REZULTATI IZBORA - iz minuta u minut | Skandalozno\nGrađani su danas birali 11. saziv republičkog parlamenta od uvođenja višestranačja u Srbiji.\nNaredni saziv Skupštine Srbije imaće sedam partija, saopšteno je iz sedišta Republičke izborne komisije, gde je do sada obrađeno 97,46 odsto glasova.\nRepublička izborna lista (RIK) saopštila je u 11 sati ove rezultate:\nSNS – 48,25%\nSPS-JS – 11,01%\nSRS – 8,05%\nDS – 6,04%\nDosta je bilo – 5,95 %\nSDS-LDP-LSV – 5,03%\nDSS-Dveri – 5\n00.57 – Republička izbora komisija saopštila je kasno večeras da je, prema preliminarnim rezultatima sa obrađenog 27,25 posto biračkog tela, SNS osvojila 49,30 posto osvojenih glasova. Slede SPS sa 12,10, SRS sa 7,94 i DS sa 6,13 posto. Blizu cenzusa su koalicija SDS-LDP-LSV sa 4,97 posto, Dosta je bilo sa 4,94 i koalicija DS S-Dveri sa 4,91 posto osvojenih glasova.\n00.41 SNS je osvojio 49,2 odsto glasova na parlamentarnim izborima. Sledi SPS sa 11,3, potom SRS sa 7,9 odsto, DS sa 5,9 odsto, Dveri-DSS 5,1 odsto i Dosta je bilo tačno 5,7 odsto podrške, pokazuju preliminarni rezultati Cesida na uzorku od 90,6 odsto obrađenih podataka.\n00.14 Srpska napredna stranka (SNS) osvojila je 48,59 odsto na vanrednim parlamentarnim izborima, pokazali su rezultati na 96 odsto uzorka sa 450 biračkih mesta na kojima je organizacija CRTA imala posmatrače, izjavio je šef Posmatračke misije Centra za istraživanje, transparentnost i odgovornost (CRTA) Raša Nedeljkov. Socijalistička partija Srbije osvojila je 11 odsto, Demokratska stranka 6,09 odsto, Srpska radikalna stranka 7,86 odsto, Dosta je bilo 5,81 odsto, rekao je Nedeljkov uz ogradu da im nedostaju mesta pretežno iz Vojvodine koja mogu da utiču na konačne rezultate. Koalicija Socijaldemokratske stranke, Liberalno demokratske partije i Lige socijaldemokrata Vojvodine osvojila je 5,05 odsto, koalicija Demokratske stranke Srbije i Dveri 5,09 odsto, a ostale stranke zajedno 7,31 odsto, rekao je Nedeljkov i istakao da je nevažećih listića bilo 3,21 odsto.\n23.30 Na osnovu 82 odsto odsto prebrojanih glasova, šest lista je prešlo cenzus na vanrednim parlamentarnim izborima, a još jedna ima velike izglede da to ostvari, saopštio je Cesid.\nSrpska napredna stranka ima 49,7 odsto glasova, Socijalistička partija Srbije 11,6, Srpska radikalna stranka 7,7, Demokratska stranka 5,9, Pokret Dosta je bilo Saša Radulović 5,2 i koalicija Demokratska stranka Srbije – Dveri 5,1 odsto.\nZa sada je ispod cenzusa koalicija Socijaldemokratske partije, Liberalno demokatske partije i Lige socijaldemokrata Vojvodine sa 4,9 odsto glasova, ali tu nisu uračunati rezultati iz Vojvodine, pa je moguće da će i ta lista preći cenzus.\n23.05 Na osnovu preliminarnih rezultata sa 80,5 odsto biračkih mesta, Srpska napredna stranka osvojila je 49,7 odsto glasova birača a u parlament ulazi još pet izbornih lista, saopštio je večeras CeSID.\nPrema tim podacima, na drugom mestu nalazi se Socijalistička partija Srbija sa 11,6 odsto a treća je Srpska radikalna stranka sa 7,7 odsto poverenja birača. Demokratska stranka osvojila je 5,9 odsto, koalicija DSS-Dveri 5,1 a u parlament bi ušao i Pokret Dosta je bilo sa pet odsto osvojenih glasova. Predstavnik CeSID-a Bojan Klačar je rekao da je koalicija SDS-LDP-LSV blizu cenzusa sa osvojenih 4,9 odsto glasova.\n22.23 Prema obrađenom uzorku od 65 odsto glasova, CeSID je saopštio sledeće rezultate:\nSNS 51 odsto, SPS 12,10, SRS 7,7, DS 5,5, DSS-Dveri 5, SDS-LDP-LSV 4,8, Dosta je bilo 4,3.\n22.06 Prema obrađenom uzorku od 56,6 odsto glasova, CeSID je saopštio sledeće rezultate:\nSNS 51,5 odsto, SPS 12,4, SRS 7,7, DS 5,4. Kako je naveo CeSID, koalicija DSS-Dveri osvojila je 5 odsto glasova.\n21.58 IPSOS na 30% prebrojanih glasova: SNS 48,6%, SPS 10,9%, SRS 8,0%, DS 6,3%, Dosta je bilo 5,5%, DSS 5,1%, SDS 5,2%\n21.49 Prema prvim preliminarnim podacima Republičke izborne komisije SNS je osvojila više od 55 odsto glasova, SPS oko 11 odsto, a SRS 7,7 odsto.\n21.48 Koalicija SPS-JS-Zeleni odnela je ubedljivu pobedu na izborima u Jagodini.\n21.43 Najnoviji rezultati CESID pokazuju da je SNS na prevremenim parlamentarnim izborima osvojila 52,2 odsto glasova birača.\nDruga je SPS sa 13,8 odsto, radikali imaju 7,3 odsto, demokrate 5,5.\nIspod cenzusa za sada su ostale dve koalicije: SDS-LSV-LDP sa 4,6 odsto glasova i DS S Dveri sa 4,3 odsto. Pokret Dosta je bilo ima za sada 2,8 odsto glasova.\n21.38 Prema podacima CeSID sa 40 odsto obrađenog materijala, Srpska napredna stranka dobila je 52,6 odsto glasova birača. Socijalistička partija Srbije dobila je 12,9 odsto, Srpska radikalna stranka 7,4 odsto, Demokratska stranka 5,5.\n21.22 na osnovu 20 odsto prebrojanih glasova IPSOS je saopštio:\nSNS 49,01, SPS 11,1, SRS 8,1, DS 6,5, SDS-LDP-LSV – 5,8, Dosta je bilo 5,5, DSS-Dveri 5,2.\n21.09 Na uzorku od oko 18 odsto obrađenih glasova, Srpska napredna stranka osvojila je 52 odsto glasova birača, najnoviji su podaci CeSID-a.\nPrema tim podacima, SPS je osvojila 14,4 odsto, SRS 7 odsto, DS 5,4 odsto. Ispod cenzusa su koalicija SDS-LDP-LSV koja je osvojila 4,3 odsto, Dveri-DS S 4,2 odsto i Dosta je bilo sa 2,7 odsto.\n20.53 Prema prvi premilinarnim rezultatima CESID SNS je osvojila 56 odsto glasova, SPS 10,9, SRS 7,4, DS 5,7, Dveri DSS su osvojili 4,4 odsto, a koalicija SDS, LDP, LSV – 4, 1 odsto.\n20.46 Agencija Ipsos objavila je prve rezultate na osnovu obrađenih 5,3 odsto glasova. Prema ovom malom uzorku, Koalicija oko SNS “Srbija pobeđuje – Aleksandar Vučić” osvojila je 55,8 odsto glasova.\nSocijalistička partija Srbije osvojila je 10,6 odsto, Srpska radikalna stranka 9,1, Koalicija DSS-Dveri 5,6 odsto, Demokratska stranka 5,4, Čeda-Boris-Čanak 3,5, dok je Pokret Dosta je bilo osvojio 2,9 osto.\n20.40 – Prvi preliminarni rezultati na osnovu 3 odsto obrađenih podataka SNS 52,1 SPS-JS 12,4 SRS 8,7 Dveri-DSS 5,9 Tadić-Čeda-Čanka 5,1 DS 5,0.\n20.30 U štabu SNS nalazi se stotinak stranačkih aktivista. U sali za medije užurbano se pripremaju prilozi za medije, dok su Vučić i funkcioneri u odvojenoj prostoriji.\nU jednom trenutku samo se začuo Vučić kako uzvikuje: “56”. Iako se mislilo da je reč o rezultatima, on je mislio na izlaznost.\n20.10 U štab SPS još nije stigao njen predsednik Ivica Dačić.\nPrisutni su Aleksandar Antić, Nikola Nikodijević i Milutin Mrkonjić.\n20.00 – Kako Kurir saznaje, na glasanju u Njujorku i Londonu ubedljivu pobedu odneo je pokret “Dosta je bilo” Saše Radulovića, dok je u Čikagu trijumfovala koalicija DSS-Dveri.\nBudite prvi sa komentarom na članku "REZULTATI IZBORA – iz minuta u minut"


Potpiši peticiju: Promenimo nepravedan obračun porodiljske naknade - Bebac.com\nPotpiši peticiju: Promenimo nepravedan obračun porodiljske naknade\nPotpiši peticiju i utiči na promenu Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom\nZakon o finansijskoj podršci porodici već tri godine ugrožava brojne porodice u Srbiji. Sada kada je konačno došao red na izmene ovog Zakona, predlažu se izmene koje nisu dovoljne i koje neće rešiti problem umanjenih naknada zarada na porodiljskom odsustvu i odsustvu radi nege deteta.\nOd samog početka primene ovog zakona apelujemo na izmene kako bi se sprečilo da sve veći broj porodilja dobije mizerno male naknada zarada. Prema podacima koje je Roditeljski portal Bebac 2019. godine dobio iz Ministarstva rada vidi se da ovaj zakon za samo godinu dana primene oštetio više od 13.000 mama.\nJedna od odredbi koja je najviše uticala na porodilje i njihove porodice je ona koja se odnosi na način obračuna porodiljske naknade. Naime, da bi mame dobila punu platu na porodiljskom bolovanju period obračuna prema trenutnom Zakonu obuhvata 18 meseci pre otvaranja trudničkog bolovanja. Ova odredba krši Međunarodnu deklaraciju o zaštiti materinjstva jer prema njoj period obračuna ne sme biti duži od 12 meseci.\nPosebno sporan deo koji se odnosi na obračun naknade zarade je to što se za sve mesece koji ulaze u ovih 18, a u kojima žena nije radila, računaju kao 0 dinara.\nTražimo da se plata na porodiljskom odsustvu i odsustvu sa rada radi nege deteta obračunava isto za sve mame obuhvati obračunski period od 12 meseci, umesto dosadašnjih 18.\nPosebno naglašavamo i apelujemo da za mesece u kojima žena nije radila računa minimalna zarada u RS, umesto sadašnjih 0 dinara. Na taj način žene će ostvarivati naknadu zarade srazmerno broju meseci u kojima su radile i imale primanja, a istovremeno bez obzira na broj meseci rada neće dobiti naknadu manju od minimalne zarade.\nPotpiši peticiju: Jednaka prava za mame preduzetnice\nFinska četvrti put zaredom najsrećnija zemlja na svetu. Koliko je Srbija (ne)srećna?\nJednaka prava za sve mame - potpiši peticiju\nUdruženja i preko 10000 građanki i građana traže pravdu za roditelje\nSramota zaista...Posle prve trudnoce ostala sam bez posla koji sam kasnije jedva pronasla jer retki su oni koji zele da zaposle majku sa malim detetom. Da ne govorim o mesecima probnog rada bez prijave....Sada, u drugoj trudnoci, strepim kako cu posle porodjaja ziveti jer sam prijavljena tek... Čitaj dalje\nZar nebi trebalo da bude jednako za sve mame. Gde smo tu mi nezaposlene ili ostale bez posla. Nama ne treba ništa. Bruka za Srbiju. Da pišemo peticije veću glupost nisam čula.


Održana XVII redovna Skupština Udruženja poslodavaca FBiH\nUdruženje poslodavaca Federacije Bosne i Hercegovine održalo je 04. aprila 2018. godine redovnu godišnju skupštinu na kojoj je usvojen plan rada za 2018. godinu. Fokus Plana je poboljšanje poslovnog ambijenta, olakšavanje poslovanja, otvaranje novih radnih mjesta i suzbijanje sive ekonomije.\nGodišnjoj skupštini UPFBiH izuzev rukovodstva i delegata Udruženja prisustvovali su i premijer Vlade FBiH Fadil Novalić, ministrica finansija i zamjenica premijera FBiH Jelka Milićević, potpredsjednici FBiH Melika Mahmutbegović i Milan Dunović, pojedini ministri iz Vlade FBiH, predstavnici sindikata, institucija, akademske zajednice i regionalnih poslodavačkih udruženja.\n„Udruženje poslodavaca FBiH je najaktivniji partner u socijalnom dijalogu koji sa svojim konkretnim prijedlozima doprinosi poboljšanju kvaliteta donesenih zakona. Najbolji primjer za to je Zakon o PIO/MIO FBiH na kojemu je UPFBiH aktivno radilo i njihovi vrlo konkretni prijedlozi su usvojeni", istaknuo je federalni premijer Novalić, pozdravljajući rad Skupštine UPFBiH.\n„U FBiH postoji potreba sinergijskog djelovanja izvršne i zakonodavne vlasti , poslodavaca, akademske zajednice i drugih interesnih grupa s ciljem poboljšanja ekonomske situacije i kvaliteta života građana", istaknula je Mahmutbegović.\n„U tom pravcu, uradili smo set od 15 prijedloga zakona koje ćemo ponuditi Vladi FBiH u narednom periodu na razmatranje i dalju proceduru. Vjerujemo da će ti zakoni biti usvojeni, tim prije što njihovim usvanjem ne bi bili narušeni fiskalni tokovi", istaknuo je Smailbegović.\n„Za ovu godinu smo donijeli ambiciozan finansijski plan s prevashodnim ciljem širenja usluga za naše članstvo", naglasio je Pandurević.


U „Akvarijusu“ izložba grafika Harisa Ličine GracanicaOnline.Info\nU „Akvarijusu“ izložba grafika Harisa Ličine\nIzložba grafika „Slobodan pad“ likovnog umetnika Harisa Ličine iz Novog Pazara biće otvorena u Privatnom kulturnom centru „Akvarijus“ u Kosovskoj Mitrovici u utorak 9. novembra 2021. godine u 19 časova. Izložbu će otvoriti Miljana Dunđerin, a radovi Harisa Ličine će biti izloženi u galeriji do 15. Novembra, saopšteno je iz „Akvarijusa“.\nLičina je priredio četiri samostalne izložbe i izlagao na preko 30 kolektivnih izložbi u zemlji i inostranstvu. Učestvovao je i bio organizator mnogih umetničkih radionica i kurseva grafike, fotografije i grafičkog dizajna. Takođe, bio je polaznik nekoliko studentskih razmena obrazovnog karaktera u inostranstvu (Nemačka-Bremen, Nemačka- Oldenburg, Rusija-Belgorod, Rusija-Moskva).\n„Ciklus grafika Harisa Ličine objedinjen pod nazivom „Slobodan pad“, na prvi pogled korespondira sa evropskim (pa i jugoslovenskim i srpskim) odgovorom na angloamerički pop-art u drugoj polovini XX veka, oličenim u narativnoj, odnosno novoj figuraciji. Sa narativnom, odnosno novom figuracijom, ali i sa ekspresionizmom i uopšte angažovanom umetnošću (neo)avangarde Ličinu povezuje i to što iz sfere estetskog zalazi u idejno i ideološko, te pokušava da na ilustrativan i ironično-parodičan način predstavi probleme savremenog čoveka, čime karakterističnu pop-art ikonografiju proizišlu iz predložaka masovnih medija obogaćuje novim sadržajima“, zaključuje se u saopštenju PKC „Akvarijus“.\nTags: Izložba grafika „Slobodan pad“ kulturni centar „Akvarijus“ Haris Ličina\nPrevious „Jesen u Prizrenu“: Ruke same slikaju, a četkice biraju boje\nNext Ansambl „Venac“ organizuje humanitarni koncert za Anđeliju


UNS: Novosti prodate privrednom društvu Media 026 iz Smedereva - Novinar.rs\nŠtamparija Borba a.d, većinski vlasnik Kompanije Novosti, donela je odluku da odobri ugovor o prodaji ove medijske kuće privrednom društvu Media 026 d.o.o. sa sedištem u naselju Vučak u Smederevu, čiji je vlasnik Boban Rajić, za oko 300 miliona dinara, saopštilo je danas Udruženje novinara Srbije (UNS).\nSkupština akcionara Štamparije Borba je na jučerašnjoj sednici dala saglasnost na “raspolaganje imovinom velike vrednosti” kojom je odobreno zaključenje kupoprodajnog ugovora, čime će, ukoliko bude potpisan, privrednom društvu Media 026 pripasti 98 odsto vlasništva Kompanije Novosti.\nU Nacrtu ugovora o prenosu akcija u Kompaniji Novosti, koji je objavljen na sajtu Štamparije Borba, navodi se da se privredno društvo Media 026 obavezuje da Štampariji isplati razliku između potraživanja od 58.869.691 dinara i vrednosti “zamene ispunjenja” (cene Kompanije Novosti) od 300 miliona dinara, što iznosi 241.130.309 dinara.\nKako je objavio sajt “Novosti” 2017. godine, dug od 2009. godine nastao je zbog nepodmirenih obaveza prema državi “doprinosi za poreze i zarade u visini 103 miliona i 25 miliona za neplaćeni PDV”, kao i da taj dug sa kamatom iznosi 284 miliona dinara, a to je petina ukupnog duga, koji je Kompanija Novosti imala prema poveriocima.\nPosted in EKONOMIJATagged #BORBA #NOVOSTI #PRODAJA #ŠTAMPARIJA BORBA #VEČERNJE NOVOSTI\nOdgovor na Zvezdin tenk: Dinamo postavio traktor ispred svog stadiona (FOTO) Zagreb — Navijači zagrebačkog Dinama postavili su ispred svog stadiona stari traktor kao odgovor na to što je ispred […]


Znamo do kada (ne)će kompletno biti rekonstruisan Pančevac! - Борча Инфо\nНасловна Београд Znamo do kada (ne)će kompletno biti rekonstruisan Pančevac!\nU proteklom periodu često se govorilo o rekonstrukciji Pančevačkog mosta.\nKrpljenje Pančevca i razne popravke na mostu su česte a svi mi dobro znamo koliko nam ti radovi prave problema u saobraćaju. Ali to nije kompletna rekonstrukcija..\nRazne slike Pančevačkog mosta često se dele društvenim mrežama i odavno se sa razlogom pitamo kada će se konačno kompletno podmladiti.\nAko stavimo prst na čelo doći ćemo do sledećeg zaključka\nu narednih 5\nneće biti rekonstruisan!\nDa bi se ovaj most kompletno restaurirao potrebno je da bude u potpunosti zatvoren za saobraćaj. To u ovom trenutku nikako nije izvodljivo jer bi nastao kolaps, ne samo na levoj obali, već u čitavom gradu.\nOvi uslovi bi mogli da se steknu sa otvaranjem novog mosta na Dunavu u blizini Ade Huje.\nTaj most bi trebao da bude sastavni deo Spoljnje magistralne tangente koji bi trebalo da rastereti Pančevac, izmesti tranzitni saobraćaj iz centra i da poveže Novi Beograd, Zemun, Borču, Zrenjaninski put, Pančevački put, Zvezdaru..\nU tom slučaju moglo bi doći do zatvaranja Pančevca i njegove potpune rekonstrukcije.\nKao jedan od datuma koji se pominje da bi ovaj novi most mogao biti urađen je 2024. godina.. Tako daaa..\nПретходни текстRadovi na Pančevcu do 7. oktobra\nСледећи текстZatvara se jedna traka na Pančevačkom mostu do 14. oktobra\nUdruženje građana sa invaliditetom “Novi horizont” organizuje svoju promociju i časti komšije 3.decembar - međunarodni Dan osoba sa invaliditetom Danas je međunarodni dan osoba sa invaliditetom....


Rusija ponovo protiv Rezolucije o Siriji\nRusija se ponovo u Savetu bezbednosti UN suprotstavila predlogu rezolucije o Siriji, jer, kako je ocenila, on ne omogućuje ravnotežu, odnosno ne poziva sve strane da obustave vatru.\nPrema rečima zamenika ruskog ministra spoljnih poslova Genadija Gatilova, "osnovni problem" jeste taj to što se tekstom rezolucije ne pozivaju "sve strane" (i sirijski pobunjenici i vladine snage) da preduzmu sve kako bi bio postignut prekid vatre.\nRusija, stalna članica Saveta bezbednosti UN, već je, s Kinom, stavila veto na dva predloga rezolucije kojima se osuđuje nasilje sirijskog režima nad civilima.\nPet stalnih članica Saveta bezbednosti UN su se ponovo sastali kako bi razgovarali o novom predlogu rezolucije kojom se od sirijske vlade traži da "odmah" okonča nasilje, a od opozicije da se "uzdrži" od svake vrste nasilnog ponašanja.\nPrema podacima UN, od početka marta prošle godine, kada je u Siriji počela pobuna protiv predsednika Bašara Al Asada, u toj zemlji je poginulo više od 7.500 ljudi.


source.ba | Uhapšen još jedan osumnjičeni za planiranje napada tokom Olimpijade\nUhapšen još jedan osumnjičeni za planiranje napada tokom Olimpijade\nOdjel Federalne policije u kratkom saopštenju, objavljenom na svojoj web stranici, navodi da se čovjek predao u petak uvečer u centralnozapadnoj državi Mato Grosso.\nVelika racija u Turskoj: Uhapšena 31 osoba zbog sumnji na pripremanje terorističkog napada\nRio 2016: Deset uhapšenih zbog pripremanja terorističkog napada\nBrazilska policija je objavila je da je uhapsila još jednog muškarca koji se sumnjiči da je pripadnik grupe koja je navodno planirala napade tokom Ljetnih olimpijskih igara u Rio de Janeiru, javlja Anadolu Agency (AA).\nOdjel Federalne policije u kratkom saopštenju, objavljenom na svojoj web stranici, navodi da se čovjek predao u petak uvečer u centralnozapadnoj državi Mato Grosso. Više detalja nije objavljeno.\nMinistar pravde Alexandre de Moraes u četvrtak je objavio da je policija uhapsila deset osoba koje su se obavezale na vjernost ISIS-u i razgovarali na društvenim mrežama o mogućnosti da izvrše napad tokom igara u Riju, koje će se održati od 5. do 21. augusta.\nTagovi: TerorizamRio de JaneiroHapsenjeBrazil


Ona kaže da je trenutno na bezbednom i da se nada da će uskoro biti evakuisana iz Avganistana.\nPodsećamo, Milka Damjanović je u Kabul, gde je provela poslednjih nekoliko meseci, stigla kao deo jedne italijanske humanitarne organizacije. Ona i njene kolege trebalo bi Avganistan da napuste zajedno.\nPrethodno su Srbi Marko Pribak i Aleksandar Cvejić bezbedno doputovali u Srbiju.\nPodsetimo, munjevitom ofanzivom koju su preduzeli nakon odlaska vojske SAD iz Avganistana, talibani su u nedelju zvanično ušli u prestonicu Kabul i preuzeli su kontrolu nad presedničkom palatom.\nPre toga u ruke talibana pao je i poslednji granični prelaz. Predsednik Avganistana podneo je ostavku i otišao iz zemlje, kako bi, prema njegovim rečima, sprečio krvoproliće. Organizovana je hitna evakuacija diplomata, a SAD su poslale dodatne trupe da obezbede siguran izlazak svojih diplomata iz zemlje.\nIzvor agencije TAS u glavnom gradu Avganistana rekao je da se na ulicama povremeno čuju pucnji i da se koristi teško naoružanje.\nAvganistan Kabul Avganistan vesti Milka Damjanović


Srbija i Republika Srpska: "800 miliona evra" FOTO - B92\nMinistar finansija Siniša Mali uèestvovao je danas na konferencji "Investicioni potencijali Republike Srpske" u Privrednoj komori Srbije (PKS).\nIzvor: B92 sreda, 22.09.2021. | 15:20\nTom prilikom istakao je da Srbija sa Republikom Srpskom radi na realizaciji zajednièkih projekata vrednih 800 miliona evra.\nMinistar je na skupu istakao da je saradnja sa Republikom Srpskom na zavidnom nivou, ali da postoji ogroman prostor za dalji napredak i pozvao privrednike da investiraju u Republiku Srpsku.\n"Pozivam vas da što više investirate u Republiku Srpsku. Dobio sam informaciju da je 148 privrednih subjekta otvoreno od 2019. godine do danas. Nije to mali broj, ali to može još bolje, a ovakvi skupovi tome doprinose", rekao je Mali, saopštilo je Ministarstvo.\nPrema njegovim reèima, Republika Srpska je za našu zemlju jedan od najvažnijih spoljnotrgovinskih partnera.\n"Više od 50 odsto razmene sa Fedaracijom BIH odlazi na razmenu sa Republikom Srpskom. Mislim da smo prvo uvozno tržište, a posle Hrvatske i Italije, treæe izvozno tržište. To dovoljno govori o našem obimu saradnje. Meðutim, mi nismo zadovoljni i hoæemo da to bude još bolje", naveo je Mali i dodao da smo mi veæ ove godine dostigli nivo razmene pre pandemije koronavirusa.\nKako je istakao, jedan od prioriteta Srbije su ulaganja u putnu, železnièku infrastrukturu kako bi podigli kvalitet života graðana i nivo atraktivnosti, konkuretnosti okruženja u kome privreda obavlja svoju delatnost. To isto se odnosi i na ulaganja u Republici Srpskoj.\n"Upravo smo takve projekte definisali sa Republikom Srpskom. Tu su projekti u oblasti eneretike, koji se odnose na hidropotencijale gornjeg toka reke Drina, hidroelektrane Paunci, Foèa, Buk Bijela, a investicije koje sledeæe godine kreæu su aerodrom Trebinje, a tu su i ulaganja koja se odnose na autoput Beograd-Sarajevo", rekao je Mali.\n"Ne postoji lokalna samouprava u Republici Srpskoj u koju poslednjih par godina bar neki dinar iz Srbije nije došao i da nešto nije uraðeno na sreðivanju fasada, bolnica, nabavci opreme, sreðivanju vrtiæa. Mi smo 2014. godine ukupno donirali 82 miliona evra Republici Srpskoj. To je veliki iznos koji pokazuje ne samo stepen prijateljstva, veæ i poverenja i želje za boljom saradnjom u buduænosti", rekao je Mali.\nOn je naveo da se u ovom trenutku razmatraju i moguænosti da se model fiskalizacije koji u Srbiji treba da zaživi od poèetka sledeæe godine, primeni i u Republici Srpskoj.\nTakoðe, zajedno sa Poštanskom štedionicom, radi se na preuzimanju operacija bivše Komercijalne banke u RS, a sve to kako bi taj deo finanijskog tržišta dodatno ojaèali, a da bi bio oslonac razvoju ne samo privrede, veæ i finansiranja buduæih infrastrukturnih projekata.\nMinistar finansija osvrnuo se i na ekonomske reforme koje je Srbija sprovela poslednjih godina, istakvši da je zahvaljujuæi njima naša zemlja postala pokretaè i motor razvoja celog regiona.\n"Nama je stopa BDP u prvih šeset meseci 7,6 odsto, a oèekujemo i sedam odsto do kraja godine. Naš BDP prvi put u istorji bi trebalo da dostigne 52 milijarde evra. Do pre samo par godina to je bila misaona imenica i nešto o èemu smo mogli samo da sanjamo. Naša makroekonomska situacija je stabilna. Imamo novca na raèunu u budžetu, u ovom trenutku 257 milijardi dinara. Potpuno smo likvidni. Uèešæe javnog duga u BDP-u je ooko 55,5 odsto, što je ispod 60 odsto", rekao je Mali.\nOn je dodao da, ipak, Srbija ne može sama i da kada se pogledaju razvojni potencijali ne samo Srbije, veæi RS i ostalih zemalja regiona, jasno je da samo zajedno možemo da budemo jaèi, konkurentniji i atraktivniji a da naši graðani imaju konkretne koristi od toga kad je reè o primanjima penzija i plata.\nPredsednik Vlade Republike Srpske Radovan Viškoviæ istakao je znaèaj ovog skupa, naroèito teme o uspostavljanju privrednih slobodnih zona u gradovima širom Republike Srpske.\nOn je ukazao na èinjenicu da je koronavirus, koliko god imao teške posledice po privredu, region i ceo svet, doneo i neke pouke i smernice iz kojih možemo puno nauèiti.\n"Koronavirus, koliko god imao teške posledice po privredu, region i ceo svet, dao nam je odreðene pouke i smernice gde smo grešili i gde bi trebalo da napravimo odreðene korekcije. Posebna zahvalnost graðana Republike Srpske upuæena je Srbiji što je ostavila otvorene granice za protok robe i ljudi. Puno veæe ekonomije i zemlje u toj krizi pokazale su sebiènost i zatvorile su granice. Važno je da mi i kao jedan narod sa dve strane saraðujemo, razgovaramo, razmenjujemo informacije i pokreæemo inicijative", kazao je Viškoviæ.\nPredsednik PKS Marko Èadež rekao je da su kompanije iz Srbije u RS do sada uložile više od milijardu evra, kao i da je Srbija tamo najveæi investitor.\nOn je rekao da je interesovanje mnogo veæe i da æe na današnjem skupu osim razgovora o potencijalnim poslovima biti i konkretnih ugovora, jer su neke kompanije osmislile svoj plan investiranja.\nNa skupu u Privrednoj komori Srbije održana je i filmska prezentacija "Poslovne i slobodne zone Republike Srpske", a razgovaralo se i o regionalnoj saradnji, poslovanju u zonama. Preneta su i iskustva investitora i razvijena diskusija.\nPored ministra finansija Siniše Malog i predsednika Vlade Republike Srpske Radovana Viškoviæa, na konferenciji su uèestvovali i direktor predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlaðen Cicoviæ, kao i predsednk Privredne komore Republike Srpske Pero Æoriæ.


Evropska centralna banka ECB - Blic Online\nEvropska centralna banka povećala je danas projekciju inflacije za 2021. usled skoka cena na početku godine i blago podigla prognozu privrednog rasta, iako su mere ograničenja za suzbijanje pandemije kovid-19 produžene.\nEvropska centralna banka (ECB) spremna je da upotrebi 'batinu' kako bi se banke ozbiljno pripremile za posao smanjenja nenaplativog duga koji će proizići iz pandemije koronavirusa, poručio je Andrea Enria.\nEvropska centralna banka povećala je program kupovine obveznica novom "dozom" podsticaja od 500 milijardi evra (600 milijardi dolara), jer je zimski talas korona virusa i rast broja zaraženih izazvao zatvaranje privreda velikih razmera uoči božićnih i novogodišnjih praznika.\nEvropska privreda teško da će se vratiti na pretkrizni period pre jeseni 2022. godine, prognoziraju analitičari Evropske centralne banke (ECB). Najveća prepreka bržem oporavku je, kako tvrde, ekonomska nesigurnost koja će dugotrajnije zakočiti potražnju na tržištu i ulaganja, a povećati štednju.\nInflacija u evrozoni na četvorogodišnjem MINIMUMU\nInflacija u evrozoni pala je u septembru još dublje, povećavajući pritisak na Evropsku centralnu banku da poveća podsticaje, jer će aktuelna recesija još godinama držati rast cena ispod ciljanog nivoa.\nNOVA SERIJA ŠTAMPANJA EVRA Evropa ima jasan razlog, ali se jedna grupa ozbiljno protivi i preti\nEvropska centralna banka možda će nastaviti da doštampava evro radi pomoći članicama u pandemiji, što se "severnjačkom krilu" ne sviđa.\nAmerička centralna banka donela je VELIKE PROMENE, one će uticati i na KAMATE U EVROPI, a jedno posebno brine\nAmerička centralna banka promenila je pristup inflaciji, pojačavajući naglasak na ekonomski rast i veće plate, što će naterati i druge, uključujući Evropsku centralnu banku (ECB), da preispitaju svoje mandate, piše Reuters.\nECB i NBS postigle su sporazum da uspostave repo liniju za obezbeđivanje likvidnosti u evrima srpskim finansijskim institucijama ukoliko se javi takva potreba.\nEvrozona je "verovatno prošla" najgori deo ekonomske krize izazvane pandemijom korona virusa, izjavila je predsednica Evropske centralne banke (ECB) Kristin Lagard, pozivajući vlasti da se pripreme za mogući drugi talas.\nBEZ PARA OSTALE I FIRME I BANKE Zbog kredita i nestašice ECB odobrila 1.300 milijardi evra\nEvropska centralna banka (ECB) odbacila je mogućnost otpisa dugova država, što neki ekonomisti predlažu u cilju suočavanja sa posledicama pandemije.\nZvaničnici Evropske centralne banke izrađuju plan kako da se nose sa potencijalnim stotinama milijardi evra neplaćenih zajmova usled epidemije korona virusa.


Četvrti "FIS trofej" okupio takmičare iz 18 zemalja - Glas Srpske\nSrna 22.01.2020 12:33\nPALE - Na stazama Ski-centra "Ravna planina" na Palama danas je počeo dvodnevni četvrti "FIS trofej Ravna planina" na kojem će se u FIS trkama muškog i ženskog veleslaloma i slaloma takmičiti 80 skijaša iz 18 zemalja.\nVlasnik Ski-centra "Ravna planina" Veljko Golijanin rekao je da, zahvaljujući niskoj temperaturi vazduha i sistemu za vještačko osnježavanje, organizuju značajne događaje i takmičenja, te da su krajem novembra počeli sa pravljenjem snijega.\n"Uspjeli smo napraviti velike količine snijega, zbog visokih zahtjeva trke jer nam od toga zavisi kandidatura za Evropa kup. Održavanjem ovih trka možemo reći da smo nosioci zimskih sportova u BiH", naveo je Golijanin.\nPredsjednik komisije za ski-sudije Ski-saveza BiH Slaviša Lučić kaže da se FIS kup organizuje četvrti put na Ski-centru "Ravna planina", gdje staze svojom homologacijom uspunjavaju uslove za održavanje najvećih svjetskih i evropskih takmičenja.\n"Staze su odlično pripremljene, a debljina snježnog prekrivača iznosi 100 centimetara", naglasio je Lučić.\n"Ovdje se osjećam lijepo i očekivanja su uvijek na najvišem nivou", naglasio je Rudić.\nTakmičenje se održava pod pokroviteljstvom Vlade Republike Srpske, Ministarstva porodice, omladine i sporta Republike Srpske, grada Istočno Sarajevo, opštine Pale, Smučarskog saveza BiH i kompanije "Majneks" Pale.\nIz Ministarstva porodice, omladine i sporta Republike Srpske najavljeno je da će ministar Sonja Davidović sutra u 19.00 časova u restoranu "Gondola" u ovom ski-centru prisustvovati konferenciji za novinare povodom zvaničnog otvaranja nadmetanja.


Crvena zvezda izgubila od Midtjilanda, navijači gađali sudije, Stanković noć proveo u bolnici\nDrama na Marakani, Stanković proveo noć u bolnici\nDramatične scene na stadionu „Rajko Mitić“ posle poraza Crvene zvezde od Midtjilanda (0:1) u četvrtom kolu Lige Evrope. Nezadovoljni suđenjem besni navijači zasuli su sa tribina arbitre, a tom prilikom pogođen je jedan od članova stručnog štaba Dejana Stankovića i on je prebačen u Urgentni centar.\nReč je o Italijanu Federiku Panonćiniju koji je pogođen u glavu zbog čega je hitno morao u bolnicu.Mađar Tamaš Bognar navukao je gnev Delija zbog načina na koji je delio pravdu u duelu Crvene zvezde i danskog Midtjilanda gde su crveno-beli susret završili sa samo devetoricom u polju.Rani crveni karton Miloša Degeneka umnogome je odredio dalji tok meča, a na kraju je zbog prigovora zbog dva žuta kartona isključen i Marko Gobeljić. Najvatrenije pristalice crveno-belih su konstantno tokom susreta izražavale nezadovoljstvo suđenjem, te poslednji zvižduk Mađara bio svojevrsni poziv na „bombardovanje“ arbitara sa severne tribine dok su išli ka tunelu.A, onda se dogodilo nešto što niko nije očekivao i nešto što nikako nije smelo da se dogodi na jednoj fudbalskoj priredbi. Tvrdim predmetom pogođen je jedan od članova stručnog štaba Crvene zvezde, a po svemu sudeći, radi se o pomenutom Italijanu Federiku Panonćiniju koji je završio u bolnici s teškim telesnim povredama.Prema pisanju beogradskih medija Dejan Stanković je proveo noć u bolnici i bio je van sebe, kao i svi u taboru srpskog šampiona, zbog svega što se izdešavalo posle utakmice 4. kola Lige Evrope.Stanković se nije pojavio na konferenciji za medije, već je poslao pomoćnika Nebojšu Miloševića, a iako iz Zvezde nisu naveli šta je tačno razlog, jasno je o čemu je reč.Prema nezvaničnim informacijama Italijan Federiko Panonćini je bolje i mogao bi uskoro da bude pušten na kućno lečenje.Inače, kapiten crveno-belih Milan Borjan zamalo je izbegao da bude pogođen dok je fudbalere Midtjilanda sprovodio do tunela kako bi sačuvali živu glavu pred naletima tvrdih predmeta s tribina.„Borjan je učinio sjajan gest. Uradio je sve da nas sačuva. On je pravi džentlmen, posle je došao kod nas u svlačionicu i izvinio se. Objasnio nam je da se to ponekad događa, pokazao je da je pravi lider“, poručio je kapiten gostiju Erik Svjatčenko.\nsport, marakana, fk crvena zvezda, fudbal\nReč je o Italijanu Federiku Panonćiniju koji je pogođen u glavu zbog čega je hitno morao u bolnicu.\nMađar Tamaš Bognar navukao je gnev Delija zbog načina na koji je delio pravdu u duelu Crvene zvezde i danskog Midtjilanda gde su crveno-beli susret završili sa samo devetoricom u polju.\nRani crveni karton Miloša Degeneka umnogome je odredio dalji tok meča, a na kraju je zbog prigovora zbog dva žuta kartona isključen i Marko Gobeljić.\nNajvatrenije pristalice crveno-belih su konstantno tokom susreta izražavale nezadovoljstvo suđenjem, te poslednji zvižduk Mađara bio svojevrsni poziv na „bombardovanje“ arbitara sa severne tribine dok su išli ka tunelu.\nDva crvena, autogol Kange – Zvezda poražena od Mitjilenda na „Mitiću“\nA, onda se dogodilo nešto što niko nije očekivao i nešto što nikako nije smelo da se dogodi na jednoj fudbalskoj priredbi. Tvrdim predmetom pogođen je jedan od članova stručnog štaba Crvene zvezde, a po svemu sudeći, radi se o pomenutom Italijanu Federiku Panonćiniju koji je završio u bolnici s teškim telesnim povredama.\nPrema pisanju beogradskih medija Dejan Stanković je proveo noć u bolnici i bio je van sebe, kao i svi u taboru srpskog šampiona, zbog svega što se izdešavalo posle utakmice 4. kola Lige Evrope.\nStanković se nije pojavio na konferenciji za medije, već je poslao pomoćnika Nebojšu Miloševića, a iako iz Zvezde nisu naveli šta je tačno razlog, jasno je o čemu je reč.\nPrema nezvaničnim informacijama Italijan Federiko Panonćini je bolje i mogao bi uskoro da bude pušten na kućno lečenje.\nInače, kapiten crveno-belih Milan Borjan zamalo je izbegao da bude pogođen dok je fudbalere Midtjilanda sprovodio do tunela kako bi sačuvali živu glavu pred naletima tvrdih predmeta s tribina.\n„Borjan je učinio sjajan gest. Uradio je sve da nas sačuva. On je pravi džentlmen, posle je došao kod nas u svlačionicu i izvinio se. Objasnio nam je da se to ponekad događa, pokazao je da je pravi lider“, poručio je kapiten gostiju Erik Svjatčenko.\nBogdanović p(r)ozvao Partizan: Nadam se da će sada više uplatiti...\n5 Novembar, 09:24\nCrvena zvezda i Partizan prvi put u zamenjenim ulogama\n4 Novembar, 15:12


Mala proba svetskog rata - Direktan ulazak SAD u rat u Siriji - Nedeljnik Vreme\nDirektan ulazak SAD u rat u Siriji\nAKCIJA I POSLEDICE: Ispaljivanje raketa na Siriju...\nDonald Tramp je naredio da se bombarduje Sirija, poslao nosače aviona ka Severnoj Koreji, a zatim svog državnog sekretara Reksa Tilersona u Moskvu na pregovore. Rusija je za to vreme zamrzla Memorandum o izbegavanju konflikata. Dok međusobne optužbe pljušte na sve strane, sve je spremno za eskalaciju američkih i ruskih vojnih igara, i to ne samo u Siriji\nIz američkih razarača USS Porter i USS Ross iz Istočnog Sredozemnog mora 7. aprila ujutru ispaljeno je 59 krstarećih raketa tomahavk na vojnu bazu Šajrat, blizu Homsa u Siriji.\nSudeći po pisanju "Njujork tajmsa" predsednik SAD Donald Tramp je konačnu odluku o tome prelomio u četvrtak, 6. aprila, po podne, diskutujući sa svojim savetnicima u predsedničkom avionu Air Force One na turbulentnom letu za Floridu, gde se u Mar-a-Lagou sreo s kineskim predsednikom Si Đinpingom. Tokom zajedničkog slikanja izbegao je da odgovori na novinarsko pitanje: "Da li su vam predložene opcije za Siriju?"\nKineski predsednik i njegova supruga su na licima zaledili onaj "pogodi šta mislim" osmeh. Neposredno pošto su razarači USS Porter i USS Ross ispalili rakete, nosač aviona USS Carl Vinson je upućen ka Severnoj Koreji, koja je zapretila da će na eventualni napad da odgovori.\nAmerički udar na Siriju je opravdavan kao odmazda za hemijski napad na Han Šenhun u provinciji Idlib 4. aprila, kada je poginulo 86 ljudi, uključujući 26 dece.\nNavodno su na Trampovu odluku uticali i tvitovi njegove ćerke Ivanke da su slike mrtve dece nepodnošljive. Kada je Tramp krenuo u rat protiv predsednika Sirije Bašara el Asada, čiju glavu Vašington odavno traži, navodno je poručila "Ponosim se tobom, tata".\nAmerička ambasadorka u UN Niki Hejli je tokom sednice Saveta bezbednosti pokazivala sliku mrtvog deteta stradalog u navodnom hemijskom napadu Asadovih snaga. Moskva je odmah poručila da ne veruje suzama u Vašingtonu, koji lako zapada u ratnu histeriju pod humanitarnim izgovorom.\nPortparol ruske vojske general Igor Konešenkov je preneo ruski zaključak da je uprkos Trampovim predizbornim govorima ostala neizmenjena američka doktrina jednostranih intervencija koja je primenjena u Saveznoj Republici Jugoslaviji 1999, Iraku 2003. i u Libiji 2011. Rusi su zaključili da je Tramp, koji je povećao vojni budžet za 54 milijarde dolara, postao "opasno" zavisan od Pentagona i američke "duboke države".\nOBAVEŠTENJE IZ KATARA: Dok se po forumima i medijima stvarala ratna atmosfera, izgleda da su Amerikanci u tišini ipak predupređivali direktnu konfrontaciju sa Rusima. "Njujork tajms" piše da su iz američke regionalne komande u vazduhoplovnoj bazi Al Udeid u Kataru američki oficiri o predstojećem bombardovanju Sirije telefonom počeli da obaveštavaju ruske kolege oko 90 minuta pre napada.\nRusi su američku spremnost na ratno dejstvo verovatno uočili pre toga. Američki razarači USS Porter i USS Ross, opremljeni kompleksima protivraketne odbrane AEGIS i krstarećim raketama su 5. aprila još bili u regionu Sicilije, pa su se. 6. aprila brzo premestili na poziciju oko 40 milja jugozapadno od Tel Aviva, odakle će 7. aprila u 3.26 ujutru (po lokalnom vremenu) ispaliti 59 raketa tomahavk (kojih u američkom arsenalu ima 5000). Rakete su, navodno, proletele kroz vazdušni prostor Izraela, Golanske visoravni i Libana, daleko od ruske vazdušne odbrane smeštene u blizini ruskih baza u Hmejimu i Turtusu.\nRusko ministarstvo inostranih poslova i ruska vojska tvrdili su da će svaki stručnjak zaključiti da za samo 63 sata, koliko je prošlo od hemijskog napada u Idlibu 4. aprila, do američke intervencije 7. aprila nije bilo moguće sprovesti sve neophodne izviđačke, logističke i političke pripreme za vojnu intervenciju. Detalji napada su, dakle, bili planiran ranije i čekao se povod. Zašto bi im ga Asad dao u trenutku kada pobeđuje, pitaju Rusi.\nPentagon tvrdi da je 58 od 59 ispaljenih raketa pogodilo avione, avionska skloništa, skladišta nafte i logistička skladišta, magacine municije, bunkere, PVO sisteme i radare. Sekretar za odbranu general Džejms Matis, tvrdi da je napadom na bazu Šajrat uništeno oko 20 odsto sirijskih operativnih aviona. Vojni analitičari britanskog IHS Jane’s procenjuju inače da je Sirija imala 262 aviona, ali da ne znaju koliko ih je izgubila tokom rata.\nPortparol ruske vojske general major Igor Konešnekov je pak tvrdio da je prema podacima ruskog radiolokacionog nadgledanja od 59 lansiranih američkih krstarećih raketa samo je 23 pogodilo cilj i uništilo šest sirijskih aviona mig 23, koji su se nalazili u hangarima za reparaciju, tehničku opremu, zgrade za obuku…\nRusi su posle ponavljali da su Amerikanci samo na 59 ispaljenih tomahavk raketa potrošili 112 miliona dolara, a da su naneli štetu od devet miliona dolara. Naročito su naglašavali da je među objektima čije uništenje po rečima portparola Pentagona kapetana Džefa Dejvisa smanjuje sposobnost sirijske vlade da koristi hemijsko oružje i jedna uništena aerodromska kantina.\nDan nakon američkog napada sa aerodroma Šajrat, čije piste u napadu nisu bile oštećene, Asadovo ratno vazduhoplovstvo ponovo je bombardovalo pobunjenike u gradu Han Šenhun, u kome je od otrovnog gasa stradalo mnogo ljudi.\nSirijske vlasti takođe saopštavaju da su militanti Islamske države posle američkog napada pokrenuli ofanzivu protiv sirijske vojske u blizini aerodroma koji su gađali Amerikanci. Rusko ministarstvo odbrane saopštava da je ta ofanziva suzbijena, a neki tenkovi i pikapovi terorista uništeni.\nHEMIJSKO ORUŽJE: Kad je kulminirala kriza, državni sekretar SAD Reks Tilerson optužio je Rusiju da nije mogla da obezbedi sporazum iz 2013. o uklanjanju arsenala hemijskog oružja Sirije. Rusko ministarstvo inostranih poslova je saopštilo da u obrazloženju svoje oružane akcije protiv Sirije Vašington potpuno iskrivljuje šta se 4. aprila zapravo desilo u Idlibu.\nMIP Ruske Federacije tvrdi da sirijske vladine snage nisu koristile hemijsko oružje, jer ga Damask jednostavno nema, a da u Idlibu postoje teroristi koji se bave proizvodnjom toksičnih supstanci kojima pune bombe koje su upotrebljavane u Siriji i Iraku, te da je 4. aprila ta proizvodnja likvidirana operacijom sirijskog vazduhoplovstva.\nPredstavnik UN je na sednici Saveta bezbednosti rekao da međunarodna posmatračka misija nije utvrdila kojim sredstvima je raspršen otrovni gas u Idlubu.\nRusko ministarstvo tvrdi i da se Vašington oglušio i o zvanične žalbe Bagdada da teroristi u Iraku upotrebljavaju hemijsko oružje, a da ignoriše i dokumente koji govore da je Al Nusra upotrebljavala hemijsko oružje u bici za Alepo.\nZamenik ruskog predstavnika u UN Vladimir Safronkov je istup američke ambasadorke Niki Heli, koja je pokazivala slike mrtvog deteta tokom sednice Saveta bezbednosti, poredio sa istupom Kolina Pauela, koji je 2003. godine u UN mahao bočicom sa antraksom, što je bio deo fabrikovanja dokaza o navodnim iračkim zalihama biološkog i hemijskog oružja da bi SAD pokazale da imaju razlog da napadnu Irak, a kad su ušle u Irak, to oružje nisu našle, a haos u Iraku ne jenjava do danas.\nRekao je takođe da udar na Siriju predstavlja pokušaj da se skrene pažnja sa mnogih žrtava u Iraku. Ruski mediji su inače nedeljama izveštavali o bici za Mosul, u kome je nedavno poginulo 200 ljudi posle američkog vazdušnog napada, na isti način na koji su zapadni mediji opisivali Asadovu bitku za Alepo – slikaju decu koja pate, izveštavaju o civilnim žrtvama američkog bombardovanja, o izbeglicama. Ruski mediji su čekirali takav američki ratni saldo širom Bliskog istoka: u Raki su prošlog meseca poginula 33 civila posle američkog bombardovanja, Amerikanci su u Jemenu u prva tri meseca 2017. izveli oko 30 vazdušnih napada (koliko su izveli tokom cele prethodne godine).\nPred posetu državnog sekretara Tilersona Moskvi kada je prošla prva ratna groznica, rusko ministarstvo spoljnih poslova je postavilo pitanje kada će Zapad konačno da se distancira od "Belih šlemova" (koje Moskva naziva zloglasnim, a Holivud nagrađuje oskarom za dokumentarac o Alepu) i od drugim pseudo-NVO koje se bave "distribucijom falsifikata" o stanju u Siriji.\nMoskva je ponovila "čvrsto očekivanje" i da će Vašington pristati na objektivnu istragu hemijskog trovanja stanovnika Sirije u Kan Šajkunu 4. aprila, za šta su, po oceni Moskve, na Zapadu, neosnovano optužene sirijske vlasti, iako u tom području deluju ekstremisti Džabhat al-Nusra koji se bave proizvodnjom mina napunjenih otrovnim gasom.\nSirija je hemijsko oružje počela da proizvodi sedamdesetih godina uz aktivno učešće zapadnih firmi i, sudeći prema ruskim izvorima, u rejonu Damaska, Homsa, Hame i Alepa proizvodila godišnje nekoliko tona raznih otrovnih supstanci među kojima je i sarin, nervno-paralitički gas koji je smrtonosan i u malim koncentracijama.\nBritanski "Gardijan" je u jeku najnovije krize pisao da su britanske firme osamdesetih godina isporučivale hemijske komponente i opremu za proizvodnju plastike, koje mogu biti upotrebljene i za proizvodnju nervnog gasa. Britanski komitet za kontrolu izvoza oružja je 2013. tražio od britanskog sekretara za privredu da objavi imena kompanija kojima je između 2004. i 2012. davana licenca za takav izvoz, ali je ovaj odbio da imena tih kompanija objavi. Međutim, tadašnji britanski sekretar za spoljne poslove Vilijam Hejg je 2014. potvrdio u parlamentu da je Britanija 1983. i 1986. preko trećih zemalja izvozila nekoliko stotina tona dimetil-fosfita i vodonikhlorida, koji imaju legitimne korisnike koji proizvode plastiku i farmaceutske proizvode, ali mogu da se koriste i za proizvodnju sarina. Posle 2008. tog izvoza navodno nije više bilo.\nPrve incidente sa upotrebom bojnih otrova u Siriji mediji su zabeležili u decembru 2012. u al-Bajdi, predgrađu sirijskog grada Homsa, kada su snage sirijske vlasti i opozicije prebacivale odgovornost jedni na druge.\nU martu 2013. sirijska agencija Sana je javljala da su pripadnici Džebhat al-Nusre upotrebili bojne otrove u Han-al-Asalu u provinciji Alepo, kada je poginulo 25 osoba, među kojima 16 vojnika, a povređeno više od 100.\nDo kraja jula 2013. funkcioneri Ujedinjenih nacija su dobili 13 obaveštenja o upotrebi bojnih otrova, a potom potvrdili pet slučajeva, među kojima je i tragični slučaj u Istočnoj Guti, u avgustu 2013, kada je od sarina poginulo između 280 i 1700 ljudi, za šta su opozicionari optuživali vladine snage, a ove negirale optužbe.\nU to vreme američki predsednik Barak Obama je bio pod pritiskom da vojno interveniše u Siriji, pa su Rusi posredovali i u septembru 2013. ubedili Asada da potpiše Konvenciju o zabrani hemijskog oružja i da pristane da se uništi hemijsko oružje, a dalju proizvodnju zabrani.\nOko 600 metričkih tona hemijskih sredstava je 2014. danskim teretnim brodovima otpremljeno iz Sirije i uništavano u Teksasu i u Finskoj. U januaru 2016. sirijski funkcioner za hemijsko biološku zaštitu Ahmed Uzumoždu je izjavio da je prerađeno poslednjih 75 kanistera sa opasnim supstancama. Prema informaciji ruske vojske 10 postrojenja za proizvodnju hemijskih sredstava je razmontirano, a dva nisu zato što su bila nedostupna sirijskim snagama, pošto su se nalazila pod kontrolom pobunjenika, te da o tome govore zaključci stručnjaka Organizacije za zabranu hemijskog oružja, koji su poslednjih nekoliko godina pregledali skoro sve objekte koji su bili ili bi mogli biti u vezi sa vojno-hemijskim programom u Siriji.\nPUTINOVA REAKCIJA: Sirijska opozicija, Saudijska Arabija, Velika Britanija, Australija i Izrael pohvalili su Trampov napad na Siriju. Amerikanci i Britanci su tvrdili da ne sumnjaju da je za tragediju kriv Asad, čije hemijsko oružje Rusi nisu u stanju da kontrolišu, kako su obećali 2013.\nBritanski ministar spoljnih poslova Boris Džonson je otkazao ranije zakazanu posetu Moskvi i među liderima G7 koji su se sastali u mestu Luka u Italiji, izgleda ne baš uspešno, lobirao da zapadni lideri uvođenjem novih sankcija izvrše novi pritisak na Rusiju da otpiše Asada i da se povuče iz Sirije.\nNa otvorenoj sednici Saveta bezbednosti, u petak, 7. aprila, po podne zamenik ruskog predstavnika u UN Vladimir Safronkov je pozvao SAD da prestanu sa uništavanjem državnih institucija na Bliskom istoku, kako bi se izbeglo ponavljanje ratnog scenarija u Iraku i Libiji, a čini se da je posebno grubo odbrusio predstavniku Velike Britanije.\n"U Vašingtonu, Londonu i Parizu opsednuti su paranoidnom idejom zbacivanja legitimne vlade Sirije sa vlasti, o čemu jasno svedoči zlobno, nediplomatsko ponašanje engleskog ambasadora Metjua Rajkrofta", rekao je Safronkov, pozivajući britanskog kolegu da ne pokušava da Ruse posvađa sa Arapima, jer svi pamte britansko kolonijalno ponašanje. SAD je pozvao da prestanu da zabijaju klin između Iraka i Rusije insinuacijama o tome da Moskva podržava talibane.\nRuski, ali i britanski mediji su podsećali na nedavnu posetu Tereze Mej Saudijskoj Arabiji tokom koje je ugovorena prodaja znatne količine britanskog oružja, a posle koje je Tereza Mej poručila da Asad mora da ode.\nRusi su podizali ton. Ruski premijer Dmitrij Medvedev je izjavio da je američka intervencija dovela do ivice sukob SAD i Rusije.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je u petak, 7. aprila, održao savetovanje sa stalnim članovima ruskog saveta bezbednosti, na kome je razgovarano o nastavku delovanja ruskih vazdušno-kosmičkih snaga u Siriji radi podrške antiterorističkoj operaciji sirijskih oružanih snaga. Rusija je u Mediteran poslala fregatu "Admiral Grigorovič", koja je opremljena krstarećim raketama.\nRusko ministarstvo je i zvanično obavestilo američkog vojnog atašea da je ruska strana suspendovala Memorandum o sprečavanju incidenata i osiguranja bezbednosti vazduhoplovstva tokom operacija u Siriji, koji je potpisan sa SAD.\nU telefonskom razgovoru Putina sa predsednikom Islamske Republike Irana Hasanom Ruhanijem izražen je zajednički stav o neprihvatljivosti agresivnih akcija SAD protiv jedne suverene države.\nZajednički komandni centar Rusije, Irana i oružanih snaga Sirije saopštio je da američki raketni napad neće dovesti do obustavljanja akcija za oslobađanje Sirije od svih terorista. U tom kontekstu je, kako 9. aprila piše britanski "Indipendent" i javlja iranska agencija Farsnjuz, pomenut i jedan za Amerikance veoma osetljiv detalj: rečeno je da ilegalnu vojnu okupaciju predstavlja američko vojno prisustvo (oko 400 američkih vojnika poslatih bez odobrenja vlade u Damasku u severni deo Sirije koji drže Kurdi, da bi postavili artiljerijske baze za napad na Raku na severu Sirije). To znači da bi u slučaju nastavka konfrontacije koju Vašington pominje oni mogli da se nađu pod vatrom. Inače, dodatnih 400 američkih vojnika je poslato u Irak, 8000 treba da ide u Avganistan, a oko 1000 treba da bude poslato u Kuvajt u rezervu.\nPola sata pre nego što je Tilerson sleteo na moskovski aerodrom Vukovo 11. aprila, predsednik RF Putin je pooštrio ton tvrdeći da ima informacije iz više izvora da se slična provokacija sa ispuštanjem otrovnih supstanci priprema i u drugim delovima Sirije pa i u južnom delu Damaska.\nPre dolaska u Moskvu, a posle američkog napada na Siriju, Tilerson je na sopstvenu inicijativu razgovarao telefonom s ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejem Lavrovom, koji je pre toga rekao da Amerikanci hoće pošto-poto da sačuvaju Al Nustru, da su stali na stranu terorista u Siriji, da će američki jednostrani akt negativno uticati na rusko-američke odnose, ali da se nada da oni neće biti dovedeni do tačke posle koje više nema povratka.\nPred posetu Moskvi Tilerson je pokušavao da pažnju fokusira na pitanje da li je Rusija uz Ameriku i njene saveznike ili sa Iranom i Asadom, za koga kaže da o njegovoj sudbini treba da odluči sirijski narod i da Amerikanci ne vide mogućnost da on ostane na vlasti.\nOdeljenje za medije ruskog ministarstva spoljnih poslova je pred Tilersonovu posetu u nekoj vrsti neformalnog memoranduma nabrojalo mnogo više pitanja za koje Moskva traži razjašnjenje – o tome da li Vašington planira realnu saradnji sa Rusijom u borbi protiv terorizma, svuda, pa i u Siriji, gde je napad na vladine snage na aerodromu Šajrat po ruskoj oceni ojačao teroriste; o tome šta SAD planiraju da rade u Libiji, čije je razbijanje, prema oceni Moskve, rezultat vojne intervencije NATO; šta će raditi u Iraku; kakva je američka strategija za ratnim razaranjima zahvaćen Jemen; kakva je u odnosu na Korejsku Narodnu Demokratsku Republiku; da li će SAD biti u mogućnosti da koriste svoj uticaj na Kijev radi neutralisanja revanšističke "partije rata"?\nRusi nemaju iluzija o američkoj želji za svetskom hegemonijom koja se opravdava argumentima o ekskluzivnosti Amerike, ali nagoveštavaju da će i o tome nešto pitati američkog državnog sekretara, kao i o optužbama američkog političkog establišmenta na adresu Rusije, koje Moskva smatra licemernim, pa poručuje da odsustvo koraka da se uklone nagomilani problemi zahteva odgovore zasnovane na principu reciprociteta. Taj uzgred upotrebljeni diplomatski izraz u nastaloj situaciji nekako čudno podseća na Putinovu rečenicu da se Rusi neće trkati sa moćnijim zapadom u naoružanju, već da će odgovoriti onako kako mogu – asimetrično.\nVrhovni komandant Donald Tramp\nBombardovanjem Sirije novi predsednik SAD je konačno dobio aplauze velikih američkih medija i većine Amerikanaca\nRakete "tomahavk", njih 59, ispaljene su krajem prošle nedelje sa američkih ratnih brodova na sirijski vojni aerodrom, odakle Amerikanci veruju da su poleteli avioni koji su na sirijski grad Kan Šeikun izvršili napad hemijskim oružjem. To je naišlo na odobravanje velikih medija i aplauze armije analitičara, koji su sa Donaldom Trampom na ratnoj nozi, pogotovo otkako se u januaru uselio u Belu kuću. Intonacija je bila da je predsednik konačno postao "normalan".\nBiti "normalan" u ovom slučaju znači Trampovo odustajanje od "promene kursa" u spoljnoj politici što je promovisao tokom izborne kampanje, pa i u govorima na početku mandata. Čovek koji je preko Tvitera još pre četiri godine Baraku Obami poručivao da "Sirija nije naš problem", a potom se u trci za Belu kuću zalagao za izolacionizam stavljajući "Ameriku na prvo mesto", učinio je u četvrtak uveče (po lokalnom vremenu) upravo ono što je nekoliko sati ranije njegova ljuta rivalka iz predsedničke kampanje Hilari Klinton rekla da bi učinila kao predsednica – kaznila bi Asadov režim za napad hemijskim oružjem bombardovanjem vojnog aerodroma.\nNaravno, podignuti palac Trampu je stigao i od republikanskih "jastrebova" iz Kongresa, senatorâ Mekejna i Grejma, dok su opozicione demokrate najviše kritikovale što Tramp nije zatražio odobrenje zakonodavaca za samu akciju. Na drugoj strani ostali su konzervativni mediji i političari, oni koji su zaista verovali da će Tramp uspeti da odoli pritiscima iz političkog i spoljnopolitičkog mejnstrima.\nOne koji su mu ipak daleko najvažniji, birače, Tramp izgleda nije razočarao: uz natpolovičnu podršku za akciju svih Amerikanaca, predsednika SAD podržalo je, prema anketi "Hafington posta", čak 83 posto njegovih glasača.\nODLUČNOST: Tramp je ovom akcijom pokazao odlučnost koja je, u slučaju Sirije, toliko bolno nedostajala njegovom prethodniku. Međutim, akciju treba posmatrati i kao više od odmazde za 80 mrtvih i brojne ranjene u napadu hemijskim oružjem – da Amerika nema problem da se konfrontira sa režimima koje direktno podržava Moskva. Pohvale Trampu stigle su, naime, upravo od medija i političara koji nikako da se okanu priče o šurovanju Trampa i Rusa tokom prošlogodišnje kampanje. Obaška što su o napadu Rusi informisani 90 minuta ranije i što je njihova tehnika ostala netaknuta u raketiranju.\nVesti na kablovskim kanalima veoma često umeju da isprovociraju Trampovu reakciju. I sam Tramp je priznao da su ga pokrenuli jezivi prizori mrtvih i povređenih stanovnika grada pod kontrolom sirijskih pobunjenika. Ipak, umesto da kao i do sada u reakcijama bude tek Commander–in–Tweet, Trump je ovaj put odlučio da reaguje kao Commander–in–Chief.\nOvakav zaokret (uz bombardovanje Sirije, Tramp je naredio i slanje ratnih brodova u blizinu Severne Koreje), prema pisanju američkih medija, pokazuje pre svega slabljenje uticaja glavnog stratega Bele kuće Stiva Benona i ljudi koji su kreirali Trampove izolacionističke poruke u kampanji. Mediji su prošle nedelje izvestili o (privremenom?) mirenju između Benona i struje koju predvodi Trampov zet i njegov savetnik od velikog poverenja Džared Kušner, sa svojim "globalistima". A Benonov uticaj počeo je da kopni onim ponižavajućim odlaskom Majkla Flina sa mesta savetnika predsednika za nacionalnu bezbednost i dolaskom na to mesta H.R. Mekmastera, koji očito ne deli svetonazore svog prethodnika.\nJoš je rano govoriti o tome da li se Tramp sprema za ozbiljniji angažman SAD u Siriji, iako stižu takvi signali iz njegovog okruženja. Javnost je za sada više za to da predsednik normalizuje svoj mandat, ne i da mu bude normalno da sledi ratne avanture gotovo svih svojih prethodnika u Beloj kući.\n…i efekti njihovog dejstva\nRatna nedelja Donalda Trampa\nMađarska – Protesti protiv Viktora Orbana\nDeca van vidokruga\nTatjana Ristić, Save the Children


Partizanov centarfor bi mogao u Dansku - Sportskacentrala.com\nPartizanov centarfor bi mogao u Dansku11.01.2017 09:14hNikola Đurđić stigao je letos u Humsku kao veliko pojačanje i igrač koji je trebalo golovima da krči put crno-belima ka grupnoj fazi Lige Evrope i pobedama u domaćem šampionatu.\nMeđutim, iskusni napadač uspeo je samo jednom da se upiše u strelce u zvaničnim mečevima, a u prvenstvu je, u poslednje vreme, češće bio na tribinama nego na terenu.\nPošto Đurđić ima jedan od najjačih ugovora u Partizanu, crno-beli su mu dali odrešene ruke da u zimskom prelaznom roku promeni sredinu.\nZa nekadašnjeg golgetera Haugesunda, Malmea, Augzburga i Fortune, interesovao se italijanski Kjevo iz Verone, a po pisanju Sportskog Žurnala, Đurđića bi u svojim redovima želeo jedan, još uvek neimenovani, danski klub.\nOčigledno je Skandinavija mesto gde Nikola Đurđić pliva kao riba u vodi, nebitno da li je to Norveška, Švedska ili Danska.


Naslovna » Izlasci » Festivali » SVURF 2013 od 18. novembra\nNeko drugi 16. novembar 2013. Festivali Komentari su isključeni na SVURF 2013 od 18. novembra\nZa ovaj, muzički deo festivala prijavljene su 42 mlade grupe iz Beograda, 13 iz osnovnih škola i 29 srednjoškolskih i studentskih bendova. Takmičarski deo SVURF-a održaće se od 18. novembra do 4. decembra.\nPozorišni deo festivala, za koji je prijavljeno 29 predstava, na programu je u subotu, 30. novembra, i nedelju, 1. decembra, kada će se u sali Teatra 78 (Resavska 78) igrati predstave osnovnih i srednjih škola (ne samo) sa Savskog venca, ali i drugih omladinskih pozorišnih i plesnih trupa, školica glume i dramskih studija.\nOtvaranje likovne izložbe SVURF-a, sa više od sto prijavljenih radova na temu Savskog venca ili samog festivala, zakazano je za sredu, 4. decembra od 18.00, u Kući kralja Petra na Senjaku (Vase Pelagića 40).\nZavršno veče SVURF-a 2013. na kom će u atraktivnom programu nastupiti neki od njegovih najboljih učesnika, biće održano 20. decembra, već tradicionalno u sali Teatra 78, kada će biti dodeljene diplome i nagrade najboljima iz sve tri oblasti. (Beoinfo)\nTagovidub festivali izlasci izložbe muzika pozorište savski venac vesti\nPrethodni Mini BG vesti: Šminkenbal, OVVL, ritmička gimnastika…\nSledeći Lasciar Vibrare: Ivana Medić, pijanistkinja (intervju)


SASTANAK VUČIĆA I DODIKA: Dogovorili smo bliže odnose Srbije i RS\nVUČIĆ I DODIK: Stabilnost u regionu nisu samo prazne priče, već nešto čemu težimo\n13.01.2015. 17:09h 15.03.2017. 18:14h\nPremijer Srbije i predsednik Republike Sprske sastali su se u Beogradu, posle čega su ustanovili visok stepen saglasnosti o svim pitanjima\nBEOGRAD - Premijer Srbije Aleksandar Vučić sastao se sa predsednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom u Beogradu. Posle sastanka Vučić je izjavio da su razgovarali o važnim projektima i da je ustanovljen visok stepen saglasnosti o svim pitanjima.\n"Dogovorili smo još bliže odnose Srbije i Srpske u skladu sa Dejtonskim sporazumom. Stabilnost u regionu nisu samo prazne priče, već nešto čemu težimo", istakao je premijer i dodao da Srbija i Sprska neće nikoga provocirati, niti na provokacije odgovarati.\n"Srbija smatra da smo svi dovoljno mali da jedino zajedno možemo da dođemo do većeg i ozbiljnijeg tržišta i boljih rezultata u našim ekonomijama", naveo je premijer i dodao da je Dodik izneo određena pitanja i planove, te da Srbija smatra da je važno sve probleme u BiH rešavati mirnim putem i dogovorom sva tri naroda. I Republika Srpska i BiH će imati našu podršku", dodao je Vučić.\nDodik: BiH prvak sveta po slanju mudžahedina u Siriju\nPredsednik Republike Srpske (RS) Milorad Dodik izjavio je danas da je Bosna i Hercegovina "prvak sveta" po tome koliko je poslala mudžahedina u Siriju. Dodik je na konferenciji za novinare u Beogradu rekao da iako "i pored toga što deluje da su u poslednje vreme svi teroristi koji su izvršili terorističke napade u regionu ili svetu dolaze u od strane muslimana, svi muslimani nisu teroristi".\n"Ja poručujem da nisu svi muslimani teroristi i ne treba praviti antimuslimansku atmosferu. Ali pozivamo sve Muslimane, Bošnajke koji rade u službama da se zajedno sa nama, i mi zajedno sa njima obračunamo sa svakim ko nosi opasnost za globalnu stabilnost", rekao je Dodik i pozvao na mir.\nDodik je istakao da je saradnja između Srbije i Republike Srpske veoma dobra, čak i bolja od one sa Sarajevom.\n"Sa jakom Srbijom, RS može da ima sigunost. Nema podrške za nezavisnost Kosova, strateški i nacionalni interes nam ne dozvoljava da ga priznamo. Ta akcija je provedeno mimo međunarodnog prava", istakao je predsednik RS.\nPremijer Srbije izjavio je danas da nije ni očekivao drugačiju odluku Haškog tribunala, od one koju je doneo, a to je da lider Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj ostane u Srbiji.\n"Ako su doneli odluku da ga puste, zašto bi ga sada vraćali posle mesec dana. Nisam video tu odluku, ne znam tačno o čemu se radi, ali nisam ni očekivao da Haški tribunal odluči drugačije", rekao je Vučić.Vučić je rekao da ne misli da je pitanje da li će Šešelj biti vraćen u Hag od posebnog značaja za život u Srbiji.\n"Mi mu želimo dobro zdravlje, ali imamo i druge probleme s kojima moramo da se suočavamo i o kojima moramo da mislimo", rekao je Vučić.\nAleksadnar Vučićmilorad dodiksastanak


Lajen: Ukrajina ima mnogo posla pre ulaska u EU\nTanjug 6. marta 2022. 16:56\nBRISEL – Ukrajini predstoji mnogo posla da bi se pridružila Evropskoj uniji, ali je taj proces počeo, rekla je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen u intervjuu za televizijski kanal Si-En-En.\n„Mnogo je urađeno, ima još posla da bi smo se približili, ali proces je u toku“, rekla je Fon der Lajen.\nOna je takođe govorila o ruskoj vojnoj operaciji u Ukrajini i iznela mišljenje da je potrebna „snažna i jasna istraga“ o tome da li su ruske snage počinile ratne zločine u Ukrajini, preneo je Rojters.\nPrema rečima šefice EK, proces prihvatanja Ukrajine u Evropsku uniju će potrajati.\nOna je, međutim, podsetila da je već neko vreme u toku intenzivna saradnja Brisela i Kijeva u vezi s tim pitanjem.\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski je početkom ove sedmice uputio zemljama EU zahtev da hitno prime Ukrajinu u članstvo i potpisao aplikaciju za pristupanje njegove zemlje u savez.\nLideri Bugarske, Češke, Poljske, Slovačke, Slovenije i baltičkih država pozvali su EU da preduzme korake da Ukrajini odmah dodeli status zemlje kandidata i započne proces pregovora o njenom ulasku u EU, podseća Sputnjik.


Incident u srednjoj ekonomskoj školi još jedan udarac bezbednosti dece u školama\nInstitucija Pokrajinskog ombudsmana izražava zabrinutost zbog jučerašnjeg incidenta u Srednjoj ekonomskoj školi „Svetozar Miletić“ u Novom Sadu i ujedno zahteva konačnu i jasnu reakciju nadležnih povodom još jednog akta nasilja koji se odigrao unutar škole, u kojoj bi učenici morali biti bezbedni i zaštićeni. Incident koji se juče desio pokazao je da deca, učenici, ne mogu biti i nisu bezbedni u ustanovi u kojoj bi trebalo da se obrazuju i vaspitaju, odnosno pripreme za ravnopravno učešće u društvu čiji su članovi.\nPitanje nasilja među mladima kojeg u poslednje vreme ima sve više, i koje se sa ulice prenelo i u škole više nije pitanje samo jednog grada, jedne policijske uprave, broja policajaca, školskog obezbeđenja, centra za socijalni rad ili drugih ustanova. To je pitanje od krucijalnog značaja za državu i društvo, jer odnos prema ovim pojavama, odnos prema deci i mladima uopšte, prema nasilju među mladima, predstavlja odnos prema budućnosti tog istog društva. Ovakvi incidenti, nažalost, ukazuju na to da trenutnim pristupom obrazovanju i vaspitanju ne možemo očekivati nikakav boljitak. Obrazovni sistem sa svim problemima sa kojima se suočava zanemaruje jednu drugu, isto toliko važnu oblast, oblast vaspitanja. Dakle, potrebno je ozbiljno i detaljno baviti se uzrocima, a ne posledicama ovakvih pojava.\nKao što je i ranije istraživanje Pokrajinskog ombudsmana o sprečavanju i zaštiti dece od zanemarivanja i zlostavljanja u školama pokazalo, problemu nasilja se u školama pristupa površno, zadovoljava se forma, nauštrb sadržaja. Rad timova za zaštitu učenika/ca od nasilja u školama nije dovoljno efikasan, uključivanje učenika/ca u prevenciju ili zaštitu učenika/ca od i obučavanje i usavršavanje zaposlenih o nasilju, zlostavljanju i zanemarivanju učenika/ca je na niskom nivou, evidencije, dokumentacije i izveštavanje o slučajevima nasilja u školama sprovode se u malom broju, a saradnja škola sa centrima za socijalni rad i školskim upravama je na veoma niskom nivou. Iako zaštita dece od nasilja predstavlja jedan od ključnih zadataka društva u stvaranju sigurnog okruženja za bezbedno odrastanje, čini se da je izvršavanje ovog zadatka doživelo potpuni neuspeh.\nSve ovo zajedno ukazuje na to da se zanemaruje zaštita i bezbednost dece, zarad ispunjavanja neprimenjivih formalnih mehanizama. Nastavni kadar i deca ispaštaju zbog odsustva adekvatne reakcije i plana nadležnog ministarstva koje sa svim akterima uključenim u proces obrazovanja i vaspitanja dece mora konačno da prizna da strategije i mehanizmi koji su do sada primenjivani ne daju dovoljne i adekvatne rezultate. Potrebno je hitno, ozbiljno, temeljno i iskreno pristupiti ovom problemu. Premeštanje učenika iz jedne u drugu školu, pokušavanje minimiziranja i poricanja obima incidenata u školama najčesći su pristupi u rešavanju problema, koji nikako ne mogu biti jedino rešenje problema ovolikih razmera.\nNedovoljan broj policajaca ili neefikasan rad centara za socijalni rad ne može biti jedini mehanizam rešavanja problema, niti krivac za ovakvo stanje. Probleme treba tražiti u sistemu vaspitanja i obrazovanja dece i mladih. Sve dok se ovim problemima bude pristupalo olako, deca i mladi biće izloženi sve većem nasilju, a društvo će se naći u još dubljoj krizi.


Regioni - datum: 2020-02-17 NA POLICI KOD BERANA OBILJEŽEN PRAZNIK SRETENJA GOSPODNJEG\nIstorijski čas kod spomenika na Polici Odata počast srpskim junacima\nBERANE – U okviru obilježavanja Dana državnosti Srbije, delegacija Srpske narodne odbrane Vasojevića i Limske doline posjetila je spomenik na Polici kod Berana, gdje su pohranjene kosti srpskih vojnika koji su stradali prilikom povlačenja preko Vasojevića, krajem 1915. godine. Tom prilikom na ovom mjestu održan je istorijski čas pod nazivom „U slavu srpskih junaka i Srbije“, čime je, kako se čulo, dat doprinos očuvanju istorijskih, kulturnih i duhovnih vrijednosti srpskog naroda u Crnoj Gori. Prigodnu besjedu održao je istoričar Goran Kiković, rekavši da je i spomenik na Polici potvrda da su srpski vojnici prolivali krv na ovim prostorima, gradeći tako slobodu koju smo kasnije uživali.\n– Uvažena braćo, danas je veliki praznik. Srbija danas slavi praznik Sretenje Gospodnje – Dan državnosti, koji je baš 15. februara oblikovan na dva načina – Prvim srpskim ustankom 1804. godine, koji je podigao vožd Karađorđe Petrović u Orašcu, i prvim Ustavom Knjaževstva Srbije 1835. godine, tada jednim od najdemokratskijih u Evropi. Mi iz udruženja okupljenih oko Srpske narodne odbrane poštujemo ovaj datum koji je duboko ukorijenjen u biće srpskog naroda. Poštujemo i spomenike srpskih junaka, kao što je ovaj na Polici, jer oni su istorijska potvrda da su Srbija i Crna Gora nerazdvojiva cjelina koju nikakvi despoti ovoga svijeta ne mogu rastaviti – naglasio je Kiković.\nSa skupa je upućena snažna podrška Srpskoj pravoslavnoj crkvi, koja, kako je rečeno, ovih dana sa svojim vjernim narodom odlučno i dostojanstveno brani svoje svetinje u Crnoj Gori od onih kojima ništa nije sveto.


Vučić: Užas je prijava protiv novinara zbog izgovorene riječi - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Regija Vučić: Užas je prijava protiv novinara zbog izgovorene riječi\nVučić: Užas je prijava protiv novinara zbog izgovorene riječi\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je užas da je protiv novinara Tanjuga Marka Ivasa podnesena krivična prijava, jer je tokom intervjua sa hrvatskim članom Predsjedništva BiH Željkom Komšićem odbio da se saglasi da je u Srebrenici počinjen genocid.\n– Zamislite da mi podignemo krivičnu prijavu protiv novinara zato što vam se ne dopada ono što je novinar izgovorio, šta god da je izgovorio. Ali i to će biti proglašeno za najveće demokratsko pravo, u skladu sa interesima onih koji o tome odlučuju – rekao je Vučić novinarima u Kaću.\nOn kaže da je sretan što takve stvari u Srbiji nisu moguće i da svako može da misli i kaže šta hoće.\n– Što se tiče Ivasa i njegove pravne pozicije u Srbiji, on je slobodan novinar i njegovu profesiju i pravo na stav ćemo poštovati – rekao je Vučić.\nKada je riječ o Komšiću i prebacivanju krivice cjelokupnom srpskom narodu, Vučić kaže da bi svaki put kada bi se zaklinjali da ne misle na cjelokupan srpski narod, uvijek u stvari to mislili.\n– Niko nije ni pitao da li misle na celokupan srpski narod, ali baš to govore i za to u psihologiji ima više termina kojim to možete da označite – rekao je Vučić.\nOn je naveo da policija nije čuvala mural generalu Ratku Mladiću u Beogradu i da su oni koji su ga uništili htjeli da isprovociraju sukob i optuže državu da štiti optužene za ratne zločine.\nVučić je rekao da u isto vrijeme mediji koji podržavaju one koji su uništili mural puštaju intervju sa “prepoštenim i prefinim Naserom Orićem” koji tvrdi da su njega u Srebrenici pokušali da “ubiju iz Srbije”.\nOn je rekao da su pripadnici policije juče u Beogradu spriječili sukob onih koji su htjeli da oboje mural sa onim koji su to željeli da spriječe.\n– Da je policija čuvala mural, on danas ne bi bio uništen – rekao je Vučić i ocijenio da je sve ovo predstava i želja da se nanese šteta Srbiji u međunarodnoj javnosti.\nDa to nije tako, kaže Vučić, onda ciljno ne bi bio izabran 9. novembar za njihove aktivnosti.\nVučić ukazuje da je Hrvatska, koja je članica EU, puna murala sa likom haškog osuđenika generala Slobodana Praljka, a da to nikom ne smeta, dok bezobzirni pritisci na Srbiju ne prestaju.\nPrethodni članakĐorić: Industrijska proizvodnja povećana za 14 odsto\nNaredni članakČetiri muškarca i žena ‘pali’ kod Sarajeva sa 130 kg droge


Sjutra akcija čišćenja obala na ostrvu Sinjavac\nPovodom međunarodnog dana čišćenja obala u Crnoj Gori sjutra će u koordinaciji NVO Multimedijal Montenegro, biti organizovana akcija čišćenja obala na ostrvu Sinjavac, u Bijelom Polju sa početkom od 11 časova.\nKako je saopšteno iz ove NVO predstavnici JKP Lim, Kajakaškog kluba Jedinstvo i Službe za spašavanje Opštine Bijelo Polje, u čišćenju obale pridružiće se nevladinim organizacijama i građanima.\nPredstavnici organizacije Multimedijal Montenegro istuču da će sakupljeni otpad biti kategorizovan i dokumentovan kao dio globalne inicijative #BrandAudit2019. Dobijeni podaci će biti korišćeni za sačinjavanje preporuka proizvođačima i opštinama u pogledu smanjenja otpada, njegovog sakupljanja, ponovne upotrebe i boljeg recikliranja.\n''Pozivamo sve zainteresovane građane da se pridruže akciji, aza sve učesnike obezbjeđeni su besplatna EU majicu, slamčica od bambusa, sportska bočica za vodu i rukavice'', navodi se u saopštenju.\nOni su istakli da je i ove godine, kao i svuda u svijetu treće subote u septembru, NVO Zero Waste Montenegro organizovao Međunarodni dan čišćenja obala u Crnoj Gori, u saradnji sa NVO Naša akcija i pod pokroviteljstvom Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori i EU info centra.\nKako podsjećaju iz ove NVO u subotu, 21. septembra, na Međunarodni dan čišćenja obala, više od 15 nevladinih organizacija, međunarodnih institucija, javnih preduzeća i grupa građana širom Crne Gore udružilo je snage da bi uticali na podizanje svijesti o rastućem problemu prekomjerne upotrebe plastike za jednokratnu upotrebu i gomilanja otpada, tako što su istovremeno očistili jedanaest lokacija (kanal Solane, ušće kanala Port Milena i Velika plaža u Ulcinju, rt Ratac u Sutomoru, ostrvo Katič u Petrovcu, Stoliv u Kotoru, plaža Pecka u Tivtu, plaža Titova vila u Herceg Novom, korita rijeke Lim u Beranama i rijeke Tare u Nacionalnom parku Durmitor i obala jezera Krupac u Nikšiću.


Vojin Mitrović: Koridor 5c i autoput Sarajevo - Beograd ključni za razvoj – Fokus.ba\nVojin Mitrović: Koridor 5c i autoput Sarajevo – Beograd ključni za razvoj\nMinistar komunikacija i transporta Vojin Mitrović je u intervjuu za Anadolu Agency rekao da nije zadovoljan dinamikom izgradnje Koridora 5c navodeći da su to uzrokovali težak teren i komplikovane procedure\nVojin Mitrović, ministar komunikacija i transporta Bosne i Hercegovine izjavio je u intervjuu za Anadolu Agency (AA) da su trenutno dva najvažnija projekta za građane BiH, ali i regiona, izgradnja Koridora 5c i autoputa Sarajevo – Beograd.\n“To su dva najbitnija projekta koja su izuzetno bitna za građane i BiH i Srbije i za kompletan region. Povezivanje, skraćivanje tih puteva, ubrzavanje transporta kako robe, tako i putnika, smanjenje troškova, sigurno da su ključni faktori za razvoj jedne regije ili jedne države kao što je to Bosna i Hercegovina, Republika Srpska i Federacija BiH”, rekao je Mitrović.\nMitrović je u obišao gradilište mosta između BiH i Hrvatske na Savi kod Gradiške, koji bi trebalo da bude završen sljedeće godine, navodeći da je izuzetno zadovoljan dinamikom izgradnje.\nGovoreći o projektu autoputa Sarajevo – Beograd Mitrović je rekao da dio koji prolazi kroz entitet Republika Srpska praktično podijeljen u tri faze – dio koji ide od Rače do Bijeljine, zatim od Bijeljine do Brčkog, gdje je i dio koji prolazi kroz Brčko distrikt, a zatim dio od Brčkog do Vukosavlja.\n“Međutim ono što u ovom trenutku nije definisano to je pitanje povezivanja autoputa sa Tuzlom i dalje sa Sarajevom. U Federaciji BiH postoje različite ideje još uvijek se nije došlo do rješenja na koji način i da li povezivati od Brčkog Tuzlu, zatim izlaziti dole na Žepče odnosno na Koridor 5c ili povezivati od Brčkog Tuzlu, izlaziti na Koridor 5c kod Doboja ili treća varijanta povezati samo Tuzlu sa autoputem koji ide od Rače prema Vukosavlju. Tako da su to stvari koje su ostale na neki način nedefinisane i u ovom trenutku zavise od stava FBiH jer to je ipak nadležnost autoputeva u nadležnosti entiteta”, kazao je Mitrović.\nGovoreći o finansiranju izgradnje on je objasnio da je raspisan tender za autoput koji se sastoji od tri lota od Rače do Vukosavlja, kojim je predviđeno i finansiranje, projektovanje i izgradnja samog autoputa.\nNa sastanku sa direktorom Autoputeva RS-a Dušanom Topićem, Mitrović se informisao da postoji desetak ponuda i da se radi analiza, predkvalifikacija i eliminacija određenih ponuđača.\n“U svakom slučaju biće prihvaćene one varijante koje obuhvataju sve tri dijela, a to je finansiranje, projektovanje i sama izgradnja autoputa”, kazao je on.\nNa pitanje koliko bi mogla koštati i izgradnja i kada bi mogla biti završena Mitrović je odgovorio: “Vrijednost ovog dijela autoputa od Rače do Vukosavlja je negdje oko 1.250.000.000 – 1.300.000.000 KM i to bi moglo biti završeno negdje 2025. godine”.\n“Imamo ostale etape, Koridor 5c pošto se taj dio autoputa priključuje na Koridor 5c ali isto tako u tom periodu će i ovaj dio autoputa biti završen to je dio autoputa od Odžaka do Johovca, to je nekih 30 ili 35 kilometara, zatim imamo Johovac – Rudanka i tunel Putnikovo brdo tako da do 2025. godine je realno očekivati da taj dio Koridora 5c, od Svilaja do Odžaka je završena i od Odžaka do granice da FBiH bude završen i spojen sa autoputem 9. januar odnosno Doboj-Banjaluka”, rekao je Mitrović.\nOdgovarajući na pitanje da li je zadovoljan dinamikom izgradnje Koridora 5c i da li postoji mogućnost za ubrzanje procedura ministar komunikacija i transporta BiH je rekao da nije zadovoljan.\n“Moram naglasiti u ovom trenutku da je to nadležnost entiteta odnosno FBiH i jedan od velikih problema je i taj što sam teren na kome se gradi ovaj Koridor 5c izuzetno težak i izuzetno zahtjevan. Sa druge strane imamo Koridor 5c koji je podijeljen na desetine i desetine lotova, što u svakom slučaju otežava provođenje određenih procedura, sistem javnih nabavki je zaista komplikovan tako da je i to jedan od razloga zašto se ovoliko kasni”, rekao je Mitrović.\nO najavi pomoći Evropske unije infrastrukturnom povezivanju kroz razne projekte Mitrović kaže da “sigurno postoji mogućnost Bosne i Hercegovine, ovim paketom od devet milijardi koji je predviđen za Zapadni Balkan i BiH je kandidovala određene projekte tako da postoji mogućnost dobijanja određenog dijela sredstava iz tog fonda”.\n“Mislim da institucije i BiH i entiteta sigurno rade maksimalno na mogućnosti obezbjeđenja sredstava od sredstava Evropske unije”, istakao je Mitrović.\nGovoreći o situaciji u BiH, odnosno o zaostajanju za zemljama regiona u izgradnji autoputeva Mitrović je rekao da postoji zaista više uzroka zašto se to tako odugovlači odnosno zašto to toliko dugo traje.\n“Prije svega i na početku smo rekli da je ova trasa izuzetno zahtjevna i težak je teren zbog planinskog dijela koji zahtjeva izgradnju većeg broja objekata. S druge strane kada uključite i politiku, kako na nivou BiH, tako i na nivou entiteta, zatim sistem javnih nabavki, problem sa obezbjeđenjem finansijskih sredstava, sve su to faktori koji objektivno utiču na ovo kašnjenje”, kaže Mitrović.\nPrema njegovim riječima povećanje akciza na gorivo dalo je doprinos izgradnji, ali ne u tolikoj mjeri da bi drastično ubrzalo sam postupak izgradnje i rješavanje ovih problema.\n“Ovi projekti su milijarde i milijarde sredstava koje je potrebno uložiti tako da na taj način sigurno nećemo riješiti problem izgradnje koridora 5C ili autoputeva u BiH. Prije svega imamo iz tog dijela i održavanje i izgradnju novih trasa”, rekao je ministar komunikacija i transporta BiH.


Kineski festival svetla otvoren je spektakularnim vatrometom nad Belgrade Waterfront-om, gde su posetioci imali priliku da uživaju u čaroliji svetlosti. Po prvi put, građani su Kinesku novu godinu dočekali na Sava Promenadi, ispred Galerije Belgrade, najvećeg tržnog centra u regionu.\nMagična postavka lampiona u obliku cvetova, slonova, pečuraka i drugih instalacija očekuje radoznale posetioce na omiljenom beogradskom šetalištu, na kojem svakog dana do 25. februara, od 17:00 časova, mogu da uživaju u magičnoj predstavi svetlosti – potpuno besplatno.\nInicijator ove manifestacije, umetnik Slobodan Trkulja, izjavio je da je srećan zbog toga što je u teškom vremenu festival ipak organizovan i što sve generacije imaju priliku da se upoznaju sa čarolijom lampiona.\n„Mnogo toga se promenilo od prošlog festivala, život je drugačiji, ali verujem da u nama i dalje postoji potreba i želja za lepim doživljajem. Kineski festival svetlosti je prava prilika da sa porodicom i dragim prijateljima izađete i posetite svet kreativne igre svetla“, rekao je Trkulja.\nDošlo je vreme da se upoznate sa potpuno novim svetom mašte i svetala kraj reke Save, koji će biti podjednako zanimljiv i najmlađima i najstarijima.


Konferencija KORA - Perpetuum mobile\nKORA – Konferencija omladinskog rada\nKonferencije omladinskog rada se organizuju jednom godišnje, a sve sa ciljem da se jača omladinski sektor u BiH, a posebno koncept omladinskog rada. Svaka od konferencija se bavi temama koje su aktuelne u tom periodu i ima različitu ciljnu grupu u zavisnosti od rezultata koje želimo da postignemo.\nI Konferencija omladinskog rada – KORA I\nPrva Konferencija omladinskog rada je okupila ključne aktere/ke omladinskog rada, tj. opštinske službenike/ce za mlade, odnosno službenike/ce koji su zaduženi/e i za pitanja mladih iz 63 jedinice lokalne samouprave u Republici Srpskoj. Cilj Konferencije je bio jačanje omladinskog sektora, uključivanjem ključnih aktera omladinskog rada iz lokalnih zajednica u Republici Srpskoj, razvojem i promocijom buduće saradnje, te obezbjeđivanjem standarda u omladinskom radu. Konferencija je bila međunarodnog karatkera, jer su učesnici/ce pored lokalnih predstavnika/ca bili i stručnjaci iz oblasti omladinskog rada iz Belgije, Rusije i SAD.\nKao rezultat prve konferencije je proistekla i lista službenika/ca za mlade iz 63 jedinice lokalne samouprave u Republici Srpskoj.\nII Konferencija omladinskog rada – KORA II\nDruga konferencija omladinskog rada u Republici Srpskoj je okupila menadžere/ice omladinskih centara, omladinske radnike/ice i predstavnike/ce institucija i Republike Srpske te eksperte/ice i predstavnike/ce institucija i nvo sektora iz susjednih država i država EU. Cilj Konferencije bio je jačanje omladinskog sektora kroz uspostavljanje krovne organizacije omladinskih centara na republičkom nivou, te obezbjeđivanje i verifikovanje standarda u omladinskom radu. Na konferenciji se pružila prilika za razvoj i promociju buduće saradnje kao i kreiranje plana rada zajedničkog djelovanja.\nKao rezultat druge konferencije je registrovano udruženje omladinskih centara – Mreža omladinskih centara za trening, razvoj i animaciju (M.O.C.A.R.T.)\nIII Konferencija omladinskog rada – KORA III\nTreća Konferencija omladinskog rada u Republici Srpskoj je okupila preko 50 klјučnih aktera/ki u radu sa mladima iz Mreže Omladinskih Centara za Animiranje, Razvoj i Trening (M.O.C.A.R.T.), kao i predstavnike/ce omladinskih organizacija. Takođe, kao aktivni učesnici/ce na Konferenciji prisustvovali su predstavnici/ce relevantnih institucija i donatora – USAID-a, UNFPA-a, Ministarstva omladine i sporta Srbije, Ministarstva porodice, omladine i sporta Republike Srpske i Uprave za sport i mlade Crne Gore, te ostali akteri/ke neophodni za podršku u omladinskom radu. Cilj Konferencije je bio unaprijediti omladinski sektor putem razmjene znanja i iskustava i razvojem prekogranične saradnje, kao i promovisati omladinsko organizovanje i omladinski rad. KORA III je održana od 30. marta do 1. aprila u Andrićgradu.\nKao rezultat treće konferencije je definisana lista prioritetnih programa za poboljšanje položaja mladih u lokalnim zajednicama kroz rad omladinskih centara.\nIV Konferencija omladinskog rada – KORA IV\nČetvrta konferencija omladinskog rada u Republici Srpskoj je tokom tri dana okupila preko 50 ključnih aktera u radu sa mladima iz mreže omladinskih centara u Republici Srpskoj, kao i omladinske organizacije iz Republike Srpske i Srbije, te predstavnike institucija. Prvi dan Konferencije je bio posvećen razvoju partnerstava i zajedničke saradnje omladinskih centara u Republici Srpskoj sa omladinskim centrima u Srbiji. Drugi dan Konferencije je održan Stručni skup „Značaj omladinskog rada“, nakon čega je objavljen zbornik radova. Na Konferenciju su kao aktivni učesnici bili pozvani i predstavnici Poreske uprave, fonda PIO Republike Srpske i Ministarstva rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske, sa kojima je organizovano savjetovanje o problemima sa kojima se susreću omladinske organizacije, organizacije za mlade, udruženja građana i sl. Tokom posljednjeg dana Konferencije, je održana i godišnja skupština mreže M.O.C.A.R.T Republike Srpske.\nCilj Konferencije je jačanje omladinskog sektora u Republici Srpskoj kroz razvijanje međusobnih partnerstva i zajedničke saradnje, ali i umrežavanje sa organizacijama iz Srbije, u cilju jačanja prekogranične saradnje. Konferencija predstavlja podršku razvoja i implementacije lokalnih omladinskih strategija i Omladinske politike Republike Srpske 2016-2020. Na konferenciji se pružila prilika za razvoj i promociju buduće saradnje, kao i kreiranje plana rada zajedničkog djelovanja.\nV Konferencija omladinskog rada – KORA 5\nPeta po redu konferencija omladinskog rada rada (KORA 5) održana je 14. i 15. decembra u Laktašima. Konferenciji su prisustvovali predstavnici/e omladinskih centara, lokalnih i republičkih organizacija koje se bave pitanjima mladih, te službenici/e za mlade iz različitih opština i gradova Republike Srpske i predstavnici/e institucija. Pored njih, na Konferenciji su ačtivni učesnici bili i gosti iz Srbije i Federacije Bosne i Hercegovine. Konferencija je bila posvećena razvoju međusobnih partnerstava i zajedničke saradnje omladinskih centara u Republici Srpskoj, te uspostavljanju uzajamne podrške i snažnijih veza između predstavnika/ca omladinskog sektora i lokalne vlasti. U okviru konferencije je održana panel diskusija na temu Omladinske politike Republike Srpske 2016 – 2020 s osvrtom na omladinske centre i saradnju sa lokalnim nivoima vlasti, te je predstavljena procjena stanja u lokalnim zajednicama na temu saradnje službenika/ca za mlade i omladinskog sektora.\nSlužbenici/ce za mlade\nSpisak sluzbenika_ca za mlade\nKORA III VIDEO


Fabrici: Srpska stolica je za stolom u Briselu - European Western Balkans\nAutor EWB 27. 11. 2017. 27. 11. 2017.\nBEOGRAD – Najbolja “stolica” za Srbiju je ona za stolom u Briselu gde će sedeti sa ostalim evropskim liderima i zajedno raditi na promociji evropskih vrednosti i interesa, rekao je Sem Fabrici, ambasador EU u Srbiji u razgovoru za Blic.\nFabrici smatra da je jasna posvećenost srpskog rukovodstva evropskoj intergaciji.\n“Mislim da idemo u pravom smeru i u Briselu takođe vidim odlučnost da se na Srbiju gleda kao na buduću članicu”.\nOn je rekoa da je predsednik Junker u septembru održao važan govor, a strategija EU za Zapadni Balkan očekuje se u februaru naredne godine.\nFabrici smatra da Srbija kao zemlja kandidat mora da svoju spoljnu poltiku uskladi sa EU.\n“To je obaveza i očekuje se da se do momenta priključenja ta politika u potpunosti uskladi”. Kao dobar korak u tom pravcu Fabrici vidi pridruživanje Srbije Helbroku, borbenoj grupi koju predvodi Grčka.\nPrema negovim rečima članice EU i one koje to da postanu moraju da postupaju u okviru zajedničke spoljne i beznednosne poltike.\n“Možete da razvijate odnose sa nečlanicama EU, Rusijom ili bilo kojom drugom zemljom sveta, ukoliko poštujete taj zajednički okvir.\nUpitan za stav o eventualnom diplomatskom imunitetu za rusko osoblje humanitarnoh centra u Nišu Fabrici je rekao da EU to drugačije gleda.\nPodsećajući da je Srbija deo EU mehanizma civlne zaštite on je izjavio “za nas je bitno da centar u Nišu bude komapitiblan odnosima EU i Srbije, odbnosno sa mehanizmom civilne zaštite”.\nFabrici je naglasio da su srpske vlasti nekoliko puta jasno rekle da centar u Nišu neće imati vojnu ulogu niti će biti mehanizam za nekakavu regionalnu koordinaciju.\nUpitan da oceni vladavinu prava i slobodu medija u Srbiji Fabrici je rekao da je to uz normalizaciju odnosa sa Prištinom najvažnije pogavlje u kojima treba da se napravi najveći napredak.\n“Srbija je kroz brojne inicijative usvojila akcioni plan po kome sudstvo treba da učinimo nezavisnim i efikasnim. Za to je potrebna i reforma ustava”.\nKad je reč o sobodi medija za EU je ta oblast fundamentalna. “Pohvalno je što su predstavnici medija započeli dijalog sa premijerkom”, rekao je Fabrici.\nOn je izjavio da je nedavno u Beogradu boravio nezavisni stručnjak za medije koji uradio analizu medijske scene i treba da sačini izveštaj.\nNa osnovu toga će se utvrditi šta bi EU i Srbija trebalo da urade da bi se napredovalo u toj oblasti, izjavio je za Blic Sem Fabrici, šef misije EU u Srbiji.\nEWB 16. 06. 2022. 16. 06. 2022.


Statusna promena Sava neživotnog osiguranja - Bizlife.rs\n14:41 Beograd, 10.01.2019.\nSkupština „Sava neživotnog osiguranja” u Beogradu je na svojoj XXVII vanrednoj sednici, donela Odluku o statusnoj promeni Društva, po kojoj je 31. decembra prošle godine sprovedena statusna promena, kojom se društvo Energoprojekt Garant pripojilo „Sava neživotnom osiguranju“.\nKako je saopšteno, sa tim danom Energoprojekt Garant prestaje da postoji, što se evidentira njegovim brisanjem iz registra privrednih subjekata.\nIstog dana „Sava neživotno osiguranje“ je kao pravni sledbenik, preuzelo celokupan porftolio društva Energoprojekt Garant, sva prava i obaveze koje Energoprojekt Garant ima po tom osnovu, sva druga prava i obaveze, kao i celokupnu imovinu, potraživanja i kapital društva Energoprojekt Garant.\nU skladu sa navedenim, sve obaveze prema klijentima koje je do 31. decembra imao Energoprojekt Garant preuzima „Sava neživotno osiguranje“ kao društvo sukcesor, koje će nastaviti da izvršava sve obaveze iz osiguranja po ugovorima koji su zaključeni sa Energoprojekt Garant.\nsava osiguranje statusna promena Energoprojekt Garant


30. Novembar 2021. // Zaštita od požara\nVatrogasci, kako kaže Danijela Santrač, ne nose pištolje, a ona ih je odmalena doživljavala kao superheroje. Prva žena vatrogasac stigla je u Novi Sad. Njeno ime je Danijela Santrač, ima trideset godina, i na poslu u ovdašnjoj vatrogasnoj brigadi je na samom početku, mada nije i početnik. Bila je vatrogasac u...\n08. Septembar 2021. // Zaštita životne sredine\nMinistarstvo zaštite životne sredine je u protekle dve nedelje u okviru kampanje „ Ne pali strnjiku! “, a u saradnji sa poljoprivrednim savetodavnim i stručnim službama, Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i Ministarstvom unutrašnjih poslova, održalo edukativne radionice u...\n08. Septembar 2021. // HSE terminologija\nObuke za vodeće (eksterne) proveravače je dobrovoljni kurs za sertifikaciju dizajniran za profesionalce ili pojedince sa odgovarajućim iskustvom za sticanje sertifikata za vodećeg proveravača. Kurs za obuku vodećih (eksternih) proveravača pomaže budućim proveravačima da razumeju zahteve međunarodnih standarda i da se...


Sutra izbori u SAD\nPredsednik i potpredsednik SAD na skupu u Klivlendu, državi Ohajo\nMilioni Amerikanaca su već glasali, ali će biračka mesta sutra biti otvorena za sve. Kandidati se za to vreme trude da pridobiju dodatne birače i upute svoju završnu poruku.\nKampanjska trka je ušla u završnicu, pa i predsednik Obama ulaže poslednje napore da održi demokrate na vlasti.\n„Za dva dana, imate priliku da odredite pravac ove države i ove zemlje za mnogo godina u budućnosti. Baš kao što ste učinili 2008, možete da se suprotstavite ustaljenom načinu razmišljanja.“\nPredsednici obe partije su jutros saopštili svoje završne argumente.\n„Rekao bih da je ovo važna prilika da izmenimo kurs na kojem smo sad“, kazao je predsednik Republikanske stranke Majkl Stil.\n„Demokrate iz sve snage – u najteže vreme od 1930-ih – pokušavaju da ekonomiju koja tone preusmere prema rastu, da povećaju vrednosti na tržištu akcija i vrate nam rast zaposlenosti", naglasio je predsednik Demokratske stranke Tim Kejn.\nRepublikanci i demokrate sve to drže na stolu – kucajući na vrata i telefonirajući da bi pridobili pristalice. U prošlosti, poslednja 72 sata pred glasanje, bila su presudna za obe stranke. Ove godine, to bi moglo da bude već kasno, s obzirom da je 16 miliona Amerikanaca već glasalo na prevremenim izborima.\nNajnovije istraživanje javnog mnjenja televizije ABC i lista „Vašington post“, ukazuje da su demokrate smanjile razliku na opštim kongresnim izborima, ali da Amerikanci ipak daju republikancima prednost od 4 odsto u nadmetanju za Predstavnički dom.\nDemokrate se više ne smatraju partijom promena. 2008, birači željni „novih ideja i novog usmerenja“, ubedljivo su bili za Obamu. Birači koji traže promenu, ove godine se opredeljuju 21 odsto više za republikance. U Nevadi, lider senatske većine Hari Rid je raspet, jer neprekidno zaostaje u anketama za kandidatkinjom Pokreta čajanke, Šeron Engl.


Deutz ubacuje na trake motor s unutrašnjim sagorevanjem vodonika - Auto Republika\nTrend koji nameće današnja političko-ekonomska-inženjering klima sugeriše da se takozvane zelene tehnologije šire ka svim segmentima mobilnosti, odnosno da se one ne zaustavljaju samo zato što se radi o kategoriji teških komercijalnih vozila. Nezavisno od toga da li pričamo o baterijskoj, hibridnoj ili tehnologiji vodoničnih gorivnih ćelija, skoro sva tehnološka rešenja mogu biti pronađena i u kamionima, autobusima i građevinskim mašinama budućnosti.\nVarijatet primenjenih tehnologija u komercijalnim vozilima je još i širi, odnosno počinju najave u tom pravcu. Naime, počev od 2024. godine, proizvođač motora iz Kelna, kompanija Deutz želi da u masovnu proizvodnju uvede vodonični motor s unutrašnjim sagorevanjem goriva.\nPodsetićemo, iako verujemo da to svi znaju, a i mi smo pisali o Toyotinim igrarijama na ovu temu, da vodonični SUS motori rade kao klasični benzinski agregati, s tim što se u komorama ne sagoreva tečnost čija se energetska vrednost meri oktanima, već vodonik. Dakle, nema vodoničnih gorivnih ćelija, vodonik je taj koji se sagoreva.\nSaglasno očekivanjima, ovaj korak je veliki za nemački Deutz, a o značaju čina kojim kompanija doprinosi očuvanju planete, govorio je izvršni direktor kompanije Frank Hiler.\n„Mi u Deutzu smo pioniri ugljenično neutralnih pogonskih sklopova koji nisu namenjeni eksploataciji na autoputevima. Već izrađujemo čiste i visoko efikasne energetske motore. Sada idemo dalje još jedan korak i objavljujem da je naš vodonični motor spreman za tržište. Na ovaj način verujem da činimo važan iskorak ka ispunjenju ciljeva definisanih u Pariskom klimatskom sporazumu. Do ovog trenutka smo proizvodili motore koji spaljuju naftu, dok evo već planiramo kako da proizvodimo i vodonične jedinice.”\nJasno, proces je klimatski neutralan sve dok je vodonik koji se koristi kao energent „zelen“, odnosno dokle god je proizveden upotrebom obnovljivih izvora energije. Prvi vodonični motor nemačke firme će poneti komercijalnu oznaku TCG 7.8 H2 i ispunjavaće sve kriterijume koje je postavila Evropska unija za agregate s nultom emisijom. Na taj način, Deutz širi porforlio svojih pogonskih sklopova s niskom ili nultom emisijom štetnih isparenja.\nVodonični motor je prošao inicijalne testove na ispitnoj klupi, a oni su vršeni upotrebom letećih boja, pa je zakazan i početak serijske proizvodnje za tri godine. Doktor Markus Miler, kao šef odeljenja tehnološkog razvoja u Deutzu je objasnio: “Šestocilindarski motor TCG 7.8 H2 je baziran na već postojećem dizajnu agregata. Generiše 200 kW snage, ugljenično je neutralan i veoma je tihog rada. U principu je ovakav motor podesan za ugradnju u svim proizvodima Deutzy, ali će zbog nerazvijene infrastrukture, u početku raditi samo kao energent nepokretne opreme, generatora i u železničkom transportu.“\nProbna primena vodoničnog SUS motora će biti upriličena u nepokretnoj opremi regionalnog partnera, dok je početak ove faze komercijalizacije novog sistema zakazan za početak 2022. godine. Očekuje se da će svakodnevna upotrebljivost novog tehnološkog rešenja dobiti prakitčnu potvrdu.\ntags: Deutz kamioni sus motor koji sagoreva vodonik TCG 7.8 H2 vodonik kao energent\nprevious Tesla se nada da će otpočeti proizvodnju u Nemačkoj pre kraja godine\nnext Elektrifikacija preti radnim mestima u automobilskoj industriji\n„… tečnost čija se energetska vrednost meri oktanima…“\nOvo je netacno, energetska vrednost nema veze za oktanskim brojem. Oktanski broj oznacava otportnost goriva na detonaciju ili samozapaljenje u uslovima visokog pritiska i temperature.


У посети породици Стевановић из Сурдулице | Срби за Србе\nU poseti porodici Stevanović iz Surdulice\nHumanitarna organizacija Srbi za Srbe početkom aprila posetila je desetočlanu porodicu Stevanović iz Surdulice. Ova mnogočlana porodica u kojoj žive čak tri generacije, otvorila je vrata svoga doma za članove naše organizacije koji su imali priliku da popričaju sa Stevanovićima i sačine izveštaj o ovoj porodici. Počevši od najstarijih pa sve do najmlađih članova, porodicu Stevanović čine: deda Aleksandar, baka LJubica, roditelji Miroslav i Valentina i njihovo šestoro dece – Veljko (16 godina), Mirjana (6), Emilija (4), Mihajlo (3) i blizanci Aleksandar i Aleksandra (2). Porodica Stevanović živi u prostranoj kući oko koje imaju 5 ari zemlje koju vredno obrađuju. Od životinja čuvaju nekoliko kokošaka, što je kako kažu jedino moguće zbog urbanosti sredine u kojoj žive gde je čuvanje stoke zabranjeno. Što se tiče mesečnih primanja, deda Aleksandar ima penziju koja gotovo cela odlazi na kredit koji su Stevanovići zimus uzeli za osnovne životne potrebe. Roditelji Miroslav i Valentina su nezaposleni, što posebno pogađa oca Miroslava koji kaže da nikako ne može da pronađe posao. Kako nam kaže, radio je sve do nesreće koja ga je zadesila kada mu se prevrnuo kombajn, prilikom čega je zadobio povredu u predelu ramena gde su mu stavljene šipke. Što se tiče socijalne pomoći, zbog prostrane kuće i zemlje Stevanovići ne ispunjavaju uslove za dobijanje iste, pa osim dečijeg dodatka nemaju nikakva primanja. Ono što Stevanoviće najviše brine je stanje unutrašnjosti kuće, koja nije renovirana 30 godina. Postoje mnogi problemi počevši od dotrajale stolarije i brodskog poda na spratu kuće koji je propao. Takođe, dotrajali su i kreveti na kojima spavaju mali Stevanovići, kao i ormari i police u dečijim sobama. Ipak, kako sami kažu, najveći problem predstavljaju vodovodne cevi u kući, koje stvaraju vlagu i koje su u jako lošem stanju, pa je potrebno da se što pre zamene. Problemi sa cevima najviše su primetni u kupatilu koje je dosta oštećeno od vlage, dok bojler usled komplikacija koje imaju sa cevima nije u funkciji. Pozivamo sve donatore da nam se priključe u akciji pomoći porodici Stevanović, koja je jedna od 200 porodica koje planiramo da pomognemo u 2019. godini.


Centar za ekologiju i energiju realizuje projekt zaštite okoliša\nCentar za ekologiju i energiju, zajedno sa partnerskim nevladinim organizacijama i univerzitetima iz Mađarske, Poljske, Češke, Slovačke i Srbije realizira projekt “Podizanje svijesti o održivoj zaštiti okoliša u Srbiji i Bosni i Hercegovini“.\nProjekt ima za cilj da promijeni stavove ljudi u području održivosti i zaštite okoliša uvođenjem praktičnih i svakodnevnih metoda u edukaciju u školama.\nTakođer je projektom planirana izrada knjige iz područja održivog razvoja i zaštite okoliša, koja je namijenjena nastavnicima i profesorima osnovnih škola i koja im može olakšati planiranje časova vezanih za ovu oblast.\nKnjiga će sadržavati šest razrađenih edukativnih modula izrađenih po uzoru na iskustvo i dobre prakse V4 zemalja, Mađarske, Poljske, Češke i Slovačke, i bit će prevedeni na sve nacionalne jezike, saopćeno je iz Centra za ekologiju i energiju.\nPrije izrade i objavljivanja knjige, moduli će se prvo testirati u školama, a Centar za ekologiju i energiju je zadužen za realiziranje modula: “Ekologija u domaćinstvu“ i “Lokalni proizvodi“ u dvije osnovne škole, čije se testiranje treba održati tokom aprila


četvrtak, 27 jun 2019 06:32\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG) u saradnji s Udruženjem za podršku osobama sa invaliditetom Bijelo Polje (UPOSIBP) organizuje jednodnevni trening/obuku s osobama s invaliditetom, njihovim porodicama i OOSI o pristupu pravdi i građanskoj participaciji.\nObuka se organizuje s ciljem informisanja OSI, njihovih porodica i OOSI o značaju unaprjeđenja njihovih prava, prava na jednak pristup pravdi i jednako priznanje pred zakonom.\nCilj obuke je da se osobe s invaliditetom, članovi njihovih porodica, i organizacije koje se bave zastupanjem OSI, upoznaju s pravnim garancijama i mehanizmima ostvarivanja prava pred institucijama ljudskih prava i pravde, uključujući i s oblicima kršenja osnovnih prava i sloboda koje su u suprotnosti s međunarodnim i evropskim standardima, a o kojima redovno i izvještavaju međunarodne i domaće nevladine organizacije. Teme obuke odnosiće se na institut besplatnog pravnog savjetovališta, pristup pravdi i jednako priznanje lica pred zakonom.\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore i Udruženje za podršku osobama sa invaliditetom Bijelo Polje ovu aktivnost realizuju u okviru projekta „Korak bliže pravdi za osobe s invaliditetom“ koji je finansijski podržan od strane Ministarstva pravde kroz Javni konkurs za NVO u 2018.