nokijini“ uređaji iz serije „lumija“ dominiraju tržišnim segmentom pametnih telefona sa operativnim sistemom „vindous“, sa udjelom od 75 odsto. „Majkrosoftov“ softver u svojim mobilnim telefonima koriste još „Samsung“, „HTC“ i „Huavei“.


Pančevački put 38a, 11210\nBrose grupa razvija i proizvodi mehatroničke sisteme za vrata i sedišta vozila, kao i elektromotore i elektroniku, uključujući upravljače, kočnice, menjače i hladnjake. U 2019. godini oko 25.000 zaposlenih na 65 lokacija u 24 zemlje ostvarilo je prodaju od 6,2 milijarde evra. Svaki drugi novi automobil širom sveta opremljen je najmanje jednim Brose proizvodom. Na listi kupaca ove kompanije nalazi se oko 80 automobilskih brendova, preko 40 dobavljača i 50 proizvođača električnih bicikala. 2021. godine, dobavljač automobila u porodičnom vlasništvu, četvrti po veličini na svetu, otvoriće lokaciju za razvoj i proizvodnju za električne motore i elektronske proizvode u Pančevu/Beograd. Motivisanim ljudima Brose nudi karijerne perspektive u razvoju, prodaji, kupovini i proizvodnji, za pozicije poput programera softvera i hardvera, menadžera projekta, ispitnog tehničara, referenta za nabavku komponenti, inženjera za održavanje ili montažnog radnika. Ovde nastaju radna mesta za do 1.100 ljudi.\nElektronska i mehatronička oprema za motorna vozila\nBrose grupa razvija i proizvodi mehatroničke sisteme za vrata i sedišta vozila, kao i elektromotore i elektroniku, uključujući upravljače, kočnice, menjače i hladnjake. U 2019. godini oko 25.000 zaposlenih na 65 lokacija u 24 zemlje ostvarilo je prodaju od 6,2 milijarde evra. Već na leto 2021. godine, dobavljač automobila u porodičnom vlasništvu, četvrti po veličini na svetu, otvoriće lokaciju za razvoj i proizvodnju u Pančevu pored Beograda. Kompanija se prijavljuje za porudžbine za električne motore i elektronske proizvode kako bi do 2025. godine ostvarila prihod od oko 440 miliona evra u Srbiji.\nKao uspešna porodična kompanija na putu ka globalnom rastu, Brose Group nudi izazovne odgovornosti i uzbudljive mogućnosti za karijeru, kvalifikovanim stručnjacima sa solidnim profesionalnim znanjem i dokazanom stručnošču u karijeri koji žele da doprinesu uspehu naše kompanije.\nStudentske prakse završnih godina master studija Elektrtehničkog i Mašinskog obrazovanja\nInženjer Elektro tehnike / Sistem inženjer, Softver inženjer, Hardver inženjer, Razvojni inženjer / Mašinski inženjer / Inženjer mehatronike, Test inženjer, Dizajn inženjer, Inženjer razvoja, Procesni i Industrijski inženjer, Inženjer kvaliteta / Inženjer tehnologije / Razvoj plastične opreme i delova\nPoznavanje elektro motora, mehatronike/elektronike. Motivisanost za rad u internacionalnoj kompaniji, aspiracija za daljim učenjem i razvojem, proaktivnost.\nMS OfficeAuto CADCatia V5\nPoželjno radno iskustvo na sličnim pozicijama u okviru automobilske industrije


Školski rančevi za devojčice - MD Explorer - iz naučnog ugla\nMeđutim, sama promena nije toliko važna, niti izražena, koliko je izraženo to da su uvek postojali školski rančevi koji se kupuju za dečake i školski rančevi koji se kupuju za devojčice. A ono jedno uz sve to ostaje, kakav god da je bio, većina ljudi se skoro celog svog života seća svog prvog školskog ranca, zbog čega bi trebalo možda da više razmislite i više vremena i truda uložite kada potražujete škoslki ranac za svoje dete. Zato, evo nekih uputa, kako biste mogli da pronađete najbolji školski ranac za devojčice.\nKako pronaći odgovarajući školski ranac?\nNa prvom mestu, potrebno je da ne razmišljate odmah o boji, dezenu, odnosno, o samom fizičkom izgledu školskog ranca, već da se usmerite na njegove tehničke karakteristike. Najvažnije u svemu jeste da svom detetu, posebno ukoliko je ono u dobi od 6 do 10 godina, pronađete ranac koji će olakšati nošenje tereta i koji će pomoći njegovoj kičmi da se normalno razvija, bez stvaranja raznih deformiteta, bolova ili nečega drugog što je svakako nepoželjno. Jako je važna širina školskog ranca, da bude tačno onolika kolika je i širina ramena deteta, gde je svakako najbitnije da naramenice budu sunđeraste, tako da ne stvaraju nikakve žuljeve i useke na ramenima, da budu podešene tačno prema širini ramena, ali i da budu od materijala koji nesmetano pravi protok vazduha, jer u svemu tome jeste jako važno da i sama koža ispod naramenica školskog ranca nesmetano diše. Bitno je da školski ranac knjige i sveske drži tako da one budu uspravne, da stoje uz leđa, ali da ujedno taj teret ne čini da se dete povija ka napred, jer upravo takav položaj čini da vremenom dođe do deformiteta kičme, koji idu od onih lakših ka dosta teškim deformitetima koje je teško izlečiti.\nNakon svega ovoga, vreme je da odbratite pažnju na estetiku školskog ranca. Kada je u pitanju školski ranac za devojčice, većina ljudi misli da je boja kod većine dobro poznata, da će većina njih odabrati da to budu neke nijanse roze boje. Međutim, podela na plavo i roze se prevazilazi i obzirom da je svako dete individua za sebe, potrebno je pustiti samo dete da odabere školski ranac u boji koju želi i koja mu se dopada. Naravno, sada se većina školskih ranečva izrađuje sa brojnim zanimljivim dezenima, nekim aplikacijama koje su 3D, a uz sve to, na njima se često nalaze neki likovi iz crtanih filmova, neki junaci, koji su deci i te kako zanimljivi. Uvek dajte svom detetu neki predlog, neku sugestiju, ali, baš zbog one početne priče, najbolje je da ono samo odabere svoj prvi školski ranac, kako bi sam polazak u školu bio prijatniji i lepši, ali i kako bi sve uspomene koje se stvaraju u tom trenutku bile lepše. Kada odraste, dete će se na neki način prisetiti tog perioda i možda se neće setiti tačnog dezena koji su odabrali, ali će znati da ste baš vi bili ti koji ste sa njima započeli avanturu koja se zove – škola i prve odgovornosti.


Niška televizija » Štrajk upozorenja Unije sindikata prosvetnih radnika 1. septembra [UPD] (VIDEO)\nŠtrajk upozorenja Unije sindikata prosvetnih radnika 1. septembra [UPD] (VIDEO)\nObjavljeno 28.08.2014. 11:47\nUnija sindikata prosvetnih radnika, za razliku od tri ostala reprezentativna sindikata, organizovaće štrajk upozorenja 1. septembra. Prema rečima predsednika gradskog odbora Vladimira Milićevića, tog dana neće biti nastave u onim školama gde ovaj sindikat ima većinu, osim što će učitelji dočekati đake prvake.\nPrema Milićevićevim rečima, odlučeno je da ovaj sindikat održi štrajk upozorenja, jer do sada nisu dobili nikakav odgovor od Ministarstva, iako su poslali brojne dopise tražeći da sa ministrom razgovaraju o brojnom problemima. Zbog toga su odlučili da na ovaj način skrenu pažnju nadležnih i dodaju da nije reč ni o kakvom radikalnom protestu.\nGlavni zahtev je da se u prosveti i zdravstvu ne smanjuju plate za 10 odsto jer su ispod proseka, drugi je da se adekvatno reši problem tehnološkog viška, i treći da se do kraja godine za sve javne službe donese zakon o platnim razredima, kako je prvobitno bilo dogovoreno.\nS druge strane, predsednica gradskog odbora sindikata obrazovanja Zorica Kitanović rekla je za NTV da odluku unije smatra ishitrenom, te da se ovaj sindikat neće priključiti štrajku upozorenja. Oni će, kako kažu, sačekati odgovor Ministarstva, ali ako on ne stigne u dogledno vreme sa centralom će biti dogovoreni dalji koraci. Sličan stav imaju i preostala dva sindikata. Međutim, ministar prosvete Srđan Verbić izjavio je da će se sastanci sa predstavnicima sindikata u prosveti nastaviti, ali da ima važnijih pitanja od skraćenja časova i obustave nastave na jedan dan, prenose agencije.\nBlatniku prva nagrada u Kraljevu\nStudenti iz Napulja gosti opštine Pantelej (VIDEO)


Mobilni telefoni, 06.04.2015, 00:30 AM\nKako su sajber kriminalci počeli da da usmeravaju svoju pažnju na korisnike Androida, Google je počeo da primenjuje sigurnosne funkcije da bi zaštitio mobilno okruženje od kriminalnih aktivnosti, što je prema tvrdnjama kompanije, prošle godine rezultiralo smanjenjem instalacije potencijalno štetnih aplikacija (PHA, potentially harmful apps), za oko 50%.\nPotencijalno štetni programi uključuju sve mobilne aplikacije koje predstavljaju rizik za korisnike. Na toj listi se nalaze fišing, trojanci, SMS prevare, ransomware, spyware, prevare sa pozivima, WAP prevare, rootovanje uređaja i softver koji vodi do malicioznih web sajtova.\nWAP prevare i ransomware su noviteti na listi jer su oni prvi put otkriveni prošle godine, kada je reč o Android uređajima.\nGoogle je prošle nedelje objavio izveštaj koji otkriva da je u 2014. manje od 1% Android uređaja imalo i instaliran PHA, i da je manje od 0,15% smart telefona na kojima se instaliraju samo aplikacije sa Google Play, koji štiti više od milijardu uređaja, bilo pogođeno štetnim softverom.\nOvi podaci su dobijeni od Verify Apps funkcije koja se oslanja na servis Safety Net za zaštitu od pretnji unutar i izvan Google Play.\nVerify Apps skenira instalirane aplikacije kako bi proverio da je njihovo ponašanje bezbedno.\nSafety Net proverava konfiguraciju uređaja da bi utvrdio da li oni rade u skladu sa očekivanjima koja su u vezi bezbednosti Androida.\nTokom oktobra 2014., najniži nivo higijene uređaja bio je 99,5% a najviši 99,65%, dakle manje od 0,5% uređaja je imalo instalirane potencijalno štetne programe", kaže se u izveštaju.\nCeo izveštaj o stanju bezbednosti Androida možete naći ovde (pdf).


Zamjenik premijera Turske Mehmet Şimşek potvrdio dolazak na SBF - AKOS\nHome > Ekonomija > Zamjenik premijera Turske Mehmet Şimşek potvrdio dolazak na SBF\nMehmet Şimşek, zamjenik turskog premijera potvrdio je dolazak na 7. međunarodnu investicijsku konferenciju Sarajevo Business Forum 2016. “Jedan region, jedna ekonomija- Perspektive Kina +16“, koja će se održati 4. i 5. maja u Sarajevu.\nZamjenik premijera Republike Turske, Şimşek je postao u novembru 2015. godine. Ranije je obnašao funkciju ministra finansija. U vrijeme dok je bio na čelu Ministarstva finansija Turske Şimşekova fiskalna politika rezultirala je snažnim oporavkom turske ekonomije.\nU okviru 7. SBF-a, koji organizira BBI banka u saradnji sa Vijećem ministara BiH, Şimşek će učestvovati u radu plenarne sjednice prvog dana SBF-a.\nOvogodišnji Sarajevo Business Forum u fokusu ima cijeli region promovirajući viziju regije kao evropskog centra za proizvodnju zdrave hrane, proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, edukacije za strane studente i atraktivne turističke i investicijske destinacije.\nU drugom dijelu konferencije, 5. maja, svjetski eksperti, predstavnici institucionalnih investitora iz oblasti poljoprivrede, infrastrukture, energije, turizma i edukacije prezentirat će najbolja međunarodna iskustva iz ovih oblasti, te puteve za razvoj potencijala koje posjedujemo.


Aleksinac Archives - Page 2 of 9 - Sportske vesti\n3×3 karavan u nedelju u Aleksincu\nDragan Panajotović\t24/07/2019\nAleksinac je grad koji od ove sezone ima prvoligaša u košarci, a ljubav Aleksinčana prema igri pod obručima poznata je odavno. U ovom mestu igra se i turnir u basketu “tri na tri”, jedan od onih koji su se prvi\nSouth Media\t12/06/2019\nSvečana akademija i dodela pehara i priznanja lepa je tradicija aleksinačkog Saveza za školski sport koja se održava već petu godinu zaredom. U međuvremenu su, aleksinački đaci i njihovi nastavnici stekli dragoceno iskustvo i na višim nivoima školskih takmičenja, i\nSouth Media\t04/06/2019\nDžiju–džicu reprezentativac Srbije Filip Trajković novi je evropski šampion u tom sportu. Bez obzira na težak žreb, činjenicu da je još uvek junior i da je bio najmlađi učesnik u svojoj kategoriji, Filip se ipak izborio za najviše mesto na\nDragan Panajotović\t01/04/2019\nOd naredne sezone jugoistočni region Srbije će ponovo imati predstavnika u Košarkaškoj ligi Srbije, elitnom domaćem takmičenju, ali to neće biti timovi iz Niša ili Leskovca, koji su u prošlosti stizali do tog nivoa. Najlepše stranice košarkaške istorije svog grada\nAleksinčani do pobede u derbiju sa igračem manje (VIDEO)\nTradicija rivalstva aleksinačkog Napretka i Morave iz Žitkovca traje već decenijama, a stepen užarenosti emocija na njihovim utakmicama je uvek veliki, dok u trenucima kada su timovi izjadnačeni kvalitetom stigne i do tačke usijanja. Upravo tu tačku je dostigao u\nU Aleksincu oformljen još jedan klub malog fudbala\nSouth Media\t06/12/2018\nSport u Aleksincu ovih dana postaje bogatiji za još jedan klub, a to je Klub malog fudbala Brđanka. Već tri godine u ovom gradu postoji i uspešno se takmiči Klub malog fudbala “Aleksinac 2015”. Član je Treće futsal lige –\nUzbudljiv regionalni futsal derbi pripao Radničkom (VIDEO)\nSouth Media\t27/11/2018\nU Regionalnoj futsal ligi ekipa Aleksinca pretrpela je prvi poraz na domaćem parketu. Uspešnija je bila ekipa Radničkog iz Niša, koja je u uzbudljivoj utakmici slavila sa 7-6. Utakmica je obeležila bespoštedna borba za svaku loptu. S jeden strane iskusniji\nSouth Media\t16/11/2018\nKošarkaši Konstantina, između dva bitna prvenstvena meča, odigrali su Kup utakmicu sa starim znancima, ekipom Napretka iz Aleksinca. Viđena je prava „rovovska“ bitka, a pitanje pobednika odlučeno je u samom finišu. Domaći košarkaši meč su prelomili na 3-4 minuta pre\nMladi aleksinački džudista osvojio zlato na prestižnom turniru u Bugarskoj\nSouth Media\t04/11/2018\nMladi Aleksinčanin, Takmičar Džudo kluba “Aleksinac”, Lazar Stanković vraća se iz Sofije sa prestižnog Međunarodnog turniru “Ilinden” sa zlatnom medaljom oko vrata. Lazar je bio najbolji u kategoriji do 50kg u konkurenciji starijih pionira. U njegovoj kategoriji borilo se 13


Kolja počinje mini turneju - Moja Srbija\nKad se saberu svi koncerti koje imamo po Srbiji u avgustu, ispade to mini turneja. Ja se nadam da ćemo od jeseni svirati češće, da što više ljudi vidi i čuje neke nove pesme, nove aranžmane i ovu varijantu benda sa duvačima. Verujem da ćemo početi i svirke po regionu, ako nas, naravno, budu zvali. Za početak, vidimo se u avgustu, kaže Kolja o predstojećim planovima.\nZa novosadski koncert ulaznica košta 1.200 dinara, preko prodajnih mesta i mreže www.tickets.rs, ulaznice za nastup Kolje na Love Festu mogu se nabaviti preko\nmreža http://www.gigstix.com i www.tickets.rs, a karte za koncert u Smederevu mogu se nabaviti u Centru za kulturu Smedereva.\nPoznat kao scenarista, reditelj i glumac, Pejaković je status kultnog autora srpskog bluza počeo da gradi albumom „Mama, nemoj plakati” (2001), a strpljivo ga je učvršćivao sledećim „Kolja” (2009), trećim, iskupljujuće-ljubavnim albumom „Grobovlasnici” (2013) i odlično prihvaćenim „4 Prsta” (2018), sa koga su se izdvojile „Može malo sutra”, „Ala je lep ovaj svet”, „Svaku noć je isti mrak” i „Život je san”. Veliku popularnost zadobila je numera „Meksikanac”, objavljena 2020. godine, a Kolja trenutno u studiju priprema novi singl koji će se uskoro pojaviti u izdanju Long Play-a.\n« Air jastuci – paradigma za prirodu i umetnost\nKabinet Brewery: Visoki kvalitet, dizajn i originalnost »


SNJEŽANA MILIVOJEVIĆ: Dolazak naprednjaka na vlast otvorio novu fazu | Autonomija\nSNJEŽANA MILIVOJEVIĆ: Dolazak naprednjaka na vlast otvorio novu fazu\nOd dolaska ove vlasti, svedoci smo konstantne regresije u oblasti medijskih sloboda\nMedijska i novinarska profesija, u ovom trenutku, stvarno ima povod da se objedini i obrati javnosti, kao svom prvom, jedinom i stalnom savezniku, izjavila je FoNetu profesorka Fakulteta politi?kih nauka u Beogradu Snježana Milivojevi? i ocenila da je nastupila „nova faza“ u položaju medija u Srbiji.\n„Od dolaska naprednjaka na vlast, ovo predstvalja novu fazu“, objasnila je Milivojevi?, povodom doga?aja u redakciji Vranjskih, štrajka gla?u njhovog glavnog urednika Vukašina Obradovi?a i pritisaka na istraživa?ki portal Krik.\nKao sagovornica u seriji intervjua „Evropa bez rukavica“, ona je napomenula da je, posle usvajanja zakona o medijima, u drugoj fazi „vo?en neobjavljeni rat protiv medija“. „Ovaj Vukašinov o?ajni?ki potez sada ozna?ava po?etak direktne konfrontacije vlasti i medija“, ukazala je Milivojevi?, koja nije sigurna kako ?e javnost reagovati.\nPrema njenom stavu, potez urednika Vranjskih predstavlja „o?ajni?ki krik“ i poziv na mobilizaciju, a „možda i poslednji trenutak da se društvo konsoliduje u odbranu svojih medija“. Upitana da li je štrajk gla?u „cena i slobodnog i profesionalnog novinarstva u Srbiji“, Milivojevi? je odgovorila da je „ta cena uvek bila visoka, naro?ito u ovom delu Evrope“. „Ali mislim da je ovog puta previsoka. Od dolaska ove vlasti, svedoci smo konstantne regresije u oblasti medijskih sloboda“, smatra Milivojevi?.\n„Ovo što se dešava je, izme?u ostalog, i pokušaj brisanja, ne samo institucionalnog, ve? i se?anja svih nas“ i formulisanja ne?ega što Milivojevi? ne može druga?ije da nazove „nego uspostavljanje nove normalnosti“.\nObjašnjavaju?i tu „novu normalnost“, ona kaže da su „nekadašnje državne ‘pogone’ RTS, Tanjug i Politiku“ zamenili „Pink i Informer, a da, po potrebi, još neki tu ulaze i izlaze, Tanjug možda opet u istoj ulozi“. „Pošto su, uz mnogo truda vlasti, dobili ulaznicu u medijski sektor, nekada ekscesni slu?ajevi tabloidizacije sada su dominantan medijski oblik“, ocenila je Milivojevi?.\n„To je sada naš mejnstrim i na?in našeg govora“, napomenula je ona i primetila da „više nemate prostora ni da se zgražavate nad govorom ministara, koji sebi svašta dopuštaju“. „Srbija živi u permanentnom vanrednom stanju, koje se verbalno proizvodi, suo?ena sa potencijalno strašnom katastrofom urušavanja krhotina društvenosti“, upozorava Milivojevi?.\nOna, me?utim, u medijima i univerzitetu vidi dve „klju?ne autonomije“ iz kojih se „promalja neka druga realnost“, koja podse?a da društvo „tamo negde ipak postoji“ i objašnjava da su zato „upravo mediji i univerzitet, kao i 1998. godine, pod stalnim napadom“.\nNa pitanje da li poredi devedesete i sadašnju situaciju, Milivojevi? odgovara da je ovde popularno ose?anje sli?nosti sa devedesetim, pa i „?ak i predstavnici vlasti imaju to isto ose?anje“. „Ministri se, u stvari, ose?aju kao da su u devedesetim. Obrisali su jednu deceniju izme?u, koja ih je tu nešto uznemiravala, i nastavili tamo gde su, nesre?nim sticajem okonosti, eto morali u jednom trenutku da predahnu“, ocenila je Milivojevi?.\nPrema njenim re?ima, „sad ponovo bahato uništavaju sve i atakuju ?ak i na se?anje da je nekad moglo nešto da bude druga?ije“.\nKomentarišu?i ?injenicu da predstavnici Evropske unije (EU) insistiraju na „vladavini prava i slobodi govora“, Milivojevi? kaže da su „svi ljudi kojima je stalo do EU i do javnih sloboda malo iznena?eni i zate?eni ponašanjem me?unarodne zajednice“. „Razli?ite zemlje, kada su ušle u EU, imale su nazadovanje u medijskim slobodama. To su ?injenice. Ali to sleganje ramenima briselske birokratije na dešavanja u Ma?arskoj, Poljskoj, pa ?ak u nekim elementima i u ?eškoj, pokazatelj je stanja politi?kih odnosa“, obrazložila je Milivojevi?.\n„Zvani?nici EU mogu da podržavaju ?ak i autokratske lidere i režime“, naglasila je ona, „ali ne mogu javno da kažu da se suprotstavljaju slobodi govora“.\nI to njihovo prihvatanje „nove normalnosti“, da su danas borci za slobodu oni isti koji su sve u?inili da ovde, kada je re? o medijskim slobodama, nikada ni cveti? ne procveta, u stvari je tužno stanje, konstatovala je Milivojevi?. Ona je uo?ila i da globalna dešavanja ne idu u prilog negovanja vrednosti demokratskog društva.\nPovla?e?i paralelu izme?u medijske situacije u Americi i Srbiji, Milivojevi? je primetila da se, u kontekstu medija, u ove dve zemlje dešavaju „obrnute stvari“. „U SAD je predsednik pobegao na tviter i na društvene mreže, jer su mu profesionalni mediji, brane?i javni prostor i javni interes, onemogu?ili pristup“, ilustrovala je Milivojevi?.\nOna smatra da je Donald Tramp zato sve što objavljuju proglasio za lažne vesti i na društvenim mrežama se direktno obra?a javnosti, „grade?i jedan populisti?ki milje“. „U Srbiji je situacija obrnuta. Aktuelni predsednik i bivši premijer toliko kontroliše konvencionalne medije da u njima nema ni?eg drugog sem njega samog, njegove stranke, fabrikovanih analiti?ara i raznih podržavalaca“, ukazala je Milivojevi?.\nKako je ocenila, „proplanci slobode ovde dolaze sa društvenih mreža i on se sada sva?a sa tviterašima, tvitovima, blogerima, influenserima“. Istovremeno, imate „podelu rada“ me?u predstavnicima javnih institucija, „gde su jedni ?ita?i svega, a drugi botovi“, opisuje Milivojevi?.\nNa pitanje da li može da predvidi, kada je re? o položaju medija u Srbiji, šta ?e se dešavati u bliskoj budu?nosti, ona se pozvala na re?i jedne teoreti?arke medija da su „naši mediji najviše važni onda kada izgledaju da uopšte nisu važni“.\nObjašnjenje je pronašla u prošlosti, podse?anjem da je „Slobodan Miloševi? izgubio vlast kada je mislio da je zapušio sve ‘rupe’, kada nije bilo nikakvih mogu?nosti u zemlji, ?ak je i neki ‘prsten’ oko Srbije pravljen da bi ušla neka kriti?ka re?“. „Kada je sve pobedio, on je izgubio“, predo?ila je Milivojevi?, kojoj se ne dopada to što se na javnoj sceni razvija „konfrontacija u ideološkom smislu“ i što se „javna scena uporno ?isti od mogu?nosti da se vodi dijalog“.\nVeruju?i da ?e „mediji ipak preživeti“, Milivojevi? ne može, me?utim, da tvrdi da ?e „društvo dobiti novu istorijsku šansu za novi ?isti po?etak posle kojeg ?e se napraviti novo demokratsko društvo“. „Ovo je to što imamo. I u ovom društvu je važno podržati Vukašina Obradovi?a, Vranjske, Krik i sve inicijative koje postoje“, poru?ila je Milivojevi?.\n„Svi oni nam zvone na uzbunu i pomažu da artikulišemo nezadovoljstvo“, koje se, kako zaklju?uje Milivojevi?, „ose?a na mnogim mestima“.


Zaječarke osvojile Kup grupe "Istok" - Rukometni Žurnal\nČet, 29.jul.2021 06:54\nNaslovna Srbija Kup Zaječarke osvojile Kup grupe “Istok”\nU sportskoj hali “Čika Duško Jovanović” u Blacu odigrano je finale kupa “Istok” u ženskoj konkurenciji između Super B ligaša iz Prokuplja i Super A ligaša iz Zaječara gde je zasluženo slavila ekipa Zaječara rezultatom 35:28 (17:13).\nSudije ovog meča bile su iz Leskovca, Radojičić Miloš i Marinković Predrag koji nisu imali toliko posla na ovom meču. U prvom poluvremenu do 20. minuta ekipa Topličanina borila se svim snagama da zadrži razliku ali Zaječarke se bude i vrlo motivisano se “odlepljuju” se na 12:9 preko iskusne Terzić Jelene koja je na ovom meču postigla 9 pogodaka. U 27. minutu rezultat je ponovo bio nerešen (13:13) gde je Veljkovićeva pogodila peti put u prvom poluvremenu. Zaječarke se bude i prave razliku od 4 gola gde odlaze na zasluženi odmor rezultatom 17:13.\nDrugo polureme ponovo otvara najefikasnija igračica na utakmici sa 13 pogodaka Veljković Jovana i dolaze rukometašice iz Prokuplja do nerešenog rezultata 17:17. Strateg gostujuće ekipe Maksić Živojin smiruje svoje igračice i kreće sve iznova. “Egal” se igrao sve do 44. minuta kada ponovo rukometašice iz Zaječara prave seriju od 4 uzastopna gola i odlaze na 27:23 u 48. minutu. Trener Topličanina Petrović Ivan zove svoje igračice na minut odmora koji se pokazao da je urodio plodom bar na tren kada Dimitrijević Ivana smanjuje rezultat na 27:24. Nisu se opuštale rukometašice Zaječara pa su poslednja 10 minuta odigrale vrlo motivisano što govori da su utakmicu završile rezultatom 35:28 i podigle pehar kupa “Istok”.\nSledeći tekstAleksandar Radosavljević izabrao kadete!


Vesti Autor:Beta22. maj. 202212:12 > 14:2057 komentara\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da nije moguće zaustaviti dojave da su bombe postavljene, ali se "deluje preventivno 24 sata, tako što se šalju policijske ekipe u rano jutro na najvažnija mesta kao što su tržni centri". On je rekao i da su dojave o bombama stizale svaki dan odigravanja Fajnal fora.\n„Ovo može da efikasno zaustavi samo Severna Koreja, da ukine telefone i internet, mi koji smo na mreži ne možemo“, rekao je Vulin, za TV Prva, navodeći da su dojave veoma brojne.\nKako je rekao, policija ide na svako mesto gde je pozovu, „ali je ovo kao korona, sa tim moramo da naučimo da živimo“.\n"Mi na poziv dođemo da proverimo šta se dešava. Imali smo dojave o bombama svaki dan odigravanja Fajnal fora i da smo poslušali dojave, ne bi se odigrao. Mi smo preventivno rasporedili naše jedinice i vodili računa da na najmanju meru smanjimo rizik. Onda je rukovodstvo Fajnal fora reklo - to je za nas dovoljno, smatram da je to lažna dojava, neka se odigra", rekao je Vulin.\nOn je naveo da je takav zakon da "rukovodilac bezbednosti može da kaže da salu treba isprazniti ili ne, a policija je samo servis".\n"Vučić jedini slobodni državnik u Evropi"\nVulin je rekao i da će uvek biti protiv uvođenja sankcija Rusiji kao i da oni koji na tome "insistiraju žele da slome duh ovog naroda".\n"Hoće da kažu da nemamo pravo ni na prijatelja, da će nam oni izabrati prijatelja. Mi imamo jedinog slobodnog državnika u Evropi, ne znam odakle Vučiću ta hrabrost da izdrži pritiske", rekao je Vulin za TV Prva.\nVulin je rekao da kao "jedinu nadu" da Srbija ne uvede sankcije Ruisiji vidi njegov opstanak u političkom životu.\nAleksandar VučićAleksandar VulinRusijasankcije


Održana „Korpa solidarnosti“ u Gomex Totalu | ZR KLIK\nZRENJANIN- Tradicionalna „Korpa solidarnosti“ organizovana je danas u Supermarketu GOMEX „Total“ u Zrenjaninu. Ovu humanu akciju sedmu godinu za redom organizuje kompanija Gomex u saradnji sa Rotaract klubom iz Zrenjanina.\nUz Zrenjanin, ove godine “Korpa solidarnosti” paralelno je organizovana i u Novom Sadu, Sremskoj Mitrovici i Pančevu. Proizvodi koji su prikupljeni tokom akcije namenjeni su socijalno ugroženim porodicama koje školuju najveći broj dece.\n-Korpa solidarnosti je projekat koji se realizuje dva puta godišnje, jedanput pred novogodišnje praznike, a drugi put je u toku proleća, najčešće pred proslavu Uskrsa. Cilj ovog projekta je da pomognemo socijalno ugroženim porodicama sa teritorije grada Zrenjanina. Način na koji naši potrošači u Supermarketu Total iz godine u godinu pomažu tim socijalno ugroženim porodicama sastoji se iz toga da u posebno obeležene ketrece naši potrošači ostavljaju jedan ili više artikala, koji se zatim u dogovoru sa nama, Roraract klubom i Centrom za socijalni rad grada Zrenjanina distribuiraju socijalno ugroženim porodicama. Važno je istaći da ova saradnja između Rotaract kluba i kompanije Gomex uspešno postoji već šest godina i sasvim sam siguran da će ova saradnja na obostrano zadovoljstvo nastaviti i u 2018. godini- rekao je Nedeljko Golušin, marketing menadžer kompanije GOMEX.\n-Korpa solidarnosti je najstarija akcija Rotaract klub koju realizujemo u saradnji sa našim partnerom kompanijom Gomex. Veoma nam je drago što od prošle godine ova akcija, koja je u početku bila samo u Zrenjaninu, proširena na teritoriju Sremske Mitrovice i Novog Sada gde Rotaract klubovi iz tih gradova rade u Gomexovim objektima realizuju ovu akciju. Novina od ove godine jeste da nam se pridružilo i Pančevo, a time smo zaokružili da svi Rotaract klubovi koji postoje u Vojvodini realizuju ovu akciju i to je nešto na čega smo posebno ponosni. Na samom početku akcije uspevali smo da sa jednom korpom solidarnosti da obezbedimo proizvode za četiri do pet porodica, a sa svim ovim gradovima biće preko dvadeset- rekao je Zoran Davidovac kordinator akcije korpa solidarnosti ispred Rotaract kluba.


Novi pingvinarijum u Beogradu – LaVie.rs\nPre samo nekoliko dana u Beo Zoo vrtu je otvoren novi moderan pingvinarijum izgrađen po najvišim standardima. Ova vest je zasigurno obradovala ljubitelje životinja, posebno one najmlađe koji će uživati u novom delu omiljenog parka. Zato vam predlažemo da ovog vikenda posetite Zoološki vrt i povedete svoje mališane koji osim zabave, na ovom mestu imaju priliku i za edukaciju.\nU Beogradskom pingvinarijumu za sada stanuje 17 pingvina koji su u Beograd došli iz vrtova iz Beča i Ujedinjenih Arapskih Emirata, a reč je o Humboltovim pingvinima, koji žive na obalama Čilea i Perua u Južnoj Americi.\nSpecijalizivan prostor za “porodicu pingvina iz Beograda” građen je poslednje tri godine, a ima otvoreni bazen sa dva odvojena dela i jedan zatvoreni, gde će boraviti kada su vremenske neprilike ili kada se spoljni bazeni čiste.\nBeogradski zoološki vrt je otvoren za posetioce od 7 do 19.30 časova, cena ulaznice za odrasle (starije od 15 godina) je 500 dinara, za decu (starosti od 3 do 15 godina) je 300 dinara, a za đačke ekskurzije (više od 15 osoba) cena ulaznice je 250 dinara.\ndeca, pingvini\t0


Jeftiniji boravak za djecu iz siromašnijih porodica | Banja Luka 24 sata\nHome Banjaluka Jeftiniji boravak za djecu iz siromašnijih porodica\nJeftiniji boravak za djecu iz siromašnijih porodica\nIdeja Gradske uprave, koja je trenutno u razradi, jeste da roditelji ubuduće plaćaju boravak mališana u državnim vrtićima u skladu sa svojom platežnom moći.\nCijene smještaja mališana u obdaništima Centra za predškolsko vaspitanje i obrazovanje godinama su iste za sve građane, s tim što je za porodice sa četvoro i više djece usluga čuvanja besplatna.\nPodsjetimo da roditelji za jedno dijete u vrtiću plaćaju 165 KM, drugo dijete ima popust od pedeset maraka, a beneficije imaju i porodice sa troje djece, u zavisnosti od toga koliko ih ide u obdanište. Tako, kada je samo jedno u vrtiću, roditelji trebaju izdvojiti 115,50 KM, ako je upisano dvoje djece – za jedno dijete cijena je 115 KM, a za drugo 99 KM, a ukoliko svih troje idu u vrtić, za treće je boravak besplatan.\nBanjalučani dugo već negoduju da je ovaj cjenovnik preskup, pogotovo što su kod nas većinom četvoročlane porodice, pa mjesečno za čuvanje dvoje djece moraju dati 280 KM. Građani kažu da je porazno što je Banjaluka u ovoj oblasti najskuplja u regionu, i odavno traže pojeftinjenje usluge.\nKao primjer navode Beograd gdje roditelji mjesto u državnom vrtiću plaćaju 93 KM, jer Grad subvencioniše čak 80 odsto realne cijene boravka.\nIz banjalučke Gradske uprave sada međutim najavljuju da će se pozabaviti ovom tematikom, a u narednom periodu će, kažu, razmatrati prijedlog da cijene u vrtićima zavise direktno od socijalne kategorije roditelja, odnosno da ne budu linearne za sve.\n– To je koncept koji bi regulisao cijene upisa djece u vrtić prema ekonomskoj moći, ali priča još nije završena – precizirao je za Srpskainfo gradonačelnik Igor Radojičić. Na pitanje da li to znači da bi imućniji građani vrtić onda plaćali skuplje od sadašnjih 165 KM, Radojičić je dodao da je ideja još u razradi, te da podrazumijeva “klasifikaciju u više razreda prema ekonomskoj moći”.\nIz udruženja samohranih roditelja “Ponos” ističu da bi njihovim članovima mnogo značilo kada bi imali olakšice za boravak djece u vrtićima, jer bivši supružnici, u većini slučajeva ne plaćaju alimentaciju.\n– Vrtić je jedna od najbitnijih stavki u budžetu samohranog roditelja. Nadam se da će Grad uvrstiti taj ekonomski status i olakšati život samohranim roditeljima, koji bi onda mogli da traže posao, da se ekonomski osnaže, a da ne misle kome će ostaviti dijete na čuvanje – rekla je Maja Ulićević, predsjednica udruženja.\nPodsetila je da je i lično naišla na nerazumijevanje nadležnih institucija, kada su joj djeca bila mala, da im se subvencioniše boravak u vrtiću.\n– Pisala sam Gradu, Centru za predškolsko vaspitanje i Centru za socijalni rad da mi subvencionišu boravak djece u vrtiću, da idem na posao jer ih nisam imala kome ostaviti na čuvanje, ali bez pozitivnog odgovora. Srećom, tada su mi iz jednog privatnog vrtića, gdje je inače smještaj 250- 300 KM izašli u susret i dali potpuno besplatni boravak. Pokazalo se tada da jedan privatnik ima otvoreniji stav i da je više osviješten o porodici nego lokalna zajednica – zaključila je ona.\nDva vrtića na jesen\nDva nova obdaništa, u Ulici Marka Kraljevića i Ulici kralja Petra II, trebalo bi da budu otvorena na jesen, a kako su rekli nadležni, u njima će moći boraviti ukupno oko 75 mališana. U Rosuljama će biti omogućen smeštaj za jednu grupu od 25 mališana, a u Obilićevu za dve grupe od 48 mališana.


SLUČAJ STEFANOVIĆ: Vise od 1.800 srpskih naučnika tražilo nezavisnu kmosiju za ispitivanje doktorata\nSLUČAJ STEFANOVIĆ: Vise od 1.800 srpskih naučnika tražilo nezavisnu kmosiju za ispitivanje doktorata\nPotpisnici peticije traže i da se ubuduće sve master i doktorske disertacije stečene na univerzitetima u Srbiji, kako privatnim tako i državnim, objavljuju u elektronskoj formi, kako bi bile dostupne široj akademskoj javnosti.\nVise od 1.800 naučnika i univerzitetskih radnika iz Srbije i inostranstva podržalo je Peticiju o zaštiti akademske časti u Srbiji, koja je prosleđena resornom ministarstvu, Nacionalnom savetu za visoko obrazovanje, Nacionalnom savetu za naučni i tehnološki razvoj, Konferenciji univerziteta Srbije i Komisiji za sticanje naučnih zvanja.\nPeticijom se daje podrška naučnim radnicima koji su posredstvom veb-sajta „Peščanik” ukazivali na neetičke radnje u delu univerzitetske zajednice Srbije i inicirali debatu o ključnim pitanjima koja se tiču višegodišnjeg urušavanja obrazovnog sistema Srbije i njene akademske zajednice.\nZahteva se takođe da se u budućnosti ispitaju svi slučajevi ove prirode, kako na privatnim tako i na državnim univerzitetima i da se prilikom akreditacije univerzitetskih programa naročito uzmu u obzir poštovanje etičkih standarda i pravila i posedovanje odgovarajućih mehanizama za ispitivanje svake ozbiljne indicije o kršenju etičkih normi.\nPotpisnici peticije, takođe, pozivaju sve institucije i učesnike u debati da ovom problemu pristupe odgovorno i da ga ne predstavljaju kao političko, već kao akademsko pitanje.\nMeđu potpisnicima je 1.029 pripadnika naučne zajednice iz Srbije i 451 pripadnik naučne zajednice iz inostranstva, a podršku je dalo još 1.532 ljudi koji nisu naučni radnici, a koji su mahom diplomci univerziteta u Srbiji, studenti, ili su na drugi način vezani za univerzitet ili visoko obrazovanje.\nMeđu potpisnicima su, kako se navodi, Vladeta Janković, Pavle Petrović, Aleksandra Smiljanić, Danica Popović, Dušan Pavlović, Slobodan Antonić, Miodrag Jovanović, Boris Begović, Dušan Teodorović, Milan Vukomanović, Miodrag Stojković, Milena Dragićević-Šešić, Vesna Rakić Vodinelić, Mileta Prodanović, Ivo Visković, Žarko Trebješanin i mnogi drugi poznati i ugledni članovi naučne zajednice.


Svjetska banka implementaciju Projekta BEEP još jednom proglasila uspješnom – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nU okviru obilaska je tako upriličena i posjeta Gimnaziji „Muhsin Rizvić“ u Kaknju, jednoj od 15 obrazovnih institucija sa područja Federacije BiH, na kojima je izvođenje radova počelo 2018. godine.\nNa objektu ove srednje škole je, u proteklom periodu, urađena termoizolacija stropa, zamjena vanjskih otvora, djelimična termoizolacija fasade, te izrada završnog fasadnog sloja.\nOvom prilikom su detaljno analizirane do sada implementirane mjere, a delegacija Svjetske banke izrazila je svoje zadovoljstvo postignutim rezultatima, te diskutovala o planovima za naredni period.\nPored Gimnazije „Muhsin Rizvić“, u okviru Projekta energetske efikasnosti za Bosnu i Hercegovinu (BEEP), do sada je obnovljeno ukupno 37 objekata, od čega su 24 obrazovne i 8 zdravstvenih institucija, te 5 drugih javnih objekata. U implementaciju energijski efikasnih mjera, ukupno je investirano više od 18 miliona KM, dok se uštede procjenjuju na preko 2 miliona KM godišnje, a emisija CO2 je smanjena za skoro 5 hiljada tona godišnje.\nPored ušteda, ostvaruju se i značajne društvene koristi poput toplijih prostorija, boljeg osvjetljenja te kvalitetnijeg zraka. Time se doprinosi smanjenju zdravstvenih problema i poboljšanju uvjeta za korisnike.