Septembar 11, 2019 14:29\nVučić je, na otvaranju Srpsko-češkog poslovnog foruma, istakao da je zadovoljan što vidi privrednike iz Češke u Beogradu, ali i veliki broj srpskih privrednika zainteresovanih sa saradnju sa tom zemljom.\nTo pokazuje koliko je napredna češka ekonomija, ali pokazuje i da se srpska ekonomija polako, ali sigurno oporavlja - da imamo uređene javne finansije, pod kontrolom, sa smanjivanjem javnog duga, suficit u budžetu četvrtu godinu za redom, istakao je Vučić.\n"Nema te vrste finansijskih ili nekih drugih makroekonomskih rizika za ulaganje čeških privrednika", podvukao je Vučić.\nOn je rekao da je Srbija želi značajno da podigne nivo investiranja u zemlju, te podsetio da je Češka, sa poslednjim ulaganjima u Telenor i Telenor banku, kao i u Knjaz Miloš, postala četvrta zemlja po nivou investicija u Srbiju.\n"Mi smo 12 ili 13 trgovinski partner. To možemo da pojačamo, iako smo više nego utrostručili trgovinsku razmenu u poslednjih 10 godina", rekao je Vučić.\nOn je poručio da će se, tamo gde postoje problemi, kao što je slučaj sa Češkim domom, nastojati da se nađu najbolja rešenja.\n"Ovo je moje obećanje vama - da ću se i lično baviti svakim problemom, jer želimo da dolazite u većem broju u Srbiju, da ulažete u našu zemlju", rekao je predsednik Srbije.\nVučić je naveo da želi da podstakne srpske privrednike da izvoze što više u Češku, a, oni koji imaju novca, i da investiraju u tu zemlju.\n"Moja vrata za sve češke i srpske privrednike biće uvek i u potpunosti otvorena", poručio je Vučić.\nDodao je da, što se tiče državne saradnje i saradnje sa državni kompanijama, postoji apsolutna otvorenost za češke investicije.\n"Dobrodošli ste u našu zemlju. Uveren sam da će naša saradnja biti na još višem nivou", zaključio je Vučić.\nZeman: Do sledeće posete, očekujem još bolju saradnju\nČeški predsednik Zeman izrazio je očekivanje da će privredna saradnja Srbije i Češke, koja je inače četvrta zemlja po broju investicija u Srbiji, dodatno porasti do njegove naredne posete Beogradu.\nTome će, kako je ocenio, doprineti i otvaranje stalnog prostora pri ambasadi i u Češkom domu, za razgovore privrednika.\nZeman je, na otvaranju Srpsko-češkog poslovnog foruma u Palati Srbija, u prisustvu više od 150 najuspešnijih privrednika, ocenio kao veoma dobro što postoje takve prilike za susrete i što ministri imaju bilateralne sastanke.\n"Ne uvodimo suvišne carinske mere, kao što to rade neki drugi, već suprotno, i zbog toga se povećava obim trgovine između dve zemlje", rekao je predsednik Češke.


Koji je najvažniji trenutak u razvoju deteta - Pokazivač\nInterakcija majke i deteta putem pogleda, pokreta i osmeha je početak učenja prvih obrazaca komunikacije. Najvažniji trenutak razvoja je kada se majka i beba gledaju.\nIstraživači su ustanovili da se kontakti medju ljudima odvijaju po odredjenim obrascima. Interakcija majke i deteta putem pogleda, pokreta i osmeha je početak učenja prvih obrazaca komunikacije i dešava se na identičan način u svim kulturama bez obzira na obrazovanje nacionalnu ili versku pripadnost.\nKontakt očima vremenom postaje nezaobilazan oblik socijalnog ponašanja iz koga se čitaju namere, osećanja našeg sagovornika ali ostaje samo deo komunikacije jer se razvija govor.\nTo je jedan od prvih kontakata koji se uspostavlja u socijalnom polju – posvetite mu pažnju.


Ubijen napadač u Ankari - 18.07.2016, Sputnik Srbija\nUbijen napadač u Ankari\nTurske snage bezbednosti ubile su danas naoružanog napadača koji je pucao ispred suda u Ankari u kome su saslušavani generali osumnjičeni za učešće u neuspelom... 18.07.2016, Sputnik Srbija\nankara, turska, vesti\n© REUTERS / Baz RatnerSpecijalne policijske jedinice dežuraju ispred Palate pravde u Ankari\nTurske snage bezbednosti ubile su danas naoružanog napadača koji je pucao ispred suda u Ankari u kome su saslušavani generali osumnjičeni za učešće u neuspelom puču protiv turskog predsednika Erdogana.\nIspred sudnice su se u trenutku saslušanja čuli pucnji, javio je AFP, nakon čega je novinska agencija „Dogan“ javila da je napadač ubijen, a još dvoje ljudi uhapšeno.\nVojnik pucao na zgradu Palate pravde u Ankari\nJoš uvek nije jasno da li je incident vezan za neuspeli puč, ali mediji su preneli da je vatru ispred suda otvorio jedan vojnik.\nNa lice mesta potom su stigla oklopna vozila i policija koja je u stanju pripravnosti zbog događaja proteklih dana.\nSituacija u Turskoj je napeta posle neuspelog vojnog puča u petak, u kome je poginulo, prema različitim informacijama, između 230 i 290 ljudi. Turske vlasti kažu da je situacija sada u potpunosti pod kontrolom, ali da je mali broj vojnika koji su podržali puč još uvek na slobodi.\nAP je ranije preneo navode turske državne agencije Anadolija da je u Ankari započelo ispitivanje 27 generala i admirala, uključujući i bivšeg komandanta turskog Ratnog vazduhoplovstva generala Akin Ozturka, koji je opisan kao vođa propale pobune protiv predsednika Redžepa Tajipa Erdogana.


Britanci se više neće jeftinije lečiti u EU\nD. C. 6. jula 2016. 09:45\nNi zdravstvo neće biti izuzeto iz promena koje je izazvao „Brexit“, počev od finansijskih pa do kadrovskih. Postavlja se samo pitanje koliko će te promene uticati i na Veliku Britaniju, EU i ostale zemlje Evrope.\nŠto se tiče zdravstva, britanski državljani koji žive ili posećuju druge zemlje EU, a imaju evropsku karticu zdravstvenog osiguranja – mogu je koristiti u zemljama EU, ali njihova zdravstvena zaštita neće imati dosadašnje benificije, od niže cene zdravstvenih usluga do besplatnog lečenja. Malo se u javnosti pominje da su mnogi Britanci koristili jeftinije zdravstvene usluge van Velike Britanije. Kada Velika Britanija napusti EU, svi britanski turisti koji posećuju EU moraće da imaju putno zdravstveno osiguranje.\nOstaje otvorena i mogućnost posebnih sporazuma između EU i Velike Britanije povodom zdravstvenog osiguranja jer je oko 55.000 od 1,2 miliona zaposlenih u zdravstvu iz raznih zemalja EU. I u mnogim drugim privrednim granama ima puno zaposlenih iz zemalja EU.\nPrema zvaničnim podacima, 4,7% stanovništva Velike Britanije rođeno je u drugim zemljama EU, a 10% lekara i 4% medicinskog osoblja je iz drugih zemalja EU. Zbog toda se naglašava važnost da se svi medicinski radnici, bez obzira na to da li su iz zemalja EU u Britaniji ili iz Britanije u zemljama EU, osećaju dobrodošlo, sigurno i bezbedno kao i do sada. Takođe se naglašava i saradnja na naučnim istraživanjima u cilju unapređenja medicine između zemalja EU i Velike Britanije koja je na veoma visokom nivou.\nNekolicina britanskih naučnika razočarana je rezultatima referenduma: nauka koja udružuje inteligenciju sa više strana napreduje, a stagnira i nazaduje u izolovanosti i samoći.\nNa rezultate referenduma brzo su reagovale i farmaceutske kompanije, za koje je Velika Britanija imala centralnu ulogu u Evropskoj farmaceutskoj industriji. Danas se već postavlja pitanje pristupa Britanije inovativnim lekovima i novim istraživanjima, kao i budućim investicijama u medicinske svrhe, što može uticati na radna mesta u tim oblastima.\nDosta se spominje i pristup Velike Britanije jedinstvenom tržištu EU koji sada može biti dosta ograničen. Ograničenja će verovatno uticati i na: tržište lekova, tržište medicinske opreme, ali i tržište radne snage (zdravstvenih radnika).\nNajviše od svega spominje se promena premijera Velike Britanije, kao i finansijska dobit ili gubitak od izlaska iz EU. Očekuje se da će povlačenje iz EU trajati nekoliko godina, što bi novoj vladi dalo prostora za preispitivanje odluke o izlasku iz EU.\nŠto se tiče finansija, pristalice „Bregzita“ tvrde da će ušteda Britanije na nedeljnom nivou iznositi oko 350 miliona funti. Međutim, zvanične institucije osoporavaju tu cifru i navode vraćanje novčanih sredstava iz EU Velikoj Britaniji, pa kao pravi iznos prikazuju neto dobit od oko 150 miliona funti nedeljno. Koliki će gubici biti po raznim osnovama – teško je izračunati.\nMoguća buduća finansijska kriza koja bi mogla pogoditi vladine finansije nije uzeta u obzir. Za sada se pretpostavlja da će „Bregzit“ koštati dodatne dve godine štednje u privredi Velike Britanije, a da se smanjenjem ekonomije neće nadoknaditi pozitivan efekat.\nAnaliza referenduma pokazuje da je imigracija i njen uticaj na zdravlje Britanaca, kao i na druge javne službe, bila glavna tema kampanja. Procenjuje se da su migracije iz EU prema Velikoj Britaniji koštale Britaniju dodatnih 160 miliona funti, ali retko ko uzima u obzir priliv jeftine radne snage i jeftinih medicinskih radnika.\nIpak, zvanične institucije navode da je to relativno mala suma u odnosu na 1,4 milijarde funti potrošene na migrante van EU. Razlog za to je što su migranti poreski obveznici kao i svi drugi, pa doprinose budžetu.\nKako god bilo, vremena za Veliku Britaniju da se predomisli o izlasku iz EU još uvek ima.\nU razgovorima se slabo pominje eventualni „domino efekat“ unutar Velike Britanije koji bi mogao da poremeti stabilnost zemlje i dovede do dodatnih troškova u mnogim oblastima, pa i u zdravstvu.\nNije lako predvideti kako odluka o izlasku Britanije iz EU može uticati na ekonomiju Evrope.\nŠto se tiče naše zemlje, ovaj događaj može ubrzati ili usporiti naše evrointegracije, pa je samim tim neizvesno da li ćemo od toga imati više koristi ili štete. „Bregzit“ može uticati i na promenu u načinu snabdevanja lekovima ili medicinskom opremom, ali i moguće promene u cenama. Mada se relativno mali broj naših ljudi leči u Velikoj Britaniji, možda će i tu doći do nekih promena.


Air India otvara liniju Goa-Moskva | Avio Press\nNacionalna avio-kompanija Indije planira da otvori novu liniju i to između Goe (GOI) i Moskve (SVO). Savezna država Goa je veoma popularno turističko odredište za Ruse koji tokom zimskih ali i letnjih meseci u velikom broju posećuju ovu destinaciju. Nova linija bi trebala da startuje 14. aprila a na njoj će saobraćati Boeing 787-8 sa 238 sedišta u ekonomskoj i 18 mesta u biznis klasi.\nMeđutim, Indija ne dozvoljava ulazak turista pa se još uvek ne zna da li će se realizovati ekspanzija ove avio-kompanije. Ulaz je dozvoljen putnicima koji rade ili studiraju u Indiji dok su turističke posete još uvek strogo zabranjene. Air India je pre nekoliko nedelja pokrenula redovne letove između Delhija i Moskve a nova ruta bi ojačala poziciju prevoznika na najvećem ruskom aerodromu.


Beranac R.S.(45) uhapšen je nakon što je policija u njegovom stanu pronašla 5.2 grama supstance za koju se sumnja da je heroin.\nKako su istakli iz policije, kuću osumnjičenog su pretresle juče oko 14 sati i 40 minuta, postupajući po operativnom podatku.\n“Tom prilikom, policijski službenici su kod R.S. pronašli i oduzeli manju kutiju u kojoj se nalazilo sedam pvc zamotuljaka sa sadržajem praškaste materije svijetlobraon boje za koju se sumnja da je opojna droga heroin, ukupne težine od oko 5,2 grama, kao i mobilni telefon marke `Samsung`”, objasnili su iz policije.\nO događaju je obaviješten državni tužilac u Višem državnom tužilaštvu u Bijelom Polju koji je naložio da se R.S. liši slobode i da mu se privede uz krivičnu prijavu zbog postojanja osnovane sumnje da je počinio krivično djelo neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljanje u promet opojnih droga.\nPronađena materija biće upućena u Forenzički centar radi vještačenja.(sjevercg.m)


Elon Musk navodno želi da monetizuje tvitove | PC Press\nElon Musk navodno želi da monetizuje tvitove\n3. maj 2022. 3. maj 2022. Nenad Gajic\nPrema izveštajima Reuters-a, Musk navodno planira da zameni generalnog direktora Twitter-a.\nMusk razmišlja o monetizaciji tvitova „koji sadrže važne informacije ili postaju viralni“ kao i da naplaćuje veb stranicama naknadu za citiranje ili korišćenje tvitova sa verifikovanih naloga. Takođe, on gleda na to da politika umerenosti bude „što je moguće slobodnija“.\nKada planirano preuzimanje Twittera od strane Elon-a Musk-a bude završeno, on bi mogao da unese neke promene u način korišćenja tvitova na veb stranicama i uslugama trećih strana.\nPrema izveštaju Reuters-a, Musk je izneo ideju o naplati korisnicima da koriste ili citiraju tvitove sa verifikovanih naloga. Ipak to nikoga ne bi sprečilo da jednostavno napravi snimak ekrana za određeni tvit i tako ga iskoristi.\nPročitajte i: Twitter će uskoro omogućiti upotrebu zamenica na profilima\nMusk je navodno izneo ideju o naplati za korišćenje tvitova, dok je obezbeđivao finansiranje otkupa od 44 milijarde dolara.\nMusk se obavezao da će uložiti 33,5 milijardi dolara, što će uključivati 21 milijardu dolara kapitala i 12,5 milijardi dolara maržnih zajmova nekih od njegovih deonica Tesle. za finansiranje transakcije. Prošle nedelje prodao je akcije u vrednosti od 8,5 milijardi dolara.\nTakođe, Musk je pomenuo i druge načine poboljšanja rezultata Twitter-a, ali se još uvek nije čvrsto obavezao na njih. Predložio je izmene usluge Twitter Blue kako bi bila usluga bila privlačnija potencijalnim pretplatnicima.\nUkidanje plate za direktore\nU razgovorima sa bankama, Musk je navodno ukazao na mogućnost otpuštanja radnika, ali se ne očekuje da će doneti čvrste odluke po tom pitanju sve dok zvanično ne preuzme kompaniju u privatno vlasništvo. Takođe, Musk je javno razmišljao o ukidanju plata za direktore odbora, što bi kompaniji uštedilo oko 3 miliona dolara godišnje.\nNovi vlasnik Twitter-a, ima planove da zameni izvršnog direktora Parag-a Agrawal-a, koji je preuzeo poziciju od Jack-a Dorsey-a u novembru. Očekuje se da će Agrawal ostati na čelu sve dok Musk ne završi potrebnu dokumentaciju.\nPrema izveštaju Reuters-a, Musk je predsedniku Twitter-a, Bret-u Taylor-u rekao da nije uveren u menadžment kompanije. Međutim, nije poznato više detalja o tome šta će Musk-ovo preuzimanje značiti za kompaniju i tako će ostati bar još neko vreme.\nTagovi: monetizacija, Musk, tvitovi, Twitter\n← Srčana komora na čipu\nWhatsApp uskoro dodaje reakcije i za statuse →


Poljska pita zašto je Evropska komisija zbog izbegličkih kvota tužila samo tri zemlje\nBeogradski glas (Beta) – Poljska vlada upozorila je, povodom saopštenja nezavisnog advokata Suda pravde Evropske unije da su Poljska, Češka i Madjarska prekršile evropske zakone kada nisu primale izbeglice po izglasanim kvotama 2015. i 2016. godine, da svoje obaveze po kvotama nije ispunila ni većina ostalih članica EU i da je diskriminacija što je Evropska komisija tužila samo ove tri nove članice.\n„Odluke o relokaciji nisu izvršene u potpunosti u većini zemalja članica, što potvrduje da je mehanizam relokacije predvidjen u njima pogrešan. EK je ipak tužila Sudu EU samo tri članice – Poljsku, Češku i Madjarsku. To izaziva sumnje u to da EK ravnopravno tretira zemlje članice“, saopštio je povodom nalaza nezavisnog advokata Suda EU, pred očekivanu presudu, portparol poljske vlade Pjotr Miler.\nMiler je naglasio da i nalaz nezavisnog advokata Eleonor Šarpston i eventualna ista takva presuda Suda neće za Poljsku imati nikakav značaj u praksi jer su odluke o relokaciji i izbegličkim kvotama prestale da važe u septembru 2017. godine i njihovo izvršenje više nije moguće.\n„Najvažniji cilj politike vlade jeste garantovanje bezbednosti našim gradjanima. Naše delovanje se rukovodilo interesima poljskih gradjana i odbranom od nekontrolisane migracije. Zahvaljujući oštrom stavu Poljske i Višegradske grupe cela EU je promenila pristup migracijskoj politici i odustala je od obavezne relokacije izbeglica“, kazao je portparol poljske vlade, javlja poljska televizija TVN24.\nŠarpston je u neobavezujućem mišljenju pred presudu, koje obično Sud EU uvažava u presudi a svakako je uzima u obzir, upozorila upravo da Poljska, Češka i Madjarska nisu mogle da se pozivaju na bezbednost svojih gradjana za to da ne primene neki usvojeni element legislative EU.\n„Pomenute zemlje članice ne mogu da se pozivaju na svoje obaveze u oblasti održavanja javnog reda i bezbednosti i da zbog toga odbiju da primene pravni akt EU sa kojim se ne slažu“, citira iz njenog nalaza TVN24.\nNezavisni advokat Suda pravde EU upozorila je da pristajanje na izbegličke kvote ne bi ugrozilo bezbednost u Poljskoj, Češkoj i Madjarskoj zato što su tokom celog procesa relokacije te zemlje i njihovi nadležni organi imali i mogućnost i pravo da provere izbeglice koje primaju i odbiju one koji bi mogli da predstavljaju potencijalnu opasnost po bezbednost.\n„Neizvršavanje tih odluka iz tog razloga što one u konkretnom slučaju mogu da budu negativno prihvaćene ili nepopularne jeste prvi korak pravcu rušenja društva oslonjenog na vladavinu prava“, naglasila je Eleonor Šarpston.\nČeški premijer Andrej Babiš saopštio je danas da će vlada proučiti nalaz ali da je on neobavezujući.\n„Stav nezavisnog advokata nije obavezujući, to je sveža stvar, Češka taj stav proučava i analizira. U svakom slučaju biće neophodno da se sačeka odluka suda koja je jedina obavezujuća“, saopštio je kratko češki premijer.\nOznakeizbeglice migranti Naslovna-centar Naslovna-traka Poljska\nŠef Trampove kampanje: Glupa odluka Tvitera je pokušaj da se ućutkaju konzervativci


bar porodilja uzrok smrti\nOBDUKCIJA ĆE POKAZATI ZBOG ČEGA JE PREMINULA PORODILJA IZ BARA 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.10.2021. / 18:33\nDanas popodne obavljena je ekshumacija tijela porodilje, koja je prošle sedmice preminula u Kliničkom centru Crne Gore, kako bi se, po nalogu tužilaštva, uradila obdukcija, saznaju "Vijesti" nezvanično.\nPorodilja A.H. (26) je preminula 20. oktobra u Kliničkom centru Crne Gore, dva dana nakon što se porodila u Opštoj bolnici Bar.\nKomisija za kontrolu kvaliteta rada Ministarstva zdravlja ranije je saopštila da će detaljno ispitati slučaj smrti porodilje A.H.\nZbog smrti porodilje 23. oktobra je ispred Opšte bolnice u Baru održan protest na kome su okupljeni građani i građanke zahtijevali da se ispita ovaj ali i svi sporni slučajevi, te da ljekari pokažu humanost - da znaju da se ophode prema pacijentima.\nIz Opšte bolnice Bar je ranije saopšteno da su neprimjerene i tendenciozne optužbe kojima su izloženi "zbog tužnog i za nas tragičnog događaja kakav je smrt pacijentkinje".\nTakođe, iz Opštine zahtijevaju da nezavisna stručna komisija utvrdi sve činjenice u vezi sa ovim slučajem i saopšti ih crnogorskoj javnosti, zaključuju Vijesti.


Poslovanje najvećih kompanija u Srbiji: Oporavak u senci rizika | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Poslovanje najvećih kompanija u Srbiji: Oporavak u senci rizika\nNašu zemlju su na listi 500 najuspešnijih preduzeća Centralno-istočne Evrope u 2017. predstavljale tri nove kompanije. Time je broj rangiranih preduzeća narastao na 10, od kojih je doduše samo šest zabeležilo rast profita, ali se očekuje da će njihova brojnost na listi u 2018. rasti paralelno sa oporavkom ekonomije. Ovo jesu ohrabrujuće vesti, ali još nije vreme za slavlje, kažu stručnjaci, jer Srbija, iako je poboljšala svoju poziciju na listi zemalja rizičnih za poslovanje, i dalje spada u visokorizične, što svakako nije privlačno potencijalnim inostranim investitorima, u koje se mi u velikoj meri uzdamo.\nPosle podužeg mršavog perioda, srpska ekonomija bi u 2018. trebalo da iskusi taj više puta najavljivani početak oporavka. Ove godine bi rast BDP-a trebalo da iznosi 3,2 odsto, pre svega zahvaljujući rastu privatne i javne potrošnje, tvrde analitičari Coface-a. Podizanje zarada u javnom i privatnom sektoru, ali i penzija za pet odsto, trebalo bi da se odrazi na veću potražnju za robom i uslugama, a samim tim i na poslovanje preduzeća na teritoriji Srbije.\nDodatni podsticaj potrošnji pružiće i pad nezaposlenosti koja bi, prema najavama zvaničnika, ove godine trebalo da se spusti ispod 12 odsto. Repubički zavod za statistiku je objavio da je zaposlenost trenutno na rekordnom nivou – iznosi 48,6 odsto od ukupne populacije. Ekonomisti međutim nisu saglasni oko uticaja zaposlenosti na rast ekonomije. Oni koji sumnjaju u zvanične podatke o rastu zapošljavanja ističu da je u periodu od 2012. do 2017. rast zaposlenosti iznosio 20 odsto ali se to nije primećivalo kroz ekonomske pokazatelje – BDP je tih godina često bio u padu, a ni potrošnja se nije isticala vanserijskim rastom. Drugi pak sugerišu da se zbog novih formi zapošljavanja (frilenserski rad, povremeni poslovi i sl.) i drugačijeg merenja produktivnosti rada ne mogu dovoditi u direktnu vezu stopa zaposlenosti i rast privrede. Međutim, dok ekonomisti sukobljavaju mišljenja po ovom pitanju, jedno je sigurno – zaposlenost nije jedini element uspeha bilo koje ekonomije, pa ni srpske.\nZato analitičari Coface-a navode još pozitivnih indikatora. Jedan od njih je očekivani rast kreditne aktivnosti, s obzirom na činjenicu da je sredinom aprila ove godine Narodna banka Srbije spustila referentnu kamatnu stopu na tri odsto. Ocenjuju da bi takav potez centralne banke mogao biti od koristi domaćim preduzećima koja posluju u otežanim uslovima zbog jake inostrane konkurencije i hronične nemogućnosti da se finansiraju po pristupačnim cenama.\nI proizvodni sektor bi trebalo da doprinese oporavku, bar sudeći prema podacima iz prve polovine ove godine kada je industrijska proizvodnja porasla za 3,7 odsto. U navedenom periodu izvoz iz Srbije je povećan za 8,5 odsto a uvoz za 12,7 odsto. Izvoz odoleva brojnim izazovima među kojima najveći predstavlja jak dinar, ali ipak ne uspeva da pristigne rast uvoza podstaknut rastom tražnje.\nPozitivna vest je da je 2017. godine posle čitave decenije rizik poslovanja u našoj zemlji spušten sa visoke ocene C na relativno visoku B. Da podsetimo, rizik se meri oznakama od A1 (veoma nizak) do E (ekstreman), a Srbija se našla negde u sredini sa ocenom B. Ista ocena data je i poslovnom ambijentu u našoj zemlji. Da još moramo raditi na unapređenju poslovanja pokazuje i podatak da je od 12 zemalja Srbija najgore rangirana po riziku od nesolventnosti preduzeća, sa 4,6 odsto potencijalno nesolventnih kompanija.\nČudesna sudbina Srbijagasa\nIako je na Coface CEE Top 500 listi dobila još tri predstavnika, te sada ima ukupno 10 velikih i jakih preduzeća, Srbija je i dalje na desetoj poziciji od 12 analiziranih zemalja. Od ranijih predstavnika na ovoj listi Mercator, Telekom i Srbijagas su izgubili nekoliko pozicija, dok je Delhaize očigledno bolje poslovao te se našao na četvrtom mestu odmah iza neprikosnovene trojke: EPS-a, NIS-a i Fiata. Novi igrači na listi su HBIS Grupa u čijem vlasništvu je Smederevska železara, kompanija Nelt i Tigar Tyres.\n“Neprikosnovena trojka” inače ne nosi taj epitet zbog izvanrednog i vizionarskog poslovanja, već zbog svoje veličine. Pomenute tri kompanije se, nažalost, ne mogu pohvaliti konstantnim rastom poslovanja. Tako je, recimo EPS, koji je već godinama na prvom mestu liste uspešnih preduzeća u Srbiji, u 2016. beležio pad profita od 20,3 odsto, a u 2017. od čak 61,1 odsto. S druge strane, NIS-u je pomogao oporavak cene nafte pa je ova kompanija, za razliku od prošlih, uglavnom negativnih rezultata, u 2017. povećala promet za 21,9 odsto a profit za značajnih 73,6 odsto. Treća u ovoj grupi neprikosnovenih je kompanija FCA Srbija koja već godinama beleži pad prometa ali i broja zaposlenih – u 2016. on se smanjio za 15,1 odsto a prošle godine za 16,6 odsto. Fiat je na kraju 2017. zapošljavao 2.364 osobe, što je otprilike za hiljadu manje nego pre pet godina.\nNajveći rast prometa u 2017. imali su HBIS Grupa (122,3 odsto) i Tigar Tyres (60,8 odsto), a profita Srbijagas (674,8 odsto) i Delhaize (238,3 odsto). Zanimljivo je da je pomenuti Srbijagas godinama poslovao u “debelom minusu” da bi sada njegov profit činio polovinu ukupnog dobitka javnih preduzeća u Srbiji. Za sada niko nema potpuno objašnjenje kako se ovo preduzeće tako naprasno, poput ptice iz egipatske mitologije, iz sopstvenog pepela vinulo nebu pod oblake.\nkompanije poslovanje srbija


Vesti 10.08.2015. - 15:56h Autor: Beta\nU ponoć su pobednički orkestri 55. Dragačevskog Sabora trubača u Guči označili kraj sedmodnevne trubačke manifestcije, a od danas predstoje analize šta se sve postiglo.\nOpšta je ocena da su svi, od organizatora do ugostitelja, više očekivali.\nTrubači Zapadne Srbije, koji su se takmičili na domaćem terenu i važili za favorite, nisu osvojili nijednu nagradu. Sva priznanja otišla su u južnu Srbiju: za najboljeg trubača proglašen je Saša Krstić iz Zagužanja, a nagrada publike Zlatna truba pripala je Bojanu Krstiću iz Vladičinog Hana.\nNenad Mladenović iz Vranja i njegov orkestar poneli su titulu najboljeg, a nagrada za najizvornije muziciranje pripala je orkestru "Barka" iz Knjaževca. Predsednik stručnog žirija i majstor trube Veljko Ostojić rekao je da su trubači iz zapadne Srbije bili "ispod realnog nivoa".\nFoto: Beta / Mirko Vuković\nOrganizator je najavljivao oko pola miliona posetilaca, a danas i sami priznaju da je broj gostiju bio daleko ispod očekivanja. Najava da će se ovoga puta slušati samo trubačka muzika nije poštovana, zbog čega je reagovala grupa posetilaca iz Nemačke i neplanirano došla na konferenciju za novinare, rekavši da su razočarani.\n"Od elektro muzike nisu mogli da se čuju trubači, a mi smo zbog njih došli u Guču i to je veliki propust", rekla je Snežana Knofer iz Brlina.\nDirektor Centra za kulturu Zoran Vučićević složio se sa ovom ocenom, objasnivši da nije bilo "toliko inspektora koji bi sve kontrolisali". Ugostitelji kažu da su mnogo više očekivali posetilaca i da neće moći da pokriju sopstvene troškove, iako su cene ostale na prošlogodišnjem nivou.\nTokom sedam dana nije zebeležen nikakav veći prekršaj, a vozači su pokazali punu odgovornost na putevima uz svestran rad saobraćajne policije.\nSabor trubačaGučaZavršenIspod očekivanja


Pajić: Šabac uz svoj klub, Ramadani ne preuzima Mačvu\nTanjug 20. decembra 2020. 14:39\nŠABAC – Gradonačelnik Šapca Aleksandar Pajić demantovao je informacije da će Fali Ramadani preuzeti šabački fudbalski klub Mačva, koje su danas preneli pojedini beogradski mediji.\nKako se navodi u saopštenju gradonačelnika Šapca koje je dostavljeno medijima, ovakve dezinformacije i neproverene vesti mogu da proizvedu ogromnu štetu klubu sa tradicijom, naruše njegov ugled stican duže od jednog veka, ali i proizvedu nesagledive posledice.\n„Sve što je navedeno apsolutno je netačno. Predstavnici grada Šapca, niti vode, niti su vodili pregovore sa Falijem Ramadanijem, kao ni njegovim saradnicima. Šabački kluba sa tradicijom grad će snažno podržati, privrednici ovog grada i svi Šapčani koju su emotivno vezani za njega i neće dozvoliti da o njegovoj sudbini odlučuju kompromitovani menadžeri sa sumnjivom reputacijom. Iznošenje ovakvih dezinformacija nanosi štetu gradu Šapcu i Republici Srbiji“, rekao je Pajić.\nKako se ističe, „ne želeći da se ulazi u razloge zbog kojih je tekst objavljen bez poštovanja principa struke i izjava obe strane, gradonačelnik Pajić je je rekao da je Gradska uprava grada Šapca otvorena za sve informacije i izjave oko budućnosti FK Mačva, te nema razloga da se novinari pozivaju na “dobro upućene aktere” već na proverene izvore koji ne skrijavu informacije od javnosti“.\nDodaje se da je navode o preuzimanju kluba od strane Ramadanija demantovala i uprava FK Mačva.


Emiraćani zainteresovani za saradnju sa "Budimkom"\nPredstavnici kompanije "Al.Rawaved" iz Abu Dabija zainteresovani su za saradnju sa fabrikom "Budimka" u restrukturiranju, izjavio je danas Tanjugu direktor te požeške fabrike, Đorđe Stevanović.\nPrema njegovim rečima, Emiraćani su posetili fabriku i obišli pogone preduzeća kako bi se upoznali sa prerađivačkim i proizvodnim kapacitetima.\n- Sa predstavnicima kompanije iz Abu Dabija, koji su uzeli biznis plan, dolazili su i nadležni iz Ministarstva finansija, međutim, još nije sklopljen bilo kakav ugovor - naveo je Stevanović i kazao kako očekuje da će u budućem periodu biti postignut dogovor o strateškom partnerstvu.\nMeđutim, kao jedan od velikih problema on navodi neefikasnost administracije i odsustvo saradnje sa državom.\n- U februaru smo podneli zahtev za izlazak iz postupka restrukturiranja, imajući u vidu činjenicu da je počeo oporavak "Budimke" - istakao je on.\nFabrika je, kako kaže, pozitivno poslovala u prethodne tri godine, a sve proizvodne linije, osim za preradu mesa, su osposobljene.\n- Sa nemačkom kompanijom ugovorili smo izvoz pekmeza u vrednosti od milion evra samo za ovu godinu - rekao je Stevanović, dodajući da ovo požeško preduzeće proizvode plasira i na tržištima Belgije, Poljske, Holandije, Austrije, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Crne Gore i Kosova i Metohije.\nOsim prerade i proizvodnje, "Budimka" se jednim delom bavi i primarnom poljoprivrednom proizvodnjom.\n- Pre dve godine na našem imanju zasadili smo oko 10 hektara jabuke, a poseban akcenat stavili smo na zdrav sadni materijal i sortiment koji smo prilagodili mikroklimatskim uslovima - navodi Stevanović.\n"Budimka" je osnovana krajem četrdesetih godina prošlog veka. Razvijala se sve do 1990. godine kada počinju problemi koji su, kako se verovalo, završeni 2008. godine privatizacijom, koja je, međutim, raskinuta 2010. Fabrika ima 120 radnika, a bavi se proizvodnjom marmelada, džemova, sokova i povrća.\n"Mercedes" sve bliži dogovoru sa FAP-om\nPrvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić najavio je danas da će u novembru biti otvorena velika "Bosch" fabrika u Šimanovcima, u kojoj će biti zaposleno 600 ljudi i da je "Mercedes" sve bliži dogovoru sa FAP-om.\nVučić je rekao da bi, ako se ostvari saradnja sa "Mercedosom", to bila izuzetno dobra vest za državu, jer FAP "drži" ceo jugozapad Srbije.\nOn je naveo da bi to bilo rešenje koje zavređuje Nobelovu nagradu - da neko reši problem FAP-a i "14. oktobra".\n- Time ćemo se baviti pre svega i to će za nas biti prioritet - rekao je Vučić, koji je dodao da će se nastaviti razgovori i sa kompanijom "Mubadala".\n"Imlek" objavio odličan poslovni rezultat za prvih šest meseci 2013.\nNajveća domaća mlekarska grupacija "Imlek" objavila je konsolidovane rezultate poslovanja za prvih šest meseci tekuće godine tokom kojih je zabeležen osetan rast realizacije i dobiti.\nPomenuti finansijski izveštaji nastali su konsolidacijom rezultata matične kompanije i zavisnih preduzeća: "Imlek Boka", "IMB Mlekara Bitola", "East Milk", banjalučke "Mljekare", "Mlijekoprodukta", holandskog "Balkan Dairy Products BV" i hrvatske "Mljekare Sinj".\nKonsolidovani poslovni prihod "Imleka" porastao je u periodu januar-jun sa prošlogodišnjih 13,4 milijardi na 18,8 milijarde dinara. Konsolidovani poslovni dobitak skočio je čak 60% na 2,4 milijarde dinara, dok je neto rezultat dosegao enormnih 1,8 milijardi dinara.\nAkcije "Imleka" okončale su današnje trgovanje na nivou od 2.810 dinara što odgovara tržišnoj kapitalizaciji kompanije od 22,6 milijardi dinara (198,2 mil EUR).\nStranci će u Srbiji 2017. godine moći da postanu vlasnici poljoprivrednog zemljišta\nSporazumom o stabilizaciji i pridruživanju - SSP (član 63, tačka 2), koji je stupio na snagu 1. septembra, kada je Srbija stekla status pridružene članice Evropske unije, predviđen je rok od četiri godine za izmene Zakona o poljoprivrednom zemljištu, kojim bi se stranim građanima i kompanijama omogućilo da kupuju naše oranice. Preciznije rečeno, "odbrojavanje" je počelo 18. juna, odnosno u trenutku kad je i poslednja članica EU, a to je Litvanija, ratifikovala SSP.\nTo je loša vest za nas jer je Srbija jedina država koja će, ukoliko Brisel ne pristane na reviziju dogovora postignutog 2008. godine, svoje zemljište prodavati strancima pre ulaska u EU. Stručnjaci su uvereni da je time otvorena Pandorina kutija i izražavaju, čini se, opravdani strah da će dobro od opšteg značaja prodavati u bescenje stranim investitorima, koji bi za hektar oranica na severu Italije morali da izdvoje oko 50.000 EUR, a u Holandiji i Danskoj i do 70.000 EUR. Pitanje koja se, nekako logično, nameće glasi da li je realno očekivati reviziju prihvaćenih obaveza koje su rezultat očigledno loše procene da bi Srbija već 2016. godine mogla da postane deo evropske porodice.\n- Svi mi koji se bavimo ovom strukom zalažemo se za reviziju tog dogovora, a sudeći prema izjavi Danila Golubovića, državnog sekretara u Ministarstvu poljoprivrede, i predstavnici vlasti razmišljaju u tom pravcu i najverovatnije će tražiti da se ta obaveza primenjuje tek osam godina po ulasku Srbije u EU. I mada Brisel nije baš "raspoložen" za bilo kakve revizije, svi moraju biti svesni činjenica da je Srbija u nepovoljnijoj poziciji u odnosu na druge države, članice EU, s obzirom na to da bi se već 2017. suočila sa kupcima iz Evrope. Treba imati u vidu i to da, pravno gledano, Sporazum ima veću snagu od Ustava, što znači da nam nameće obavezu da promenimo ne samo Zakon o poljoprivrednom zemljištu, već i onaj deo Ustava u kojem se konstatuje da je zabranjena prodaja zemljišta strancima - ističe za "Danas" Milan Prostran, savetnik predsednika Privredne komore Srbije.\nUz opasku da su Mađari na vreme uvideli da su napravili grešku pa sada država poljoprivrednicima nudi povoljne kredite kako bi od stranaca otkupili prodatu zemlju, Vojislav Malešev, poljoprivrednik iz Kaća, kaže za "Danas" da naši političari još nisu shvatili da je poljoprivredno zemljište neobnovljivi prirodni resurs koji ne treba prodavati strancima.\n- Ako prodamo rudno bogatstvo, izvore vode i poljoprivredno zemljište, onda možemo da pakujemo kofere i da se selimo iz zemlje. Mislim da je i ova priča sa "Al Dahrom" pokazala svu neozbiljnost pristupa tom prirodnom resursu. Nezvanično kruže priče da investitor iz Ujedinjenih Arapskih Emirata kome je, bez tendera, ponuđeno u zakup 25.000 hektara oranica, nije spreman da plati više od 8.000 EUR po hektaru. Poređenja radi, mi u Vojvodini jutro zemlje plaćamo 8.000 EUR, odnosno oko 13.000 EUR po hektaru. Naš hendikep je i to što ne možemo da kupimo veći kompleks oranica, već samo manje parcele, niti možemo da se takmičimo sa nelojalnom konkurencijom, odnosno sa ljudima koji su novac zaradili na ko zna koji način. Uveren sam, takođe, da bi trebalo dati šansu pre svega mladim poljoprivrednicima da dođu do zemlje, jer je srpska poljoprivreda preživela zahvaljujući upravo leđima sinova seljaka - tvrdi Malešev.\nKad je reč o prodaji poljoprivrednog zemljišta, propisi su najrigorozniji u Mađarskoj, koja ne dozvoljava strancima da postanu vlasnici poljoprivrednog zemljišta. Slična je praksa i u Poljskoj, koja se izborila za poziciju da 12 godina posle sticanja statusa punopravnog člana EU ne mora da prodaje poljoprivredno zemljište čak ni kupcima sa jedinstvenog privrednog područja EU. Slovenci nisu tražila zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima, ali su nametnuli niz ograničenja koja otežavaju kupcima koji nisu građani Slovenije da dođu u posed zemljišta. Uprkos tome, nekoliko stotina poseda, uglavnom u brdsko-planinskom području, dobilo je nove vlasnike iz Irske, dok je hektar najkvalitetnijih oranica u Pomurju prodavan po ceni od 25.000 EUR. Novoprimljena članica Hrvatska ima na raspolaganju sedam godina da "razmisli" pod kojim uslovima će strancima ponuditi plodne oranice.\nDoduše, i Srbija je postavila neka ograničenja kad je reč o trgovanju zemljištem, s obzirom na to da slobodnom prodajom ne bi bile obuhvaćene oranice u državnom vlasništvu, već samo one u posedu seljaka, kompanija i zadruga. Ali, slaba je to uteha ako se zna da je u privatnom vlasništvu više od 80% od ukupno oko pet miliona hektara obradivih površina. Pred Vladom Srbije je, dakle, još jedan ozbiljan zadatak - treba da se izbori za rešenje koje bi odložilo primenu dela Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji se odnosi na prodaju zemljišta strancima pre ulaska u EU. Nadu u pozitivan ishod podgreva i činjenica da je mađarski parlament usvojio amandman na Ustav kojim se strancima zabranjuje kupovina poljoprivrednog zemljišta. I ne samo to - čak 87% Mađara, na referendumu se izjasnilo protiv prodaje. Ne hajući mnogo za ne baš blagonaklon stav Brisela u vezi s tim pitanjem.\n- Ja se zalažem za reviziju dogovora, ako ne pre, a ono kad krenemo u pregovore o članstvu u EU. Jer, ne sme se nijednog trenutka smetnuti s uma činjenica da se država koja dopusti prodaju resursa automatski suočava i sa gubitkom suvereniteta nad tim delom zemlje. A koliko je ovaj resor važan, govori i podatak da je u trenutku kad su pregovori s Briselom okončani hektar zemljišta u Vojvodini vredeo ne više od 2.000 do 3.000 EUR, a danas se cena kreće i do 17.000 EUR. Dakle, trebalo bi iskoristiti sve instrumente i argumente, pa i onaj da je u trenutku pregovora izgledalo da će Srbija ući u EU 2016. godine, kako bi se došlo do povoljnijeg rešenja za nas - tvrdi Milan Prostran, savetnik predsednika Privredne komore Srbije.\n- Naš zahtev je da se rok za prodaju zemljišta strancima prolongira za deset godina od ulaska Srbije u Evropsku uniju a to vreme iskoristi za stvaranje uslova da domaći poljoprivrednici finansijski ojačaju kako bi mogli, ravnopravno s drugim kupcima, da učestvuju u trgovanju zemljištem. To, između ostalog, znači subvencionisanje kamata na kredite, kao i na investicije, zatim mogućnost kupovine zemljišta na 20 godina sa godišnjom kamatom od dva, a ne od osam odsto koja se sada nudi, ali i bespovratna sredstva jer nije dovoljno samo imati zemljište već ga treba i kvalitetno obraditi - komentariše za "Danas" Vojislav Malešev, poljoprivrednik iz Kaća.


Ljekari iz Srbije: Šešeljevo zdravstveno stanje kritično\nZdravstveno stanje lidera radikala Vojislava Šešelja, koji je imao operaciju na srcu, toliko je pogoršano da je čudo kako je sada živ, tvrdi ljekarski tim koji je pregledao lidera radikala krajem januara u Hagu.\n"Problemi su toliko narasli da on, da bi spasao život, mora da izađe na slobodu da se leči u adekvatnim uslovima, ciljanim lečenjem van zatvorskog ambijenta", rekao je šef ljekarskog tima Milovan Bojić na konferenciji za novinare u sjedištu Srpske radikalne stranke u Zemunu.\nNa konferenciji je predstavljen izvještaj tima ljekara koji je pregledao Šešelja u Haškom tribunalu 26. i 27. januara, kojim je potvrđeno da je lider radikala vitalno ugrožen i da je to posljedica neadekvatne dijagnostike i neadekvatnog liječenja.\n"Nabrojali smo tačno od čega Šešelj boluje, sistematizovali rezultate njegovog dosadašnjeg lečenja, ali i propuste u lečenju. Njegovo zdravstveno stanje ugrožava uznapredovala srčana slabost koja se ne može zaustaviti, već eventualno samo usporiti, kao i plućne komplikacije", rekao je Bojić.\nOn je naveo da zdravstveno stanje Šešelja, do mogućeg fatalnog ishoda, posebno ugrožava to što se lider radikala hospitalizuje u različitim bolnicama kod različitih doktora koji nemaju pravilan uvid u njegovo zdravlje. Bojić je rekao da je "posljednji kardiološki skrining bio 2006. godine i da od tada ništa nije rađeno".\nKompletan izvještaj je od danas dostupan javnosti, a potpisala su ga sva četiri ljekara iz tima - Milovan Bojić, Zora Naumović, Miodrag Vukčević i Paja Momčilov.


Demokrate odgovorili URI: CG treba vlada u interesu građana\nTanjug 6. oktobra 2021. 12:49\nPODGORICA – U Vladi Crne Gore počeo je drugi krug konsultacija premijera Zdravka Krivokapića sa predstavnicima stranaka parlamentarne većine o rekonstrukciji vlade, a GP URA Dritana Abazovića i dalje insistira da rekonstruisana vlada bude bez političara.\nPoslanik tog pokreta, čiji predsednik je jedini političar u aktuelnoj vladi, Miloš Konatar uoči početka sastanka ponovio je stav URE da bi rekonstruisana vlada trebalo da ostane isključivo ekspertska i nestranačka.\nUsledio je odgovor Demokratske Crne Gore Alekse Bečića s porukom da se od današnjeg sastanka očekuje da prevladaju interesi građana, a ne apsurdna logika da jedini koji imaju svoja mesta u vladi kažu da je to nestranačka vlada\nPritom se, kažu, optužuje 38 poslanika, koji nemaju ni jedno mesto u vladi da se bore za fotelje.\n„Ako neko ima skrivene ambicije oko predsednika vlade, ima vremena za pripreme do izbora 2024. godine, jer se znaju demokratski principi i koliko je koji nosilac dobio podrške na izborima 30. avgusta prošle godine“, navedeno je u saopštenju poslanika Demokrata Vladimira Martinovića.\nOn je naveo da građani opredeljuju ko će vršiti koju državnu funkciju, a ne trikovi i prečice, poput trika oko tužilačkih zakona i Tužilačkog Saveta.\n„anas se borimo za principe: ili potpuno nestranačka vlada ili stručnjaci bez diskriminacije u vladi“, naveo je Martinović, preneli su podgorički mediji.


Ambasadorica Bosne i Hercegovine u Izraelu Jelena Rajaković razgovarala sa predstavnicima Svjetskog jevrejskog kongresa\nAmbasadorica Bosne i Hercegovine u Izraelu Jelena Rajaković sastala se 7. juna 2018. godine u prostorijama Ambasade BiH u Tel Avivu sa predsjednikom Svjetskog jevrejskog kongresa Lorensom Vajnbaumom, izvršnim direktorom Kongresa Gilom Segalom i članom distributivnog komiteta Kongresa Ejalom Ravivom. Sastanku je prisustvovao i počasni konzul BiH u Izraelu Aleksandar Nikolić.\nRazgovor je vođen o mogućnostima institucionalne saradnje između BiH i Izraela u različitim oblastima, a predsjednik Svjetskog jevrejskog kongresa je iskazao spremnost da SJK pomogne privrednim subjektima iz BiH da ostvare saradnju unutar međunarodnih privrednih asocijacija Izraela. Kako je Vajnbaum istakao, konkretna pomoć prema prioritetima Bosne i Hercegovine znači i pomoć jevrejskoj zajednici u njoj.\nAmbasadorica Rajaković je istakla da dobri odnosi Izraela i BiH opravdano zahtijevaju angažovanje izraelskih ustanova koje se bave međunarodnom saradnjom pri uključivanju BiH u privredne projekte koje Izrael već ima sa drugim zemljama zapadnog Balkana. Ona je istakla i ravnopravan položaj jevrejske zajednice BiH, kao i značaj kulturnog naslijeđa Jevreja BiH u društvenom i ekonomskom životu zemlje.\nImajući u vidu zastupljenost poslaničkih klubova Kneseta u Izvršnom odboru Svjetskog jevrejskog kongresa, počasni konzul Nikolić istakao je potrebu formiranja parlamentarne grupe prijateljstva izraelskog Kneseta za saradnju sa BiH.\nPredstavnici Svjetskog jevrejskog kongresa, zaključili su da su BiH i Izrael intenzivirali i unaprijedili saradnju u zadnje vrijeme, naglasili da Kongres ima snažne veze sa Jevrejskom zajednicom BiH i dobre odnose sa predsjednikom zajednice Jakovom Fincijem i potpredsjednikom Jevrejske opštine Doboj Dariom Atijasom.


Javna preduzeća rupe bez dna | Unija Poslodavaca\nJavna preduzeća rupe bez dna\nUnija poslodavaca Srbije upozorava da privatni sektor više ne može da pokriva nagomilane gubitke javnih preduzeća.\nJedno od glavnih obećanja u protekloj predizbornoj kampanji bilo je i departizacija i uvođenje profesionalnog upravljanja u republička i lokalna javna preduzeća. Bez ovih promena u rukovođenju javnim preduzećima i dalje će njihovi gubici biti pokrivani iz budžeta Republike Srbije, od poreskih i drugih prihoda ubranih iz privatnog sektora. Ovako će se nastaviti višedecenijski paradoks da oni koji zdravo privređuju finansiraju rad gubitaša.\nNestručno vođenje javnih preduzeća i nagomilavanje gubitaka, uprkos monopolima koje imaju, dovelo je do toga da je 45% njihove tržišne vrednosti pojedeno proteklih deset godina. Korupcija u procesu javnih nabavki, oprema, alati, tehnologije i novčana sredstva koja neprestano cure obeležja su poslovanja ovih preduzeća, sem retkih izuzetaka. Do sada su ova i druga državna preduzeća prvenstveno služila za uhlebljavanje partijskih kadrova i nepotizam. Jedno istraživanje pokazalo je da u 570 lokalnih i republičkih javnih preduzeća postoji ukupno 8242 direktora, pomoćnika, zamenika i savetnika direktora i drugih rukovodilaca. Njihove prosečne plate su preko 70000 dinara, a na najvišim funkcijama više i od 120, 150 i 200 hiljada dinara. Samo bruto zarade ovih nameštenika iznose približno 11423412000 dinara ili preko 106 miliona evra godišnje (bez amortizacije službenih automobila, goriva, toplih obroka, regresa, bonusa, troškova reprezentacije, dodatnih beneficija…). Računica pokazuje da bi za Srbiju (državni budžet) bilo isplativije da za isti novac angažuje 570 vrhunskih menadžera iz inostranstva sa mesečnim neto platama od 10000 evra, pod uslovom da se efikasnim upravljanjem ova preduzeća izvedu iz gubitaka. Na ovaj način bi se uštedelo i više od polovine novca koji se godišnje istopi na korupciji u javnim nabavkama (prosečno 900 miliona evra godišnje).\nIdeja da se direktori javnih preduzeća i preostali rukovodeći kadar biraju na javnim konkursima naišla je na široko odobravanje u privredi, jer su kvalitetni pojedinci na upravljačkim mestima jedina garancija da će poslovanje ovih preduzeća biti ako ne u plusu, a ono bar na „knjigovodstvenoj nuli“. Samo od novca ušteđeng na javnim nabavkama može se formirati Razvojna banka Srbije i ta preko potrebna sredstva uložiti u razvoj perspektivnih privrednih grana. Dok suša u Srbiji, u nedostatku dobro održavanih sistema za navodnjavanje, desetkuje prinose na oranicama, dok domaći proizvođači nemaju sredstava da finansiraju ulaz svojih proizvoda u velike svetske trgovinske lance, dok nedostaje novca za ulaganje u infrastrukturu i oživljavanje banjskog i zdravstvenog turizma, stotine miliona evra godišnje odlazi u nepovrat za saniranje gubitaka javnih preduzeća.\nZbog svega navedenog, privrednici apeluju na vladajuće strukture da izvrše obećanu departizaciju i depolitizaciju javnih predueća.\nJavna preduzeća rupe bez dna2012-09-042015-11-03http://www.poslodavci.rs/wp-content/uploads/2015/07/logo.pngUnija Poslodavacahttp://www.poslodavci.rs/wp-content/uploads/2015/07/logo.png200px200px


Započete investicije se nastavljaju, obnova fasada čeka bolje dane | (Vesti - 14. 05. 2020) Subotica.com\n14.05.2020. u 16:00h\nSubotica će, početkom avgusta ove godine dobiti modernu parternu fontanu na mestu nekadašnje Zelene fontane, koja zbog velikog oticanja vode skoro deceniju nije bila u funkciji. Radovi su počeli početkom februara, a prema planu koštaće 147.614.546 dinara sa PDV-om. U zgradi Narodnog pozorišta odvija se VIII-1 faza koja obuhvata ugradnju scenske tehnike – mehanike, kao i zanatsko-građevinski radove a njena vrednost je 597 miliona dinara.\n- Bilo je problema u izvođenju radova tokom vanrednog stanja, najviše zbog nabavke materijala, ali što se tiče Zelene fontane ona će biti urađena i pre roka - najavio je medijima gradonačelnik Bogdan Laban. – Sa projektima izgradnje Akva parka i velnes centra na Paliću i rekonstrukcijom i adaptacijom zgrade Narodnog pozorišta doći će do pomeranja rokova izgradnje, a trenutno ne možemo da preciziramo koliko. Rekli smo da će velnes centar biti završen do kraja leta, ali to nije moguće zbog problema na koje smo nailazili tokom epidemije, ali će on sigurno biti završen do kraja godine. Izgradnja Narodnog pozorišta će biti završena iza nove godine, najverovatnije tokom prve polovine iduće godine. Faza koja se radi nije mogla da bude završena u predviđenom roku, i kada ona bude pri kraju krenućemo sa javnom nabavkom za pretposlednju fazu, a zajedno sa republikom i pokrajinom uradićemo taj posao do kraja, na veliko zadovoljstvo svih građana.\nProjekat kompletne rekonstrukcije Opšte bolnice, koji podrazumeva obnovu čak 17 objekata i kompletan krug ove zdravstvene ustanove je spreman. Projekat podrazumeva 35.000 kvadrata bolničkog i šest hektara dvorišnog prostora, sa saobraćajnicama, vodovodnom i kanalizacionom mrežom, tertermoenergetskim postrojenjem a u njegovu realizaciju biće uloženo oko 30 miliona evra koje će finansirati Kancelarija za javna ulaganja Republike Srbije.\n- Projekat je završen i naša bolnica je jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije i prva će krenuti sa rekonstrukcijom, dogradnjom i izgradnjom novih objekata. Obezbeđena su sredstva a fokus Vlade Srbije je da se prioritet da zdravstvenim objektima a sada smo videli da kada imate kvalitetan zdravstveni sistem možete da se izborite i sa ovakvom epidemijom, i to na kvalitetan način – ističe gradonačelnik.\nOno što će, pak, morati da sačeka je obnova fasada na zgradama u centru grada. Da bi ceo centar grada dobio novi izgled, ove godine planirano je i uređenje fasada objekata koj okružuju zgradu Narodnog pozorišta – zgrada u Branislava Nušića 2 (zgrada Ravela), Korzo 4 i Trg Republike 2. Za tu namenu trebalo je izdvojiti 250 miliona dinara, od čeka bi 200 miliona došlo iz Uprave za kapitalna ulaganja Vlade Vojvodine a 50 iz gradskog budžeta. Rebalansom pokrajinskog budžeta, koji je umanjen za 4.2 milijarde dinara, odnosno 5.4 procenata, odlučeno je da se ove godine odustane od finansiranja ove investicije.\n- Projekat uređenja fasada će sačekati jedno vreme, da izađemo iz ove situacije i da sagledamo sve okolnosti – rekao je gradonačelnik.


Todorić pušten da se brani sa slobode: Ovo je pobeda, gradjanin sam Engleske – NovostiDana.rs\nTodorić pušten da se brani sa slobode: Ovo je pobeda, gradjanin sam Engleske\nOsnivač posrnulog hrvatskog koncerna Agrokor Ivica Todorić pušten je danas da se brani sa slobode, uz kauciju koja ne prelazi 100 hiljada funti, saznaje televizija N1.\nU advokatskoj kancelariji Tomanović, koja je jedna od advokatskih kancelarija koje zastupaju Ivicu Todorića, N1 je dobio potvrdu da se Todorić dobrovoljno odazvao pozivu engleskih pravosudnih organa i da je dao izjavu povodom procesa koji se protiv njega vodi u Hrvatskoj i povodom evropskog naloga za hapšenje koji je izdala Hrvatska.\nTodorić je izjavu dao u prisustvu svog engleskog advokata Timotija Otija, javio je N1.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Hrvatske potvrdilo je ranije danas da je Todorić uhapšen u Londonu.\n„Hrvatska policija primila je obaveštenje da je Ivica Todorić (1951) u 9.04 po lokalnom vremenu pozvan u Čaring kros policijsku stanicu u Londonu gde je i uhapšen po evropskom nalogu za hapšenje koji je po nalogu Županijskog državnog tužilaštva Zagreb raspisala hrvatska policija“, saopštio je MUP.\nStamatović: Zaustaviti trend odlaska mladih i stručnih iz Srbije


Uvećan profit Volkswagena u 2014. godini za 21 posto – Haber.ba\nUvećan profit Volkswagena u 2014. godini za 21 posto\nProfit poslije oporezivanja njemačkog proizvođača automobila Folksvagena uvećan je prošle godine za 21 odsto, na 11,1 milijardi evra, zbog čega je kompanija predložila povećanje iznosa dividendi za akcionare.\n“Uprkos teškom ekonomskom okruženju, ostvarili smo naše ciljeve u 2014. godini”, navodi se u saopštenju izvršnog direktora kompanije, Martina Vinterkorna, a prenosi agencija AP, pišu “Nezavisne“.\nPrihodi od prodaje su u 2014. godini porasli 2,8 odsto, na 202,5 milijardi evra, zbog čega je kompanija najavila da će podići iznos dividende na 4,80 evra po akciji sa 4,0 evra iz 2013. godine.\nZa ovu godinu, Folksvagen prognozira da će se zadržati izazovno tržišno okruženje, ali i da će prodaja porasti za bar četiri odsto, zavisno od ekonomskih uslova.\nFolksvagen je, takođe, upozorio da ekonomski trendovi u Latinskoj Americi i istočnoj Evropi mogu naštetiti poslovanju kompanije u segmentu komercijalnih vozila.


Bekrić: "Uspeh iz Moskve tek dobija na veličini" - Sportske.net\nBekrić: "Uspeh iz Moskve tek dobija na veličini"\nAtletski reprezentativac Srbije Emir Bekrić rekao je da ljudi u Srbiji tek sad postaju svesni uspeha sa Svetskog prvenstva u Moskvi.\nOsvajač bronzane medalje na SP u Moskvi smatra da ljudi u Srbiji tek sa ove vremenske distance uspevaju da hvate kakav su uspeh srpski atletičari napravili u glavnom gradu Rusije.\n"Tek sad ljudi postaju svesni šta smo uradili. Imamo dve medalje, to je fenomenalan uspeh i tek sad prolazi šok. Tek sad počinjemo da se radujemo", rekao je Bekrić na proslavi njegove bronzane medalje, koju mu je u Beogradu priredio njegov klub, Partizan.\nBekrić je osvojio bronzanu medalju u trci na 400 metara s preponama, a do trećeg mesta je došao sjajnom završnicom. Nedugo potom, bronzanu medalju u skoku u dalj osvojila je Ivana španović.\n"Fenomenalan je osećaj trčati pored takvih veličina. Možda je dobro što sam trčao u osmoj stazi. Zabrine se čovek kad ih vidi. Bilo mi je uglavi samo, beži, trči svoju trku i ne okreći se. Radujem se novim trkama sa njima", rekao je Bekrić.\nAtletičaru i njegovom treneru Mirjani Stojanović, Sportsko društvo Partizan dodelilo je nagradu u iznosu od 350.000 dinara koju im je uručio generalni sekretar društva Milan Obućina.\nOn je najavio da će fudbalski klub Partizan nagraditi Bekrića, ali da to nije mogao da uradi večeras jer je tek danas doputovao sa "neuspešnog izleta" u Evropu.\nProslavi je prisustvovalo oko 100 zvanica.


20 May 2020, 13:42 Požarevac SAT TV Tatijana Spasojević\nU MESNOJ ZAJEDNICI BRADARAC DANAS JE SVEČANO OTVOREN MALOPRODAJNI OBJEKAT KOMPANIJE STYLINE KOJA PRIPADA ASOCIJACIJI DOMAĆIH MALOPRODAJNIH TRGOVAČKIH LANACA\nU cilju poboljšanja opšteg kvaliteta života meštana mesne zajednice Bradarac ali i drugih mesnih zajednica u ovom kraju otvoren je novi maloprodajni objekat kompanije Styline koja je članica asocijacije domaćih trgovačkih maloprodajnih lanaca osnovana početkom 2011. godine koja objedinjuje 13 trgovačkih preduzeća sa preko 650 maloprodajnih objekata na celoj teritoriji Republike Srbije.\nOvaj objekat je otvoren uz podršku lokalne samouprave grada Požarevca kao i zalaganje predstavnika ove mesne zajednice a sve u cilju podizanja kvaliteta života meštana mesne zajednice Bradarac.\nDirektor kompanije Styline, Željko Kranjčević zahvalio se na izuzetnoj podršci svih meštana i predstavnika lokalne samouprave i na velikom zalaganju dase objekat što pre osposobi i otvori na zadovoljstvo svih.\nUdruženje domaćih tgovačkih lanaca je nastalo kako iz potrebe objedinjene nabavke tako iz potrebe strateškog povezivanja pre svega sa domaćim proizvođačima koji razumeju značaj razvoja regionalnih maloprodaja.\nOsnovni ciljevi osnivanja DTL su uspostavljanje fer i partnerskih odnosa sa dobavljačima, razvoj sopstvene robne marke, zajednički uvoz, jedinstveni marketinški nastup i povoljne cene a pre svega širenje i podsticanje domaće proizvodnje ističe Kranjčević.\nTreća onlajn konferencija "Biznis u izazovnim vremenima" daje odgovor na pitanje mogu li banke finansijski da isprate program…


Izvor: SrbijaDanas.com, 28.Apr.2019, 19:47\nAko još uvek niste čuli za En Kolter, onda je pravo vreme da se to desi sada, jer u protivnom propuštate odličnu zabavu koja dolazi sa krajnje desnice američkih konzervativaca.\nOva mršava plavuša je, najkraće rečeno, američka verzija Šešelja. Napisala je gomilu knjiga sa uvrnutim naslovima, baš poput Šešelja, a vrlo je vešta u televizijskim debatama gde redovno svojim sagovornicima zapušava usta najbrutalnijim teorijama i konstatacijama, pritom ne menjajući izraz >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << lica ni za trenutak.\nPodržava Trampa od početka, čak je i napisala knjigu "U Trampa verujemo" (parafraza rečenice sa dolarskih novčanica U Boga verujemo), u kojoj je, između ostalog, napisala: "Tramp je kao šekspirijanska 'luda': deluje da je grub zato što govori istinu".\nOva konstatacija je ništa prema njenim drugim stavovima na razne teme, od kojih su većina kontroverzne, poput one da je neophodno da držanje oružja ostane legalno da bi se "pravi Amerikanci odbranili od uljeza".\nAko vas zanima o čemu je reč, slobodno nastavite sa čitanjem teksta.\nKolter je, kao što rekosmo, autor deset političkih bestselera među kojima se nalaze i naslovi poput "Kako razgovarati sa liberalom (ako baš morate)" i "Demonski: kako liberali uništavaju Ameriku".\nPočela je kao advokat u Njujorku, a danas je komentator konzervativnog političkog sajta Human Events, pisac, a najveći deo vremena provodi gostujući u emisijama po raznim TV kanalima i tvitujući - njen trenutni broj falovera na ovoj društvenoj mreži prešao je dva miliona!\nNakon 11. septembra i terorističkog napada u Njujorku na Kule bliznakinje, Kolterova je napisala: "Moramo napasti njihove zemlje, pobiti njihove lideri i sve ih preobratiti i hrišćanstvo".\nMišljenje nikad nije promenila, čak je kasnije dodala da je Islam "kult za ljubitelje paljenja automobila" sa "tendencijom da uvek bude nasilan".\nPre pet godina izjavila je za Fols njuz: "Umesto što se raspravljamo da li je u redu opisati muslimanske teroriste kao 'muslimanske teroriste' zašto se ne zapitamo da li je dobra ideja puštati toliko imigranata u zemlju, jer se posle desi da oni dižu ljude u vazduh kao na maratonu u Bostonu?".\nGostujući na kanalu CNBC kod voditelja Donija Dojča, koji je inače Jevrej, izjavila je da joj je želja da Amerika bude potpuno hrišćanska. Objasnila je da želi da se Jevreji preobrate u hrišćane. Dojč ju je upitao da li to znači da želi da svet bude bez Jevreja, odgovorila je:\n- Ne, mi mislimo - mi samo želimo da Jevreji budu savršeni, baš kao što tvrde da jesu.\nGostujući u jednoj emisiji na TV Fjužn, izjavila je: "Ako ne želite da vas ubije ISIS, nemojte da idete u Siriju. Ako ne želite da vas ubije Meksikanac, stvarno ne znam šta da vam kažem", aludirajući na veliki broj Meksičkih emigranata u Americi među kojima ima dosta pripadnika kriminalnih bandi, ali i časnih ljudi koji pošteno i teško rade najneplaćenije poslove. U istoj emisiji odbila je da zagrli ženu iz publike koja je rekla da je ilegalni emigrant.\nKolter ne vređa ljude samo na rasnoj i religioznoj osnovi, već i po mnogim drugim.\nTokom 2012. godine predsednika Obamu je nazvala "retardom". Kad su joj rekli da na taj način vređa ljude koji imaju određene hendikepe, odvratila je: "Ma, nek' se je*u!".\nNije ni čudo što je na svom zvaničnom sajtu okačila imena samo osam novinara kojima je "dozvoljeno da je intervjuišu".


SUMO SE VRAĆA KUĆI - Japanorama\nSUMO SE VRAĆA KUĆI\n04/02/2017 08/04/2017 / ZANIMLJIVOSTI\nJapanska sumo asocijacija promovisala je rvača nazvanog Kisenosato u rang jokozune横綱( veliki šampion ), što je dočekano sa oduševljenjem u Japanu – gde je sve više stranaca koji zauzimaju najbolje pozicije u ovom nacionalnom sportu. Tridesetogodišnji Kisenosato je rođeni Japanac, a pravo ime mu je Jutaka Hagivara. Kada počnu da se bave sumoom, borci uzimaju i svoje sportsko ime.\nPoslednji rođeni Japanac, pre Kisenosatoa, koji je bio promovisan u rang jokozune, bio je Vakanohana, a to je bilo pre čak 19 godina. Posle njega u rang velikog šampiona promovisani su Musašimaru ( Havaji – SAD ), Asašorju, Hakuho, Harumafuđi i Kakurju ( sva četvorica iz Mongolije ).\nSumo je najstariji japanski nacionalni sport, po predanju potekao iz borbe bogova, koji su nekada vladali ovom ostrvskom zemljom. Kako Japanci smatraju, ti bogovi su bili džinovskog rasta i dimenzija, pa tako i sumo rvači moraju da imaju najmanje 120 kilograma, da bi mogli da se bave ovim sportom ( nema ograničenja za višak kilograma ).\nPosle svakog turnira ( ima ih ukupno šest godišnje ) borci se, zavisno od rezultata, promovišu u viši rang, ili im se rang smanjuje. Jedino kada dođu do ranga jokozuna, ne mogu više da budu prebačeni u niži rang, već su dužni da se, posle nekoliko uzastopnih loših rezultata, sami povuku. Sumo rvači su nacionalni junaci, veoma su popularni, a najlepše devojke u Japanu pokušavaju da se udaju za njih.\nOd početka organizovanih takmičenja u sumou bilo je ukupno sedamdeset dvojica boraca sa rangom velikog šampiona i svi oni su upisani u zlatnu listu japanskog nacionalnog sporta.


Patrijarh Bartolomej: “Ruska crkva nas je razočarala”\nby Eroo 26/5/2022, 08:40\nVaseljenski patrijarh Bartolomej o ratu u Ukrajini “Ruska crkva nas je razočarala”\n26. 05. 2022. u 00:40:00 Radiosarajevo.ba\nVaseljenski patrijarh Vatrolomej izjavio je danas da je Ruska pravoslavna crkva iznevjerila očeve pravoslavne crkve tako što je podržala napad na Ukrajinu.\nMoskva naziva rat u Ukrajini specijalnom vojnom operacijom sa ciljem da oslobodi Ukrajinu od fašista, što Kijev i zapadni saveznici nazivaju kao izgovorom za neisprovocirani rat.\nRuski patrijarh Kiril je podržao moskovsku akciju i njegov stav se proširio širom pravoslavne crkve.\nDW / Vaseljenska patrijašija priznaje „Ohridsku crkvu“\nSvjetski savjet crkava je zatražio od patrijarha Kirila da “interveniše i posreduje” u zaustavljanju rata, piše Reuters, prenosi Tanjug.\nU intervju za grčku državnu televiziju ERT u utorak uveče, Vatrolomej je rekao da očekuje od Kirila da se suprotstavi odluci ruskog predsjednika Vladimira Putina da napadne Ukrajinu i da podnese ostavku, ako treba.\n"Nije nemoguće da sve crkve ne osude nasilje, rat. Ruska crkva nas je razočarala. Nisam želio da ruska crkva i brat patrijarh Kiril budu ovaj tragičan izuzetak. Ne znam kako može sebe da opravda pred svojom savešću", rekao je Vartolomej.\nOn je rekao da od Kirila očekuje da ustane u ključnom, istorijskom momentu i da, ako treba, da žrtvuje svoju poziciju, da kaže Putinu “gospodine predsjedniče, ne slažem se sa vama, podnosim ostavku”.\nRe: Patrijarh Bartolomej: “Ruska crkva nas je razočarala”\nby Eroo 26/5/2022, 08:42\nMalo je to reći. Patrijarh Kiril je temeljni krivac za ono šta gledamo u Ukrajini.\nOdgovarat će pred Bogom i gorit će u paklu, kao i sve sotonske sluge.\n» Ruska Pravoslavna crkva raskida ekumenu sa Carigradom\n» Đukanović : Moskva i Ruska crkva destabiliziraju Crnu Goru\n» Ruska crkva prekida dijalog s poglavarom Grčke crkve\n» I dok scientološka crkva pomaže napaćenoj Baniji,katolička crkva opstruira volontere


predstava Archives – RTVSANTOS\nDuodrama “Prah” oduševila publiku u Zrenjaninu\nPozorišna predstava „Prah“ izvedena je na velikoj sceni Kulturnog centra. Poznati glumački tandem, Nataša Ninković i Zoran Cvijanović igraju sredovečni bračni par koji živi skromno sve do trenutka kada suprug dobija premiju na lutriji. Umesto sreće zbog dobitka supružnici osećaju užas pred životnim iskustvom koje donosi bogatstvo….Read More →\nGlumci serije “Državni posao” oduševili publiku predstavom “Uživo bez televizije”\nU četvrtak uveče u KCZR izvedena je predstava fantastične trojke iz serije Državni posao, pod nazivom „Uživo bez televizije“. Kamerama i fotoreporterima nije bilo omogućeno da zabeleži samu atmosferu sa predstave, ali vam zato prenosimo intervju koji su, ekskluzivno za našu televiziju, dali ovi komičari. Opširniji intervju pogledajte u emisijiRead More →


08.09.2016 u 21:13\nSve školske kamere u jednom bezbednosnom sistemu\nSve škole u prestonici uskoro će biti pokrivene video-nadzorom. Već godinu dana Beograd u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova radi na projektu uvezivanja svih školskih kamera u jedan sistem koji će biti povezan sa opštinskom stanicom policije. Time će se osigurati veća bezbednost dece u školama, istakao je Goran Vesić, gradski menadžer u Osnovnoj školi „Sveti Sava” u Mladenovcu. Osmoletku je posetio u društvu Nebojše Stefanovića, ministra unutrašnjih poslova, Mladena Šarčevića, ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, i drugih predstavnika resora policije i obrazovanja. A povod je bila promocija značaja bezbednosti i zaštite učenika u školama. Prvi čovek prosvete ukazao je da u Beogradu čak 85 odsto škola ima video-nadzor, dok se na nivou Srbije tek oko\n22.06.2016 u 19:30\nPrilepak se ipak nije prilepio uz vlast\nMladenovačka grupa građana „Beli – samo jako”, jedno od najvećih iznenađenja aprilskih lokalnih izbora u Beogradu, pre dva dana imala je debi na sednici lokalnog parlamenta. Pri izboru predsednika opštine, Nebojša Prilepak, najbliži saradnik izmišljene ličnosti Ljubiše Preletačevića Belog, vođe pokreta, napravio je malu pometnju među odbornicima vladajućeg SNS-a. Kada su se zapitali otkuda novom šefu Mladenovca, naprednjaku Vladanu Glišiću, 38 glasova kad odborničku većinu čini njih 36, Prilepak je objasnio da je jedan od dva glasa „viška” njegov. Oduševljenje vladajuće stranke je splasnulo kada je mladi Prilepak objasnio zašto je tako glasao. – Glasao sam za predsednika jer je on kao i moj predsednik, preletač – „spustio” je Prilepak svoje političke protivnike. Doprinos davanju\n18.06.2016 u 19:56\nLokalizivan požar u vojnom magacinu u Mladenovcu\nPosle 18 sati u vojnom objektu „Sajmište” u Mladenovcu izbio je požar u napuštenom magacinu, prenosi RTS. Požar gase Vatrogasno spasilačke službe iz Mladenovca, a pomažu im i ekipe iz Sopota i Aranđelovca. Vatrogasci nastoje da lokalizuju požar i zaštite okolne objekte među kojima je i Osnovna škola "Momčilo Živojinović". Na licu mesta su i pripadnici MUP-a i nadležni organi koji će utvrditi uzrok požara.\nMladenovac dobija vlast posle godinu dana\nMladenovac i Vračar, dve prestoničke opštine koje su mesecima unazad obeležili brojni politički sukobi, u ponedeljak bi konačno trebalo da dobiju novu vlast. Na aprilskim izborima u Mladenovcu je ubedljivu pobedu odneo SNS koji je u lokalnom parlamentu od 55 mandata osvojio 29. Tako će u ponedeljak odbornici ove stranke imati priliku da samostalno formiraju vlast kao i njihove kolege u Surčinu pre nekoliko dana. Mladenovačkom opštinom do prošlog juna upravljale su demokrate, ali je re godinu dana smenjen tadašnji predsednik Dejan Čokić i to dok je bio van Mladenovca. Ovu smenu demokrate su osporile navodeći da je na njoj glasala i nepoznata osoba. Kako na sve to, posle uvođenja privremenih mera, lokalni izbori u Mladenovcu nisu održani u zakonskom roku (zbog navodnih ušteda), DS se žalio


Grad nastavlja sa aktivnostima na zapošljavanju osoba sa invaliditetom i ostalih ranjivih kategorija| Grad Beograd\nGrad nastavlja sa aktivnostima na zapošljavanju osoba sa invaliditetom i ostalih ranjivih kategorija\nSastanku su prisustvovali direktor Gradskog centra za socijalno preduzetništvo Miodrag Pešić, zamenik direktora Nacionalne službe za zapošljavanje – filijale Beograd Siniša Knežević i predstavnici društveno odgovornih kompanija: „Jugoinspekt”, „Geoput” i „Profi tim plus”, koje su se priključile inicijativi zapošljavanja osoba sa invaliditetom.\nDragomir Petronijević je istakao dalje angažovanje Grada Beograda u zapošljavanju osoba sa invaliditetom realizacijom raznih programa. On je podsetio da je u tom zapošljavanju važan i segment angažovanja društveno odgovornih kompanija.\n– Grad Beograd je spreman da maksimalno pomogne oko obuke i nabavke neophodne opreme, kako bi osobe sa invaliditetom lakše došle do zaposlenja. Pokazali smo tu spremnost tokom 2013. i 2014. godine kada smo osobe sa invaliditetom zapošljavali u javnim gradskim preduzećima i sekretarijatima. Krenuli smo od svoje kuće, popravili smo uslove za te ljude, koji su sada među najboljim radnicima – naveo je Petronijević.\nZahvalio je na zajedničkom delovanju društveno odgovornim kompanijama, kao i Gradskom centru za socijalno preduzetništvo i Nacionalnoj službi za zapošljavanje – filijala Beograd.\n– Ovo je način kako da dodatno unapredimo zapošljavanje ljudi iz svih ranjivih kategorija poput starijih građana, žena iz sigurnih kuća, kao i dece koja izlaze iz domova. Grad Beograd i u ovim komplikovanim uslovima prouzrokovanim pandemijom kovida-19 ne odustaje u zapošljavanju svih Beograđana, s posebnom pažnjom na ugrožene grupe stanovništva – zaključio je Petronijević.\nMiodrag Pešić je istakao da Gradski centar za socijalno preduzetništvo usled pandemije nije mogao da sprovodi redovne programe i obuke. Međutim, kako je istakao, društveno odgovorne kompanije su pomogle u prevazilaženju ove teške situacije. Istakao je da su osobe sa invaliditetom radne i predane osobe, koje ne traže socijalnu pomoć, već samo šansu za zaposlenjem.\nSiniša Knežević je u ime Nacionalne službe za zapošljavanje istakao da je 2013. godine na teritoriji prestonice evidentirano 110.000 nezaposlenih lica, dok ih je danas 66.000. Precizirao je da se danas na evidenciji beogradske filijale nalazi 1.147 osoba sa invaliditetom, dok su prošle godine zaposlena 833 lica.\nTakođe je naglasio dobru saradnju sa Gradom Beogradom i Gradskim centrom za socijalno preduzetništvo u organizovanju niza obuka i sajmova za zapošljavanje, kao i realizaciji više projekata za osetljive grupe stanovništva.


TRUMP REKAO VUČIĆU PONUDU ZA KOSOVO Srbijanski predsjednik zanijemio… – Krtice.net\nIznenađenje koje bi moglo biti servirano na sastanku u Bijeloj kući, a o kojem je govorio predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, u jednoj od verzija podrazumijeva da bi Beogradu bilo ponuđeno da prizna Kosovo, a da, zauzvrat, dobije ekonomski poticaj i ubrzani put u EU, piše beogradski dnevni list “Blic”.\nSastanak između predstavnika Beograda i Prištine u Bijeloj kući bit će održan 4. septembra, a ako bi protekao prema očekivanjima domaćina, na njemu bi se mogao pojaviti i predsjednik SAD-a Donald Trump.\nVelika je nepoznanica šta bi mogao biti sadržaj tog iznenađenja ukoliko se domaćini odluče na taj potez. Izvor “Blica” iz diplomatskih izvora otkriva da se manje-više sve opcije koje bi mogle biti predstavljene Srbiji, vrte oko dva elementa.\nPROČITAJTE U Pančevu ubijena profesorica koja je bila jako cijenjena: Škola izbrisala njene fotografije s internet-stranice\nPredsjednik Srbije je dodao i da, ako sadržaj zahtjeva Amerike prema Srbiji po pitanju Kosova u Washingtonu 4. septembra bude onakav kao što on pretpostavlja, onda do susreta s predsjednikom Donaldom Trumpom neće doći.\nPROČITAJTE Supruga Čedomira Jovanovića opisala njegovu borbu sa koronavirusom\nNesvakidašnja situacija u Srbiji: Nećete vjerovati šta se desilo kumi tokom vjenčanja!


U Banjaluci predstavljeni presretači, čuvajte se škode i hjundaija - BIGportal.ba\nU Banjaluci predstavljeni presretači, čuvajte se škode i hjundaija\nJuni 12, 2019 0416\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske predstavilo je u Banjaluci sistem radarske kamere ugrađen u neobilježena policijska vozila koja će se koristiti za mjerenje brzine vožnje.\nOva vozila naći će se već od sutra na putevima Srpske radi sprečavanja prekoračenja brzine vožnje i sankcionisanja vozača.\nDirektor Policije Republike Srpske Darko Ćulum rekao je, na predstavljanju ovog sistema, da će vozila sa radarskim kamerama biti parkirana i mjeriti brzinu kretanja vozila u odlasku i dolasku nakon čega se obrađuju podaci i šalju vozačima ako su prekoračili dozvoljenu brzinu.\nUređaj može raditi u pokretu pri čemu mjeri brzinu svih vozila u dolasku i odlasku, kao i u pokretu kao presretač uz direktnu kontrolu policijskih službenika kada se na licu mjesta sankcionišu vozači – pojasnio je Ćulum.\nOpremu je za potrebe MUP-a Republike Srpske nabavila Agencija za bezbjednost saobraćaja, a na osnovu Programa utroška sredstava koja uplaćuju društva za osiguranje i filijala društava za osiguranje iz Federacije BiH.\nDirektor Agencije, Milija Radović, naglasio je da je brzina uzrok svake druge saobraćajne nezgode sa teško povrijeđenim ili poginulim licem. Kaže da će nabavljeni uređaji doprinijeti sigurnosti na putevima i da će spasiti mnogo života.\nFBI priveo poslanicu ruske Dume, stigla protestna nota\nM. Oktobar 6, 2019 Oktobar 6, 2019\n“Ako isključe Prištinu, Albanija se odmah povlači”\nPosljednja najava Golfa – kako će izgledati otpozadi?\nTramp ukida sankcije Turskoj: “Neka se neko drugi bori oko tog krvavog pjeska”


Iz resora pravosuđa, Vlada je danas usvojila i Izvještaj o radu Kantonalnog pravobranilaštva Zenica za 2013. godinu, u kome se između ostalog navodi da je prošle godine evidentirano ukupno 5552 predmeta u radu, od čega je Pravobranilaštvo okončalo 2730 predmeta. Dobar broj predmeta iz rada Pravobranilaštva odnosio se na zastupanje po tužbama na osnovu kolektivnih ugovora uposlenih u institucijama koje se finansiraju iz budžeta Kantona, a kolektivni ugovori bili su predmetom razmatranja i nekoliko ostalih tačaka dnevnog reda današnje sjednice Vlade. Naime, data je saglasnost na tekst radne verzije Protokola o vođenju pregovora za izmjene i dopune Kolektivnog ugovora uposlenika u oblasti zdravstva na teritorijiFBiH. S obzirom na to da će se pregovori voditi na nivou Federacije BiH, ispred Zeničko-dobojskog kantona za člana federalnog pregovaračkog tima imenovana je Ankica Radić, uposlenica kantonalnog Ministarstva zdravstva.\nNa današnjoj sjednici usvojeni su i akti iz oblasti obrazovanja, a radi se o nacrtima zakona o dopunama Zakona o osnovnoj i Zakona o srednjoj školi. Uz to, usvojena je i Odluka o načinu finansiranja trećeg cikllusa studija na Pravnom fakultetu zeničkog Univerziteta kao i izmjene Zakona o javnim priznanjima Zeničko-dobojskog kantona.\nPored pomenutog, Vlada je na prijedlog Ministarstva za boračka pitanja usvojila Program utroška sredstava za 2014. godinu u iznosu od 8.752.845 KM. Ova sredstva utrošit će se na različite potrebe boračke populacije, počev od finansiranja njihove medicinske rehabilitacije, nabavke lijekova i ortopedskih pomagala, preko rješavanja stambenih pitanja do stipendiranje studenata i drugih potreba demobilisanih boraca, ratnih vojnih invalida i porodica poginulih boraca i šehida. Uz usvajanje ovog Programa, donesen je i poseban zaključak da se u narednom periodu javno objave spiskovi svih korisnika sredstava po bilo kom osnovu od osnivanja Kantona, a koja su dodjeljena pripadnicima boračkih populacija putem Ministarstva za boračka pitanja.\nNa prijedlog Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Vlada je danas odobila koncesije privrednom društvu „DEELA“ Kakanj za projektovanje, izgradnju i korištenje Mini hidroelektrana na Maloj rijeci, Marušićkoj i Žuća rijeci na području općine Kakanj. Koncesije su dodjeljene na 30 godina.


e-Trafika | Šta bi vam Frojd rekao ako volite da slikate selfije?\nPsiholog Džin Tvenge je, proučavajući podatke, došao do zaključka da poslednjih decenija narcisoidnost kod ljudi raste po istoj stopi kao i preterana gojaznost.\nKada je opšteprisutna pojava selfija u pitanju, neminovno se nameće dilema postoji li nešto nezdravo u ovoj opsesiji privlačenja pažnje, ne samo kod onih koji ih slikaju, već i kod onih koji ih gledaju. Na selfijima ljudi predstavljaju najbolju verziju sebe, pažljivo ih biraju i sređuju. Novije studije pokazuju da se zbog slika ljudi sa savršenim životima i telima kojima smo svakodnevno okruženi, osećamo sve zavidnije, izolovanije, nesigurnije i neadekvatnije. Frojdovim rečima, tuđi selfiji nas čine neurotičnim, konstatuje se u ovoj analizi i podseća na njegove reči da je „cilj psihoanalize da zameni neurotičnu patnju normalnom ljudskom nesrećom“.


UKINUTI PDV NA HUMANITARNU POMOĆ Olakšice donatorima tokom vanrednog stanja - Sowa-media\nHome > FILANTROPIJA I HUMANOST > UKINUTI PDV NA HUMANITARNU POMOĆ Olakšice donatorima tokom vanrednog stanja\nUKINUTI PDV NA HUMANITARNU POMOĆ Olakšice donatorima tokom vanrednog stanja\nKoalicija za dobročinstvo apelovala je na Vladu Srbije da oslobodi plaćanja PDV-a sve donatore koji doniraju neoprofitnim organizacijama, udruženjima, fondacijima i zadužbinama tokom perioda vanrednog stanja uvedenog u okviru mera za suzbijanje epidemije virusa Covid-19.\nOvu koaliciju predvodi Fondacija Ana i Vlade Divac, a u njoj su pored Pivredne komore Srbije još pet organizacija: Trag fondacija, Catalyst Balkans, SMART Kolektiv, Srpski filantropski forum i Forum za odgovorno poslovanje.\nMera za oslobađanje plaćanja PDV-a, koju je Vlada Srbije predstavila u sklopu paketa ekonomskih mera, odnosi se samo na državne ustanove i davaoce koji doniraju svoje ili proizvode čijom se distribucijom bave, saopštila je fondacija “Catalyst Balkans”.\nMeđutim, ova mera ne obuhvata brojne organizacije, kao ni primaoce donacija, poput Crvenog krsta i Banke hrane, koje distribuiraju i doniranu hranu, sredstva, lekove, medicinsku opremu, odnosno sve preko potrebne namirnice i opremu koju sami ne proizvode, navodi se u saopštenju.\n“Neprofitne organizacije i korporativne fondacije u velikoj meri pomažu ugroženom stanovništvu i doprinose suzbijanju posledica epidemije korona virusa. Koalicija za dobročinstvo pozdravlja sve ekonomske mere koje je Vlada brzo donela, ali je neophodno da mera oslobođenja plaćanja PDV-a bude proširena”, ističe “Catalyst Balkans”.\n“Trebalo bi da obuhvati sve podjednako – i donatore i primaoce donacija, uključujući i domaće organizacije civilnog društva, koje su angažovane u pružanju pomoći građanima, kako nacionalno, tako i u okvirima svojih lokalnih zajednica. Važnost ove mere za njihovo efikasno delovanje u saniranju negativnih posledica pandemije prepoznale su i brojne druge organizacije i udruženja, poput NALED, AmCham, FIC i Digitalne Srbije“, izjavila je Ana Košel u ime Koalicije za dobročinstvo.\nKoalicija za dobročinstvo je prošle nedelje uputila Vladi i Savetu za filantropiju, predlog mera u cilju suzbijanja posledica pandemije. Mere predviđaju formiranje radnog tela pri Savetu za filantropiju za koordinaciju saradnje sa civilnim društvom, uspostavljanje Kompenzacionog fonda za povraćaj PDV-a neprofitnim organizacijama, kao i privremeno ukidanje PDV-a na doniranje hrane.\nKoalicija je preporučila i ukidanje bankarskih provizija i na namenske račune neprofitnih organizacija, kao što je to učinjeno za namenske organe državnih organa, kao i obezbeđivanje dozvola za kretanje zaposlenima u neprofitnim organizacijama, kako bi neometano mogli da nastave sa pružanjem pomoći na terenu.\nDONACIJE, FONDACIJA DIVAC, KOALICIJA ZA DOBROČINSTVO\nKONKURS TRAG FONDACIJE Pomoć u oporavku od posledica pandemije


Potpisan Memorandum o razumevanju između Opštine Ćuprija i turske kompanije “Feka outomotiv” !!!\nĆuprija-Ovogodišnji Dan opštine ostaće upamćen po potpisivanju Memoranduma o razumevanju između Opštine Ćuprija i turske kompanije “Feka outomotiv”.\nNaime, pomalo iznenađujuće, memorandum je potpisan a samom kraju svečane sednice Skupštine opštine. Prema rečima predsednika Ninoslava Erića, na dovođenju ove kapitalno intenzivne investicije radilo se punih devet meseci, a još pre tridesetak dana kompanija “Feka outomotiv” na adresu Vlade Republike Srbije poslala je Pismo o namerama. Kako je prilikom potpisivanja dokumenta moglo da se čuje, kamen temeljac za fabriku treba da bude postavljen do kraja ove godine.\nNinoslav Erić, predsednik Opštine Ćuprija, netom posle parafiranja Memoranduma o razumevanju osvrnuo se na sličan dokument koji je pre četiri godine potpisan sa “Trak lajtom”, usput uspevši da implicite potvrdi kako je umesto nesuđene investicije američko-nemačke kompanije u pretežnom vlasništvu braće Kok, sada tu njena najveća konkurencija – “Feka outomotiv”.\nOvde smo 2014. godine, bio je tu i Aleksandar Vučić, potpisali ugovor sa “Trak lajtom”. Danas smo, da tako kažem, ponovili sve ono što smo uradili pre četiri godine. “Feka outomotiv” je kompanija koja ima isti program kao “Trak lajt”. Danas smo potpisali Memorandum o razumevanju kako bismo ušli u proceduru ustupanja zemljišta turskom investitoru i do kraja godine očekujemo početak izgradnje fabrike koja će da proizvodi delove za automobilsku industriju – za kompanije kao što su “Mercedes”, “Porše”, “Audi”, dakle “Folksvagen grupa”. Pošto su “Trak lajt” i “Feka” direktni konkurenti, kada se turska kompanija pojavila u Srbiji, mi smo hteli i sa njima da popričamo, pa se danas desilo ono po staroj srpskoj: Ko pre devojci, njegova je devojka. Uspeli smo da napravimo dogovor sa “Feka outomotiv”, ponudivši im sve ono što je bilo ponuđeno i “Trak lajtu”. Znači, danas Ćuprija dobija veliku kompaniju, kompaniju koja u finalnoj fazi investicije želi da zaposli hiljadu radnika, a zna se da će početna pozicija biti 110 zaposlenih. Inače, fabrika će biti sagrađena u Industrijskoj zoni “Minel”, industrijskoj zoni koju smo napravili uz veliku pomoć Vlade Republike Srbije, a “Feka” će fabriku da izgradi na četiri hektara. Ističem da ćemo turskom investitoru da rezervišemo još četiri hektara, jer će im to biti potrebno za dalji razvoj njihove investicije.\nZadovoljstvo završenim poslom nije krio ni Ferit Karslioglu, osnivač i predsednik Upravnog odbora “Feka outomotiv” iz Burse, koji je ispred turske strane danas i potpisao ugovor, rekavši na startu obraćanja da Ćupričanima pre svega čestita Dan opštine, uz opasku “da je Ćuprija divno izgrađen grad”, davši potom skicu za portret firme na čijem se čelu nalazi.\nVeć 30 godina naša kompanija proizvodi auto delove i komponente za auto industriju. Mi snabdevamo najveće proizvođače automobila u svetu: “Dajmler-benc”, “Fiat”, “Folksvagen”, GM, “Reno”, “Pežo”, “Tojotu”… Mi smo firma u vlasništvu familije i možemo da kažemo da su nam proizvodni standardi izuzetno visoki. Otprilike pre godinu dana počeli smo da tražimo mesto van Turske gde bismo investirali. Već smo ispitali poslovna okruženja u nekoliko zemalja, kada su nam preporučili da pogledamo Srbiju. Mi smo uvažili tu preporuku i posetili smo dvanaest opština u vašoj prelepoj zemlji i naša finalna odluka bila je – Ćuprija. Mi smo sada u finalnoj fazi planiranja naše investicije kod vas. Napominjem da će naša investicija biti fabrika u vašoj postojećoj industrijskoj zoni, a u tom postrojenju gde će se proizvoditi auto delovi, planiramo da uposlimo najmanje 110 radnika u samom startu proizvodnje, u njenoj prvoj fazi. Naravno, planiramo da povećamo i obim proizvodnje i broj zaposlenih. Ako je prva faza investicije uspešna, nema razloga da ona ne bude povećana, i uveren sam da ćemo zajedno sa vama to i postići. Veoma sam zadovoljan što potpisujem ovaj Memorandum sa vama i želim da se zahvalim Opštini Ćuprija i naročito predsedniku Ninoslavu Eriću za svu podršku koju su nam pružili. Takođe bih se zahvalio vladama Turske i Srbije za podršku koju smo dobili od dve države.\nRecimo i to da su svečanoj sednici povodom Dana opštine prisustvovali i predstavnici Amdasade Republike Turske, ali da su cenjeni gosti Ćuprije danas bili i Konstantinos Eliades, ambasador Republike Kipar, Muhamed Nabhan, ambasador Države Palestine, predstavnici Vlade Republike Srbije, delegacija NALED, mnogobrojni predstavnici lokalnih samouprava, ali i delegacija Opštine Kotor na čelu sa njenim predsednikom Vladimirom Jokićem.\nKoliko je predsedniku Eriću i njegovom timu važan privredni razvoj opštine Ćuprija, možda najbolje govori činjenica da su za počasne građane Ćuprije ove godine izabrani predstavnici firmi koje su investirale u privredu opštine između dva oktobra. Tako su ključeve grada danas dobili Darko Sadžak, reprezent holandske firme “Rojal de Heus”, kao i Unal Pala, jedan od osnivača i glavnih akcionara “O-P Grup Enerdži”.


Beta 6. decembra 2019. 12:45\nLider Narodne stranke i predsedavajući Savezu za Srbiju (SzS) Vuk Jeremić ocenio je danas da je razlog sve „agresivnijih“ napada „režima Aleksandra Vučića“ na predstavnike SzS, posebno lidera Stranke slobode i pravde Dragana Djilasa, ali i na „slobodne“ novinare, „činjenica da su informacije o skandaloznom postupanju vlasti počele da izlaze u javnost“.\nNavodeći da je Djilas prethodnih nedelja postao najveća žrtva „režimskih propagandističkih ludorija i glasila“, Jeremić je ocenio da je način na koji je lideru Stranke slobode i pravde „nacrtana meta na čelu, bez presedana u istoriji Srbije“.\n„Danas je u javni prostor Srbije ušla priča o likvidacijama i atentatima. Bar milion gradjana veruje da postoji zavera da Vučić bude ubijen, a da smo mi iz Saveza za Srbiju uključeni u to. Sve to može imati pogubne posledice po one koji se pominju u tom kontekstu“, kazao je Jeremić na konferenciji za novinare u sedištu SzS u Beogradu.\nPo njegovim rečima, režim je intenzivirao napade na predstavnike SzS jer „ne može da pruži smislen odgovor“ na brojne afere koje je taj opozicioni blok pokrenuo prethodnih nedelja u javnosti.\n„Ne možete dati smislen odgovor na činjenicu da je otac ministra unutrašnjih poslova uključen u medjunarodnu trgovinu oružjem, da se na hektarima zemlje u blizini Beograda uzgaja marihuana. Takve afere više ne mogu biti držane pod tepihom“, kazao je Jeremić.\nOn je odbacio kao neistinite navode o sukobima i podelama unutar SzS, navodeći da je taj opozicioni blok „čvršći i jedinstveniji nego ikad“.\n„Režim pokušava da na nas prenese ono što se dešava unutar SNS, a to je sukob dva najveća klana koje predvode Nebojša Stefanović i Andrej Vučić. Afera Krušik je vezana za Nebojšu Stefanovića a Jovanjica za Andreja Vučića. U toj aferi, Stefanovićevi ljudi su uhapsili vlasnika Jovanjice a sada Poreska uprava, koja je pod kontrolom Andreja Vučića, ‘češlja’ firme za koje se sumnja da su bliske Stefanoviću“, naveo je Jeremić.\nNajavio je da će predstavnici SzS naredne nedelje obaviti nove razgovore sa predstavnicima EP o izbornim uslovima u Srbiji ali i dodao da to neće činiti u formi dijaloga u Skupštini Srbije jer to kako je ocenio, predstavlja vrstu „Potemkinovih sela koje režim želi da prikaže“.\n„Predstavnici EP imaju dobre namere ali ne verujem da će imati uspeha pošto je situacija u medijskom smislu i u pogledu pritisaka na opoziciju dramatično pogoršana od kad su počeli razgovori uz posredovanje Evropskog parlamenta“, dodao je Jeremić i ponovio da ne postoji „nikakva šansa“ da SzS učestvuje na predstojećim izborima.\nPotpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić ocenio je da režim napada „svakog u Srbiji ko se usudi da kaže istinu“.\n„Nastavićemo još snažnije da otkrivamo afere režima Aleksandra Vučića jer institucije u Srbiji ne rade svoj posao. Vrh režima ne odgovara na naše optužbe, banalizuje ih ili umesto toga direktno napada Dragana Djilasa i SzS. Vučiću je lakše da kaže da sam secikesa iz Trstenika nego da odgovori kako je moguće da Koluvija bude član srpskih privrednih delegacija na medjunarodnim poslovnim forumima koje je sam Vučić predvodio“, kazao je Aleksić.\nNavodeći da Vučić nema „nijedan odgovor na naše dokaze o kriminalu vlasti na čijem je čelu“, potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić kazala je da predstavnici SzS „neće stati“ u otkrivanju afera režima jer se, kako je ocenila, „sada po prvi put, svi gradjani, posebno uzbunjivači, ohrabruju da izadju u javnost sa dokazima“.


Izuzetno kompaktan i tih, uz pravu rezoluciju 1200 x 1200 tpi u boji i veliku brzinu štampanja do 20 stranica u minuti crno-belo i u boji. Ugrađena mrežna funkcija radi lakšeg podešavanja. Izaberite konfiguraciju sa dve fioke kako biste dobili dodatni ulazni kapacitet i višenamenski mehanizam za uvlačenje koji omogućava štampanje na različitim tipovima medija.\nZaista unapredite poslovanje pomoću štampača u boji koji će vam sigurno savršeno odgovarati. Zahvaljujući kompaktnom, primamljivom dizajnu i tihom radu, Lexmark C540n predstavlja dobrodošao dodatak na vašem stolu ili u maloj radnoj grupi.\nIstraživanja pokazuju da boja može značajno da poveća prepoznatljivost robne marke i stepen zadržavanja čitalaca. C540n ističe najfinije detalje zahvaljujući živoj rezoluciji 1200 x 1200 tpi u boji i omogućava vam da kontrolišete troškove štampanja u boji pomoću tehnologije Lexmark ColorSaver™.\nUšteda resursa donosi dobro svima – vašem poslovanju, vašem budžetu i životnoj sredini! U ekološki prihvatljive funkcije spadaju ekološki prihvatljivi režim za uštedu energije i jedinica za nanošenje tonera koja se trenutno zagreva za ekološki prihvatljivije štampanje u svim fazama. Pored toga, kartridži sa tonerom za štampače iz serije C540 kompanije Lexmark nikada ne zahtevaju da ih protresete kako biste obezbedili potpunu efikasnost.\nKertridž sa tonerom crne boje u okviru programa za vraćanje, za štampanje do 1.000* stranica, Kertridž sa tonerom u boji (CMY) u okviru programa za vraćanje, za štampanje do 1.000* stranica\n2350411 Produžene garancije


MUP sprovodi pojačane kontrole ispravnosti vozila - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Mobile Auto MUP sprovodi pojačane kontrole ispravnosti vozila\nMUP sprovodi pojačane kontrole ispravnosti vozila\nOd HaberNews - 25. Novembra 2013. 0 271 Podeli na Fejsbuku\ntweet Ministarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je da će u saradnji sa Auto-moto savezom Srbije (AMSS) i Asocijacijom tehničkih pregleda vozila, od ponedeljka 25. novembra, do petka 29. novembra sprovesti preventivnu akciju pojačane kontrole saobraćaja.\nNa taj način MUP se uključio u akciju “Ispravno vozilo – bezbedno vozilo”, koji dva puta godišnje organizuje AMSS, a sve u cilju pripreme vozila za bezbednije učešće u saobraćaju.\nZa vreme sprovođenja akcije, saobraćajna policija će vršiti pojačanu kontrolu vozila i vozača, posebno na putevima i ulicama u naseljenim mestima i vozačima ukazivati na značaj ispravnosti vozila u saobraćaju, naročito uređaja za upravljanje i zaustavljanje, uređaja za spajanje vučnog i priključnog vozila, pneumatika, svetlosno-signalnih uređaja i uređaja za pogon na gas, kao i poštovanja pravila saobraćaja.\nKako je navedeno, osnovni cilj akcije je da se besplatno proveri tehnička ispravnost vozila, kako bi se uočene neispravnosti blagovremeno otklonile i na taj način ostvarili povoljni preduslovi za bezbednije odvijanje saobraćaja. sandzakhaber / izvor: b92.net\ntweet Prethodni tekstIzetbegović: U Srbiji sazreli lideri koji priznaju suverenitet BiHSledeći tekstKopaonik beo, do večeri cela Srbija HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Promo akcija 'Er Srbije' za kod-šer destinacije - Novosti - Turistički svet\nPromo akcija "Er Srbije" za kod-šer destinacije\n13. Novembar 2015\nNacionalna avio-kompanija Republike Srbije nastavlja da obeležava svoj drugi rođendan promotivnom akcijom ka brojnim zanimljivim kod-šer destinacijama u saradnji sa avio-kompanijama članicama grupacije "Etihad ervejz" partners. Pored "Er Srbije", članice ove grupacije su i "Etihad ervejz", "Alitalija", "erberlin", "NIKI", "Er Sejšeli", "Džet ervejz" i "Etihad ridženel".\nU okviru ove akcije, "Er Srbija" nudi specijalne promotivne cene za povratne letove iz Beograda do 26 destinacija u okviru kod-šer mreže "Er Srbije". Ove promotivne cene karata važe za putovanja između 13. novembra 2015. i 23. marta 2016. (osim u periodu između 18. decembra 2015. i 11. januara 2016.) i mogu se kupiti počev od 12. novembra do petka, 20. novembra 2015. godine.\nPromotivne cene karata važe za povratne letove u ekonomskoj klasi za putovanja od Beograda do sledećih destinacija:\nPovratna karta počev od*:\n*Navedene cene uključuju sve takse osim usluge za izdavanje karte. Broj sedišta je ograničen. Popust za decu neće se primenjivati. Za bebe se plaća 10 odsto od pune cene karte. Promotivna ponuda važi za putovanja koja obuhvataju noć subota na nedelju.


Napravite DOMAĆU INFUZIJU: Jedna doza ovog MOĆNOG napitka dovoljna je da se ne razbolite - BIGportal.ba\n10 Marta, 2021 10 Marta, 2021 05404\nU grobnicama faraona ova biljka je bila glavni sastojak smese za balzamiranje.\nKadulja je odlično sredstvo za pročišćivanje krvi i izbacivanje sluzi iz organizma. Ona jača krvni sistem, stimuliše cirkulaciju, deluje protiv krvarenja i upala.\nDok, s druge strane, kukrkuma, drugi sastojak poseduje antibakterijska svojstva, što znači da uništava ćelije virusa i mikroba u organizmu. Nezaobilazan je sastojak mnogih domaćih pripravaka protiv gripa, prehlade i respiratornih infekcija.\nPrirodni je analgetik, borac protiv dijabetesa i deluje kao sjajna preventiva mnogim kancerogenim obolenjima: raku dojke, prostate, debelog crieva kože i pluća. Veruje se čak da kurkumin može da spreči razvoj već nastalog raka.\nTradicionalna medicina preporučuje da pomešati kadulju s mlekom, još ako dodate kurkume i med, dobijate domaći infuziju.\n– 1 kašičica sušena kadulja\n– 1 kašičica u prahu kurkume (1/2 za decu)\nKako da izbjegnete tragove od slika na zidu?


Državno ministarstvo želi dodijeliti 1,5 miliona KM za RTV Herceg-Bosne - Index.ba\nU Bosni i Hercegovini djeluju tri javna servisa koja dio novca dobijaju i od Ministarstva komunikacija i prometa.\nNo, prema pisanju vijesti.ba, ovaj put novac bi mogla dobiti i RTV Herceg-Bosne koja nije javni servis, već je pod kontrolom HDZ-a BiH. Naime, Ministarstvo komunikacija i transporta BiH na čijem čelu je Vojin Mitrović (SNSD) predložilo je Vijeću ministara donošenje Odluke o načinu korištenja sredstava akumuliranog viška prihoda nad rashodima Regulatorne agencije za komunikacije BiH.\nOdluka se odnosi na navodni poticaj razvoju sektora elektronskih medija u iznosu šest miliona i 795 hiljada KM.\nOno što je očigledno sporno jeste da Ministarstvo predlaže da ova sredstva dodijele, osim javnim emiterima, partijskoj televiziji HDZ-a BiH – RTV Herceg-Bosne.\nMinistarstvo predlaže da se Javnom radiotelevizijskom servisu Bosne i Hercegovine (BHRT) dodijeli 1.510.171,00 KM, Radio-televiziji Federacije Bosne i Hercegovine 1.510.000,00 KM, Radio-televiziji RS-a 2.265.000,00 KM i Radio-televiziji Herceg Bosne 1.510.000,00 KM.\nPrethodni članakSaobraćajna nesreća kod Konjica: Motociklista sletio u kanal i poginuo\nNaredni članakNarednih dana nas očekuje skoro 40 stepeni


Optužnica protiv Saše Pejovića zbog presecanja predsednikove kolone – Nadlanu.com\nOptužnica protiv Saše Pejovića zbog presecanja predsednikove kolone\nObjavljeno 26. jan 2013. / 13:16:46\nTužialštvo u Beogradu tereti Sašu Pejovića (29) da je 3. novembra 2012. na auto-putu Beograd - Niš u službenom džipu "micubiši pajero" ometao službena lica u koloni šefa države Tomislava Nikolića, izjavio je danas portparol Republičkog javnog tužIlaštva Tomo Zorić.\nNa taj način je, prema rečima Zorića, izvršio krivično delo ometanje ovlašćenog službenog lica u vršenju poslova bezbednosti po zakonu o javnom redu i miru, javlja Tanjug.\nZa to krivično delo zaprećena je kazna od šest meseci do tri godine zatvora, dodao je Zorić.\nPejović, koji se brani sa slobode, policijski je službenik i vozač načelnika saobraćajne policije Dragiše Simića.\nTužilaštvo sumnja da je Pejović bio za volanom policijskog džipa "micubiši pajero" koji je 3. novembra oko jedan sat posle ponoći na auto-putu Beograd-Niš, neposredno posle rampe Bubanj Potok, sustigao kolonu vozila u kojoj je bio predsednik Srbije.\nU drugom slučaju presecanja kolone vozila u pratnji predsednika Nikolića čiji je akter zaposleni u preduzeću "Srbija šume" Aleksandar Stojanović, tužilaštvo je utvrdilo da je reč o prekršaju, a ne o krivičnom delu, pa je taj predmet prosledilo sudiji za prekršaje, odnosno podnelo je zahtev za pokretanje prekršajnog postupka.\nšaša pejovićsudtomislav nikolićtomo zorićtužilaštvo


OKRUGLI STO U „ALUMINI“: RADNA SNAGA FAKTOR STABILNOSTI PRIVREDNIH SUBJEKATA – ASinfo Portal\nOKRUGLI STO U „ALUMINI“: RADNA SNAGA FAKTOR STABILNOSTI PRIVREDNIH SUBJEKATA\nU kompaniji „Alumina“ danas je održan okrugli sto na kome se govorilo o aktuelnom stanju u metalskoj industriji i rudarstvu Republike Srpske, ljudskim resursima, radničkom standardu i motivaciji zaposlenih. Takođe, bilo je riječi i o stanju u školstvu i kvalitetu obrazovanja, te usklađenosti potrebe i ponude stručnog kadra u privredi Republike Srpske. Razgovaralo se i o vođenju socijalnog dijaloga između poslodavaca i sindikata, te dogovoru o usaglašavanju potpisivanja granskog kolektivnog ugovora za zaposlene u metalskoj industriji i rudarstvu.\nOrganizator ovog Okruglog stola je bio Sindikat metalske industrije i rudarstva Republike Srpske, a među učesnicima bili su predstavnici Ministarstva privrede i preduzetništva, Ministarstva industrije i energetike, jedan broj direktora privrednih subjekata iz metalske industrije, predstavnici obrazovnog sistema, kao i članovi Republičkog odbora Sindikata metalske industrije i rudarstva Republike Srpske.\nPredsjednik Upravnog odbora kompanije „Alumina“ Mile Matić smatra da je radna snaga faktor uspjeha stabilnosti proizvodnje i koja bi trebalo da bude u prioritetu u odnosu i na kapital i na proizvodna sredstva, jer se jednostavno bez radne snage ne može.\nMatić je rekao da znanje ljudi, naših radnika, osigurava stabilnost i budućnost kompanije „Alumina“.\n„U tom smislu treba da kreiramo ambijent u kojem ćemo da osiguramo da buduće generacije dolaze na radna mjesta afirmisane, školovane, profesionalne, da rade i da žive od svog rada“, rekao je Matić.\nGovoreći o aktuelnoj sitauciji na globalnom nivou, Matić je rekao da sve to utiče na poslovanje kompanije „Alumina“, jer su se trendovi koji su bili pokrenuti malo zaustavili, što ne znači da neće ponovo doći.\n„Ali bez ljudskog resursa nemamo šansi da možemo uspjeti i da budemo konkurentni, odnosno permanentno ulaganje u znanje i obrazovanje osigurava budućnost ljudima, fabrici i cjelokupnoj društvenoj zajednici“, rekao je Matić.\nPredsjednik Upravnog odbora „Alumine“ je ocijenio da je trenutno na tržištu teško doći do kvalifikovane radne snage.\n„Sve je teže i teže doći do kvalifikovane radne snage jer opada interes, čak ni novcem to nije moguće riješiti. Treba više da ulažemo u znanje i da te ljude afirmišemo da budu priznati članovi ovog društva“, rekao je Matić.\nSavjetnik ministra privrede i preduzetništva u Vladi Republike Srpske Momčilo Novaković rekao je da privreda Republike Srpske nije izuzeta iz problema koje ima svjetska privreda i dodao da je naša privreda podložniji ovim problemima.\n„Vlada Republike Srpske pokušava u zadnje dvije godine, odnosno od početka pandemije virusa korona i trenutnih svjetskih dešavanja, da kroz različite podsticaje prerađivačkoj industriji obezbijedi na neki način zainteresovanost poslodavaca i firmi za nabavku novih tehnologija i osavremenjavanjem proizvodnje“, rekao je Novaković.\nOn je naglasio da je u tom smislu Vlada Republike Srpske ove godine predvidjela oko 15 miliona KM, s tim da postoji još jedan projekat koji bi trebao da se do kraj godine realizuje što bi ukupono iznosilo oko 40 miliona KM ulaganja u prerađivačku industriju.\nPrema njegovim riječima, kada se radi o podsticajima za plate koje smatraju vrlo važnim, obzirom da je tema Okruglog stola kako sačuvati radnu snagu i obezbjediti neophodan kadar za prveredu, do sada smo isplatili oko 21,3 miliona KM na ime podsticaja plata i ovim projektom je u posljednje dvije godine obuhvaćeno oko 32.000 radnika, odnosno 803 privredna subjekta.\nIstičući da će Vlada Republike Srpske i u narednom periodu nastaviti i sa jednim i sa drugim projektom, Novaković je rekao da je siguran da se može i više, ali da je u sadašnjim okolnostima i sadašnjim budžetom i ovo dobar podsticaj.\n„Cilj Okruglog stola je da se u jednoj koordinaciji saznaju svi porblemi koje danas imaju poslodavci, sindikati, školske ustanove i da zajedno sa Vladom Republike Srpske, odnosno nadležnim ministarstvima donesemo određene zaključke koji bi u narednom vremenu proveli“, rekao je Novaković.\nPredsjednik Udruženja poslodavaca metalske industrije i rudarstva Republike Srpske Predrag Zorić rekao je da je Okrugli sto, koji se održava u kompaniji „Alumina“, neophodan u ovom vremenu kada imamo turbulenciju na tržištu i kada cijene sirovina rastu.\nPrema njegovim riječima, imamo i pojačanu inflaciju koja je evidentna i u kojoj je kupovna moć svih randika sve manja, dok su firme izložene stalnim nepovoljnim uticajima spoljašnjeg tržišta.\n„U ovom momentu potrebno je puno razumijevanja svih partnera i saradnika od Vlade Republike Srpske, privrede, udruženja sindikata, da razumiju momenat i da zajedno probamo naći rješanja da održimo porizvodnju, produktivnost i naravno odgovarajuće uslove u kojima radnici rade“, istakao je Zorić koji je i direktor firme „Kolektor“ iz Laktaša.\nPredsjednik Sindikata metalske industrije i rudarstva Republike Srpske Radenko Smiljanić rekao je da je povod za organizovanje okruglog stola sagledavanje situacije u realnom sektoru kao stubu opstanka, stabilnosti i razvoja Republike Srpske.\nSmiljanić je naglasio da je najveći problem sa kojima se suočavaju radnici nesigurnost radnog mjesta, dodavši da su potrebne nove ideje za prevazilaženje trenutnih problema. Smatra da je za privredu neophodno obezbijediti kvalitetnu radnu snagu, a prvi pomak u tom smjeru je motivacija učenika za zanimanja u realnom sektoru kroz školovanje.\n„Ako je učenik motivisan da ide u neka neproizvodna zanimanja imamo problem, ali ako je motivisan da uči i stiče znanja za rad u privredi i bude nagrađen prema svom znanju i sposobnostima time će se postepeno rješavati problem nedostatka radne snage“, rekao je Smiljanić.