SAD i Kina potpisali trgovinski sporazum - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tSAD i Kina potpisali trgovinski sporazum\nPredsednik SAD Donald Trump i potpredsednik Vlade Kine Liju He potpisali su danas trgovinski sporazum od kojeg se očekuje da poveća kinesku kupovinu američke robe i usluga i da umanji tenzije u dugom sporu dve najveće ekonomske sile.\n„Potpisivanjem obeležavamo potpunu promenu u medjunarodnoj trgovini. Naši napori su izrodili transformišući sporazum koji će doneti koristi obema zemljama. Veoma je važno za ceo svet da dve gigantske i moćne nacije budu u harmoniji“, rekao je Tramp.\nPredsednik Kine Si Djinping naveo je u pismu Trampu koje je pročitao Liju He da je završetak prvog dela trgovinskog sporazuma „dobar za Kinu, za SAD i za ceo svet“.\nMedjutim, „Deo 1“ trgovinskog sporazuma neće primorati Peking da načini velike ekonomske promene kao što je smanjenje nefer subvencija za kineske kompanije, što je Trampova administracija tražila u julu 2018. kada je započela trgovinski rat uvodjenjem carina na uvoz robe iz Kine.\nCilj sporazuma je da oslabi neke američke ekonomske sankcije Kini, dok bi Peking trebalo da poveća kupovinu američkih poljoprivrednih proizvoda i druge robe. Tramp je kao primere naveo govedje i svinjsko meso, živinu, morske plodove, pirinač i mlečne proizvode.\nSporazum predvidja da Kina u naredne dve godine kupi američke poljoprivredne proizvode i drugu robu i usluge, u vrednosti od 200 milijardi dolara, što bi trebalo da doprinese smanjenju američkog trgovinskog deficita s Kinom koji je 2018. godine dostigao 420 milijardi dolara, prenosi Glas Amerike.\nSporazum će smanjiti tenzije izmedju dve zemlje nastale zbog trgovinskog rata koji je usporio globalni rast, naneo štetu američkim proizvodjačima i izazvao probleme u kineskoj ekonomiji.


Počele iransko-kinesko-ruske pomorske vežbe\nIran, Kina i Rusija počeli su danas prve zajedničke pomorske vežbe u Indijskom moru i Omanskom zalivu, koje treba da traju četiri dana i da pokažu da Iran ne može biti izolovan, saopštila je iranska ratna mornarica.\nManevri su počeli iz jugoistočne luke Čahbahar u Omanskom zalivu blizu granice sa Pakistanom, i cilj im je da se pojača bezbednost u vodama regiona, rekao je šef iranske mornarice admiral Hosein Kanzadi.\nVežbe se održavaju u vreme povećanih tenzija u Zalivu od kada se Vašington povukao iz iranskog nuklearnog sporazuma u maju 2018. i ponovo uveo sankcije kojim se guši iranska privreda.\nIran nastoji da pojača vojnu saradnju sa Pekingom i Moskvom dok je pod snažnim američkim sankcijama.\n"Poruka ovih vežbi je mir, prijateljstvo i bezbednost kroz saradnju i jedinstvo... i njihov efekat će biti da se pokaže da Iran ne može biti izolovan", rekao je za iransku državnu televiziju kontraadmiral Golamreza Tahani.\nOn je rekao da se manevri u kojima učestvuje iranska ratna mornarica i Čuvari revolucije sastoje u spasavanju zapaljenih brodova ili brodova pod napadom pirata, kao i vežbe gađanja.\n"Cilj ovih vežbi je da se ojača bezbednost međunarodne pomorske trgovine, da se bori protiv piraterije i terorizma i da se dele informacije i ekspertiza", rekao je on.\nIranski ministar spoljnih poslova Mohamad Džavad Zarif rekao je u Tviter poruci da je vežba naznaka iranske posvećenosti da pruži bezbednost regionalnim plovnim putevima.\nVežbe se takođe smatraju kao odgovor na nedavne američke manevre sa svojim regionalnim saveznikom Saudijskom Arabijom, u kojima je Kina učestvovala.


Wall Street: Pažnja usmerena na akcije Apple-a | Gde Investirati\nNa Wall Streetu je cena akcije tehnološkog diva pala za 2,3 posto, na 90,30 dolara, najniži nivo od juna 2014., što je posledica zabrinutosti ulagača zbog naznaka slabljenja potražnje za iPhoneom, najvažnijim proizvodom kompanije.\nNa Wall Streetu su u četvrtak berzovni indeksi ostali gotovo nepromenjeni, a najviše pažnje privukao je pad cene akcije Applea na najniži nivo u dve godine.\nSedam od 10 sektora S&P 500 indeksa juče je dobilo na vrednosti, a najviše su, 0,7 posto, porasle cene akcija u telekomunikacionom sektoru.\nS rastom od 0,5 posto sledio je trgovački sektor, koji je nadoknadio deo oštrih gubitaka od prethodnoga dana.\nNo, najviše pažnje privukao je pad cene akcije Applea za 2,3 posto, na 90,30 dolara, najniži nivo od juna 2014., što je posledica zabrinutosti ulagača zbog naznaka slabljenja potražnje za iPhoneom, najvažnijim proizvodom tog tehnološkog diva.\nU poslednje vreme Apple smanjuje narudžbine od svojih dobavljača, što znači da smanjuje proizvodnju jer potražnja za iPhoneom ne raste tako brzo kao pre.\nZbog toga je cena akcije već duže vreme pod pritiskom, pa je u proteklih godinu dana tržišna vrednost Applea pala za otprilike 200 milijardi dolara.\nJuče je tržišna kapitalizacija firme skliznula na 495 milijardi dolara, pa sada prvo mesto na listi najvrednijih svetskih kompanija deli s Alphabetom, krovnom kompanijom Googlea.\nAnalitičari kažu kako su ulagači oprezni nakon snažnog skoka berzovnih indeksa od polovine februara, čime su nadoknadili sve gubitke od početka godine, kada su crne akcija oštro pale zbog pada cena nafte i slabljenja kineske ekonomije.\nNo, sada ulagačima nedostaje novih podsticaja jer najveće svetske ekonomije rastu sporo, dok su poslovni rezultati kompanija anemični.\nSezona objava poslovnih izveštaja za prvo tromesečje je pri kraju, a u anketi Reutersa analitičari procenjuju da su zarade kompanija iz S&P 500 indeksa pale za 5,4 posto u odnosu na isto prošlogodišnje razdoblje.\n“Ne vidim nikakvo uverenje ni na strani kupaca, ni na strani prodavca. Ekonomija raste sporo, pa će se i tržište akcija kretati sporo”, kaže Warren West, partner u firmi Greentree Brokerage Services.\nI na evropskim su bvrzama cene akcija juče pale. Londonski FTSE indeks oslabio je 0,95 posto, na 6.104 boda, dok je frankfurtski DAX skliznuo 1,13 posto, na 9.862 boda, a pariski CAC 0,54 posto, na 4.293 boda.\nPrevious Nemačka traži milion radnika\nNext Azijske berze pale, skok dolara\nDolar oslabio u odnosu na vodeće svetske valute, evro blizu 1,12 dolara\nNa međunarodnim valutnim tržištima američki dolar je prošle nedelje oslabio u odnosu na vodeće svetske valute usled slabijih podataka o rastu američke privrede u drugom kvartalu.


Hrvatska: Uhapšeni državljani Srbije zbog ilaganog ulaska\nM. K. 8. novembra 2016. 18:12\nHrvatska policija je danas saopštila da je okončala kriminalističku istragu nad dvojicom državljana Srbije jer su prevozili osam lica sa Kosova koja su ilegalno ušla u Hrvatsku, javlja Hina.\nKako se navodi u saopštenju policije istarske županije, 3. novembra oko 11:35 sati kod Cerovlja je zaustavljen putnički automobil „pežo“, srpskih registarskih tablica, koji je vozio 38-godišnji državljanin Srbije, dok su se u automobilu nalazila četiri stanovnika Kosova, starih 27, 48 i 23 godine, kao i jedan maloletnik.\nIstog dana, pola sata kasnije, policajci su kod Baderne zaustavili automobil „sitroen“, takođe srpskih tablica, koji je vozio 32-godišnji državljanin Srbije, sa još četiri osobe sa Kosova, starih 27 i 32 godine, zajedno sa dva maloletnika.\nKriminalističkom istragom utvrđeno je da su stanovnici Kosova nezakonito pešice iz Srbije ušli u Hrvatsku istoga dana u ranim jutarnjim satima, nakon čega su ih preuzela dvojica vozača državljana Srbije, s kojima su i zatečeni na području Istre.\nDvojica državljana Srbije privedena su u pritvorsku jedinicu istarske policijske uprave zbog počinjenog prekršaja iz Zakona o strancima i Zakona o šengenskim granicama, i osumnjičeni za krivično delo protivzakonitog ulaženja, kretanja i boravka u Hrvatskoj.\nPunoletni građani Kosova su proterani iz Hrvatske, dok je maloletnicima izrečen sudski ukor, nakon čega su svi prevezeni do graničnog prelaza Tovarnik, gde je obavljena njihova readmisija u Srbiju, navodi policija.\nU CG uništeno tonu i po više droge u odnosu na 2017.\nPlenković: Bez prihvatnih centara za migrante u susedstvu HR


Bah: MOK je pozajmio milijardu dolara od banaka - BIGportal.ba\nBah: MOK je pozajmio milijardu dolara od banaka\n6 Avgusta, 2021 6 Avgusta, 2021 027\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) je uzeo kredit od 800 miliona dolara od nekoliko banaka za organizaciju Olimpijskih igara u Tokiju, izjavio je danas predsednik MOK Tomas Bah, na konferenciji za novinare održanoj u glavnom gradu Japana.\n„Wall Street Journal“ je ranije saopštio da će Olimpijske igre koštati više od 25 milijardi dolara, što ih čini jednim od najskupljih u istoriji. Usporedbe radi, za OI u Londonu potrošeno je nešto manje od 14 milijardi dolara.\nMOK tvrdi da je samo odlaganje Igara u Tokiju koštalo 2,8 milijardi dolara.\n„Za MOK bi bilo mnogo lakše da smo otkazali Igre, jer smo mogli da naplatimo ozbiljne svote novca od Osiguranja. Ipak, rešili smo da se ne oslonimo na Osiguranja, već da uložimo još više novca, kako bismo omogućili sportistima da učestvuju na Olimpijskim igrama. Zato smo uložili dodatnih 800 miliona dolara, zbog čega smo morali da se pozajmljujemo kod banaka“, izjavio je Bah.\nU isto vreme, prvi čovek MOK je dodao, da nikad nije sumnjao da Igre treba da se održe u Tokiju.\n„Ako pričamo o mojim impresijama, ove Igre su daleko premašile moja očekivanja. Znate, nikada nisam sumnjao u spremnost Japana i uvek sam govorio da je Tokio pravi grad za domaćina Igara. Iz dva razloga: jer se sistem u borbi protiv koronavirusa pokazao izuzetno efikasnim i zato što su sportisti uspeli da održe duh Igara“, rekao je predsednik MOK.\nBah je siguran da su i sportisti zahvalni što su se Olimpijske igre uopšte održale u doba pandemije koronavirusa.\n„Kada sam morao da prihvatim odluku da se Igre održe bez gledalaca, moram da priznam da sam bio zabrinut da će se pretvoriti u Igre bez duše. Ipak, ovo što smo videli ovde, bilo je mnogo drugačije. Sportisti su dali Olimpijskim igrama u Tokiju jednu veliku dušu… Atmosfera u olimpijskom selu je bila emotivnija nego ikad“, izjavio je Bah.\nPredsednik MOK je opisao i sportski nivo „kao izuzetno i iznenađujuće visok“ i nazvao Igre novih sportova, skejtborda i sportskog penjanja, koji su dali „mlađe, urbanije, rodno uravnoteženije, i Igre sa novom publikom i novim zajednicama“.\nOdržan sastanak predstavnika grada Banjaluka sa prevoznicima\nFudbaleri Meksika osvojili bronzu\nFurnije novinaru: Mogu da te prebijem, ne brini VIDEO


Saša Radulović na čelu Generalne skupštine REC-a - Vijesti.me\nPO PRVI PUT PREDSJEDNIK IZ CRNE GORE\nSaša Radulović na čelu Generalne skupštine REC-a\nGeneralna skupština Regionalnog centra za životnu sredinu je glavni savjetodavni i predlagački organ Odbora direktora. Članove nominuju vlade donatora i država primalaca, na zahtjev Upravnog odbora\nFoto: MORT Autor: Dejan Peruničić\nDržavni sekretar Ministarstva održivog razvoja i turizma Saša Radulović izabran je, na današnjem zasijedanju u Budimpešti, za novog predsjednika Generalne skupštine Regionalnog centra za životnu sredinu za Centralnu i Istočnu Evropu (REC).\nTo je, kako je saopšteno iz Ministarstva, prvi put od osnivanja te uticajne međunarodne organizacije da se na tako visokoj poziciji nalazi predstavnik Crne Gore.\n"Zajedničkim učešćem na ovakvom skupu, svi mi potvrđujemo zalaganje za vrijednosti naše zajedničke misije – dostizanje veće transparentnosti, održivosti i evropskih integracija u Centralnoj, Jugoistočnoj i Istočnoj Evropi", kazao Radulović.\nOn je naveo da Regionalni centar za životnu sredinu ostvaruje uspješnu saradnju sa Vladom Crne Gore od osnivanja kancelarije u Crnoj Gori, 2004. godine, kako na lokalnom i nacionalnom nivou, tako i u okviru regionalnih projekata. Imajući u vidu postojeće rezultate, kao i poziciju REC-a kao jednog od najboljih implementacionih mehanizama, Vlada Crne Gore nastaviće da pruža podršku misiji ove organizacije u zemlji i na regionalnom nivou", dodao je Radulović.\nKako je novoizabrani predsjednik Generalne skupštine primijetio, REC ima zapažene rezultate na poljima životne sredine, energetike, klimatskih promjena i srodnih oblasti, a značajno je da se strateški okvir ove organizacije prilagođava stalnim promjenama okruženja u kojem međunarodne organizacije funkcionišu. Od najvećeg značaja, kako je naveo, je jači fokus na podršci korisnika i partnera sa ciljem uspješnog razvoja procesa evropskih integracija.\n"Tokom mog mandata kao predsjednika Generalne skupštine REC-a promovisaću regionalnu saradnju kao ključni instrument za dostizanje dugotrajnih rezultata. Takođe, volio bih da Generalna skupština postane jedinstveni regionalni instrument koji će približiti zemlje korisnice i članice Evropske unije", kazao je Radulović.\nGeneralna skupština Regionalnog centra za životnu sredinu je glavni savjetodavni i predlagački organ Odbora direktora. Članove nominuju vlade donatora i država primalaca, na zahtjev Upravnog odbora.


DSS MENJA IME I PORUČUJE: Srbija mora biti velika - Naša Borba\nDSS MENJA IME I PORUČUJE: Srbija mora biti velika\nSkupština Demokratske stranke Srbije usvojila je izmene statuta kojom je predviđena promena imena u Nova Demokratska stranka Srbije, skraćeno Novi DSS, i usvojila Deklaraciju o spoljonopolitičkom položaju i identitetu Srbije pod nazivom “Srbija mora biti velika”.\nDeklaracija je značajna zbog odredjivanja položaja i uloge Srbije u svetu i mera je sposobnosti našeg naroda i države za istorijsko bivstvovanje.\nDeklaracijom se predlaže dodatno učvršćivanje vojne neutralnosti Srbije i ističe opredeljenje stranke da je potrebna saradnja Srbije sa Evropskom unijom, ali bez punopravnog članstva poput evropsko ekonomskog prostora. Deklaracijom je definisano da bi uvođenje sankcija Rusiji, između ostalog, bilo u potpunoj suprotnosti sa srpskim političkim i ekonomskim interesima i da je zato potpuno neprihvatljivo.\nNa izbornoj sednici Skupštine izabrano je novo rukovodstvo stranke koje će predvoditi predsednik dr Miloš Jovanović. Izabrano je i pet potpredsednika od kojih su Dejan Šulkić, Zoran Sandić, Predrag Marsenić i do sada obavljali tu funkciju, dok su dva nova potpredsednika dr Siniša Atlagić, profesor na Fakultetu političkih nauka i Uroš Janković, dosadašnji predsednik Izvršnog odbora.\nNa Skupštini je izabrano i 85 članova Glavnog odbora koji će na prvoj sednici izabrati Predsedništvo i Izvršni odbor.\nPrethodni tekstALEKSANDAR VUČIĆ: Završena je priča oko nestašice šećera! Završena!\nSledeći tekstKATASTROFA U AFRICI: Brašno oko 45 odsto skuplje zbog rata u Ukrajini


Hilmija Hafizović: Pretplatnik Preporoda od prvog broja\nHilmija Hafizović: Pretplatnik Preporoda od prvog broja\tPrintaj E-pošta Autor Hamdija Nesimović\tObjavljeno u Vaša strana 16 Dec\n2016 Bez obzira na duboku starost, hadžija HilmijaHafizović iz Jezerskog kod Bosanske Krupe i danas čita Preporod od prve do zadnje stranice. Bez sumnje u Bosni i Hercegovini, među muslimanima ima pojedinaca što su sa Islamskim informativnim novinama Preporod, kao čitaoci i pretplatnici, od njegovog prvog broja. Pogotovo se to odnosi na imame, pregaoce Islamske zajednice, koji su kao avangardna kategorija bili primjer krajnjepozitivnog odnosa prema Preporodu, kojeg je trebalo održati, s čitateljstvom okititi i sačuvati od raznih pritisaka kojim je bio izložen u više momenata tokom svog izlaženja i postojanja.\nMeđu džematlijama ili članovima IZ koji su s Preporodom od njegovog prvog predstavljanjajavnosti je i hadžija Hilmija Hafizović iz Jezerskog kod Bosanske Krupe. Naime, 15. septembra 1970. godine, kada je štampan prvi broj Preporoda, hadžija je bio na privremenom radu u Njemačkoj. Odmah se preko svoga oca Muje, koji je živio u Jezerskom, pretplatio na Preporod. Radi penzionisanja, 3 godine kasnije, vratio se kući u svoje rodno mjesto i od tada se u svojstvu redovnog pretplatnika i čitaoca intenzivno druži sa Preporodom. Od prvih danaizlaska bio je svjestanPreporodove misije i značaja kako u muslimanskoj porodici tako i društvu. Zbog toga je podržavao, ne samo Preporod, već Glasnik i Takvim, koji su dugo vremena bili jedina literatura sa tekstovimaodgojnog i imanskog karaktera s inspirativnom djelotvornošću na čitateljstvo. Cijeli tekst u printanom izdanju Preporoda od 15.12.\nKadribegović: Preporod objedinjuje bošnjački korpus bez obzira gdje se on nalazio


Ministarka Dumoshi: Podkodovi olakšavaju rad podređenih institucija i povećavaju njihov rad - Vesti - Ministria e Kulturës, Rinisë dhe Sportit\nMinistarka Dumoshi: Podkodovi olakšavaju rad podređenih institucija i povećavaju njihov rad\nStupaju u funkciju budžetski pod-kodovi za nacionalne institucije za kulturu i baštinu koje su podređene ministarstvu kulture, omladine i sporta. To omogućava pomenutim institucijama da upravljaju budžetom koji ministarstvo za njih izdvaja.\nOvo je početak procesa nezavisnosti podređenih institucija u administrativnom aspektu. Podređene institucije, putem relevantnih obučenih i sertifikovanih službenika, moći će da poseduju i troše sredstva na osnovu plana i programa, dok MKOS vrši samo sertifikaciju troškova.\nTom prilikom, ministarka Vlora Dumoshi, ocenila je ovo kao proces u skladu sa zakonom i preporukama, koji institucijama omogućava bolju performansu i smanjuje birokratske procedure.\n“ Izdavanje budžetski pod-kodova za podređene institucije MKOS-a je vrsta decentralizacije i administrativne finansijske neovisnosti, tako da same institucije imaju mogućnost planiranja rashoda i izdvajanja za rad koji institucije same svakodnevno obavljaju. To omogućava smanjenje birokratskih procedura, a sa druge strane povećava performansu i efikasnost rada institucija kulture i baštine kao rezultat dobrog planiranja „, izjavila je između ostalog ministarka Dumoshi.\n“ U prvom sastanku koji sam imao kao ministarka sa rukovodiocima podređenih institucija, njihova zajednička briga bilo je pitanje budžetski pod-kodova i tada sam obećao rukovodiocima institucija da će se to pitanje uskoro urediti. Zbog toga sam veoma srećna što je ta obaveza realizovana. Opremanjem institucija posebnim budžetskim pod-kodovima, stvoreni su izvanredni olakšavajuće mogućnosti za ove nacionalne institucije kulture i baštine „, izjavila je ministarka.\nBez pod budžetski -kodova, podređene institucije nasleđa i kulture su imale značajne izazove u pogledu upravljanja samim institucijama, ali sada nakon stupanja u funkciju pod-kodova, MKOS će zahtevati veću odgovornost u vezi sa mandatima institucija.


"Nacionalna klasa" otvara Filmstrit 17. juna\n„Nacionalna klasa“ otvara Filmstrit 17. juna\nM. D. 15. juna 2016. 23:00\nJoš jedno uzbudljivo „Filmstrit“ putovanje otpočeće 17. juna na Studentskom trgu projekcijom filma „Nacionalna klasa“ Gorana Markovića iz 1979. godine, u kome glavnu ulogu igra Dragan Nikolić.\nUz brojna iznenađenja i originalni program koji će dočarati nekadašnji Beograd, publika će imati priliku da se pod otvorenim nebom podseti legendarnih avantura Dragana Nikolića u ulozi Flojda.\nKao i svake godine, svi događaji na „Filmstritu“ biće potpuno besplatni za sve posetioce, a sve do kraja septembra putujući bioskop će pretvarati ulice, trgove i parkove Beograda u letnje pozornice na otvorenom, priređujući nezaboravne večeri ljubiteljima klasičnih ostvarenja sedme umetnosti svetske i domaće kinematografije.\nNa 10 beogradskih lokacija ovogodišnji „Filmstrit“ doneće 30 filmskih klasika i tri pozorišne predstave.\nDo kraja juna biće prikazani filmovi „Zaljubljeni Šekspir“ reditelja Džona Madena 20. juna na Cvetnom trgu, američki mjuzkl „Zvezda je rođena“ iz 1954. sa Džudi Garland u glavnoj ulozi (23. jun, Palas).\n„Kratak susret“ Dejvida Lina, koji je pre nekoliko godina proglašen za najromantičniji film svih vremena, biće prikazan 27. juna ispred „Parobroda“, a nemački film „Zbogom, Lenjine“ Volfganga Bekera 29. juna na Crvenom krstu.\nZamerke prvog čoveka programskog saveta RTS: Nemanjići su…\nDragan Bujošević: Hajku na „Nemanjiće“…\nOštre kritike na račun „Nemanjića“: Očajan promašaj velike…


ATP rang lista: Kada će Medvedev prestići Đokovića na prvom mestu?\nU jeku deportacije Novaka Đokovića mnogo toga ostalo je nedorečeno, a jedna stvar tiče se veoma bitnog renkinga i prvog mesta na ATP rang listi. Posle temeljne... 27.01.2022, Sputnik Srbija\nInformacije koje kruže od prve mogućnosti da se Đoković ne pojavi na ovogodišnjem Australijan openu govore da je Rusu za uspon na vrh ATP rang liste potrebna titula u Australiji.Međutim, kako stvari stoje, to potencijalno nije tačno – jedan scenario govori da će Rus prestići Đokovića nezavisno od toga šta uradi do kraja prvog Grend slema sezone, na kojem je već stigao do polufinala.Problem leži u tome što prema zvaničnom sajtu ATP piše da Đoković bodove sa Australijan opena vuče iz 2020. godine, kada je bio šampion baš kao i 2021, što je moguće ako se u obzir uzmu prošlogodišnja „korona pravila“, prema kojima je igračima bilo omogućeno da zbog otežanih uslova biraju da li će zadržati bodove sa turnira iz aktuelne godine ili iz neke prethodne.Primera radi, Rafael Nadal je 2020. godine odlučio da se zbog korone ne pojavi na US openu, ali je šampionskih 2.000 bodova iz 2019. zadržao na ATP rang listi čak i tokom dela 2021. godine.Vraćajući se na današnji primer, Novakovih 2.000 osvojenih bodova trenutno su u njegovom ukupnom količniku, ali je njihov zvanični datum brisanja 31. januar, za razliku od bodova sa Australijan opena 2021 (koje ima Medvedev), koji nestaju tek 21. februara.Dakle, ukoliko bi se taj detalj uzeo kao nedvosmisleno tačan, s obzirom na to da tako i piše bez ikakvog daljeg objašnjenja od ATP-a, to bi značilo da bi Medvedev od 31. januara (završetka AO 2022) do 21. februara imao bodove i sa Ozi opena 2021. i 2022, dok Novak ne bi imao nikakve bodove.Teza o tome da jedan igrač može da ima bodove sa istog turnira iz dve različite godine je proverena time što trenutno određen broj igrača poseduje bodove na taj način sa ATP kupa.Ipak, stvari nisu toliko jasne, pošto postoji mogućnost da je sve samo greška na sajtu ATP-a i da će se Novakovi bodovi „pretvoriti“ u bodove iz Australijan opena 2021 (isto 2.000 kao i 2020), a da će ti „novi“ bodovi biti izbrisani tog 21. februara, kada i Medvedevu i ostalim igračima.Takođe, prema informacijama koje kruže internetom moguće je i da ATP bodove za osvajanje AO 2022 ne upiše igračima sve do 21. februara, odnosno trenutka kada se brišu bodovi za AO 2021.Time Medvedevu ni titula ne bi pomogla da prestigne Novaka odmah po završetku Ozi opena, uprkos tome što bi se Srbinovi bodovi izbrisali 31. januara, a Danil bi imao barem 1.200 bodova iz 2021. godine do tog 21. februara, kada bi mu ti bodovi nestali, a došli oni iz ove sezone.Matematički gledano, Đoković trenutno ima 11.015 bodova, dok Medvedev može uz titulu u Melburnu da ima 10.925.Ukoliko Novak izgubi bodove 31. januara, to znači da je Danil već obezbedio prvo mesto, jer i da ispadne u polufinalu imaće 9.645 bodova, više od Novakovih 9.015. To će se desiti ukoliko ATP ne odloži upisivanje ovogodišnjih bodova do 21. februara, kad se skidaju bodovi za 2021.Ukoliko se ništa od skidanja i upisivanja ne desi do 21. februara, tada će i Novak i Danil izgubiti bodove za prethodne Australijan open, pa će srpski teniser imati 8.875, a Rus 9.225 (sa titulom) – i tek tada će zvanično Medvedev prvi put u karijeri postati najbolje rangirani igrač planete.Ukoliko Medvedev u istom scenariju dođe do finala i tamo izgubi, on će prvi na svetu moći da postane 28. februara, kada može da prestigne Đokovića ukoliko on ne odbrani titulu u Dubaiju, turniru za koji je prijavljen i koji počinje 21. februara.Usput je moguće da Danil dobije nove poene na tom turniru ili u Roterdamu (početak februara), a u korist mu ne ide ni brisanje bodova sa ATP kupa 2021. – Medvedev će 7. februara izgubiti 500 bodova, a Đoković 140.Sputnjik sport je putem zvaničnog sajta ATP poslao upit za razjašnjavanje ove neverovatno konfuzne situacije i čitaoce će obavestiti ukoliko dobije zvanično objašnjenje.\nsport, novak đoković, atp lista, tenis, danil medvedev, australijan open 2022\n17:59 27.01.2022 (Osveženo: 18:01 27.01.2022)\nU jeku deportacije Novaka Đokovića mnogo toga ostalo je nedorečeno, a jedna stvar tiče se veoma bitnog renkinga i prvog mesta na ATP rang listi. Posle temeljne analize, može se obazrivo zaključiti da je srpski teniser nezavisno od završnice Australijan opena ostao bez teniske krune, te da će ga na vrhu lestvice zameniti Danil Medvedev.\nInformacije koje kruže od prve mogućnosti da se Đoković ne pojavi na ovogodišnjem Australijan openu govore da je Rusu za uspon na vrh ATP rang liste potrebna titula u Australiji.\nMeđutim, kako stvari stoje, to potencijalno nije tačno – jedan scenario govori da će Rus prestići Đokovića nezavisno od toga šta uradi do kraja prvog Grend slema sezone, na kojem je već stigao do polufinala.\nProblem leži u tome što prema zvaničnom sajtu ATP piše da Đoković bodove sa Australijan opena vuče iz 2020. godine, kada je bio šampion baš kao i 2021, što je moguće ako se u obzir uzmu prošlogodišnja „korona pravila“, prema kojima je igračima bilo omogućeno da zbog otežanih uslova biraju da li će zadržati bodove sa turnira iz aktuelne godine ili iz neke prethodne.\nPrimera radi, Rafael Nadal je 2020. godine odlučio da se zbog korone ne pojavi na US openu, ali je šampionskih 2.000 bodova iz 2019. zadržao na ATP rang listi čak i tokom dela 2021. godine.\nVraćajući se na današnji primer, Novakovih 2.000 osvojenih bodova trenutno su u njegovom ukupnom količniku, ali je njihov zvanični datum brisanja 31. januar, za razliku od bodova sa Australijan opena 2021 (koje ima Medvedev), koji nestaju tek 21. februara.\nDakle, ukoliko bi se taj detalj uzeo kao nedvosmisleno tačan, s obzirom na to da tako i piše bez ikakvog daljeg objašnjenja od ATP-a, to bi značilo da bi Medvedev od 31. januara (završetka AO 2022) do 21. februara imao bodove i sa Ozi opena 2021. i 2022, dok Novak ne bi imao nikakve bodove.\nTeza o tome da jedan igrač može da ima bodove sa istog turnira iz dve različite godine je proverena time što trenutno određen broj igrača poseduje bodove na taj način sa ATP kupa.\nIpak, stvari nisu toliko jasne, pošto postoji mogućnost da je sve samo greška na sajtu ATP-a i da će se Novakovi bodovi „pretvoriti“ u bodove iz Australijan opena 2021 (isto 2.000 kao i 2020), a da će ti „novi“ bodovi biti izbrisani tog 21. februara, kada i Medvedevu i ostalim igračima.\nTakođe, prema informacijama koje kruže internetom moguće je i da ATP bodove za osvajanje AO 2022 ne upiše igračima sve do 21. februara, odnosno trenutka kada se brišu bodovi za AO 2021.\nTime Medvedevu ni titula ne bi pomogla da prestigne Novaka odmah po završetku Ozi opena, uprkos tome što bi se Srbinovi bodovi izbrisali 31. januara, a Danil bi imao barem 1.200 bodova iz 2021. godine do tog 21. februara, kada bi mu ti bodovi nestali, a došli oni iz ove sezone.\nMatematički gledano, Đoković trenutno ima 11.015 bodova, dok Medvedev može uz titulu u Melburnu da ima 10.925.\nUkoliko Novak izgubi bodove 31. januara, to znači da je Danil već obezbedio prvo mesto, jer i da ispadne u polufinalu imaće 9.645 bodova, više od Novakovih 9.015. To će se desiti ukoliko ATP ne odloži upisivanje ovogodišnjih bodova do 21. februara, kad se skidaju bodovi za 2021.\nUkoliko se ništa od skidanja i upisivanja ne desi do 21. februara, tada će i Novak i Danil izgubiti bodove za prethodne Australijan open, pa će srpski teniser imati 8.875, a Rus 9.225 (sa titulom) – i tek tada će zvanično Medvedev prvi put u karijeri postati najbolje rangirani igrač planete.\nUkoliko Medvedev u istom scenariju dođe do finala i tamo izgubi, on će prvi na svetu moći da postane 28. februara, kada može da prestigne Đokovića ukoliko on ne odbrani titulu u Dubaiju, turniru za koji je prijavljen i koji počinje 21. februara.\nUsput je moguće da Danil dobije nove poene na tom turniru ili u Roterdamu (početak februara), a u korist mu ne ide ni brisanje bodova sa ATP kupa 2021. – Medvedev će 7. februara izgubiti 500 bodova, a Đoković 140.\nSputnjik sport je putem zvaničnog sajta ATP poslao upit za razjašnjavanje ove neverovatno konfuzne situacije i čitaoce će obavestiti ukoliko dobije zvanično objašnjenje.\n25 Januar, 21:45


Biću predsednik Srbije, a ne SNS - Istinomer\nBiću predsednik Srbije, a ne SNS\nPredsednik SNS o ostavci na tu funkciju. (Sajt SNS, 9. 5. 2012. godine)\n“Kada postanem predsednik Republike, podneću ostavku na funkciju predsednika SNS.”\nPredsednik SNS je kao kandidat te stranke za predsednika Srbije najavio da će se kao prvi čovek države “posvetiti državi i državnim poslovima, jer je njegova prva odgovornost prema građanima, a ne prema političkoj stranci.”\n„Kada postanem predsednik Republike, podneću ostavku na funkciju predsednika SNS. Moje dužnosti u stranci moraće da preuzme neko drugi. Srbiji je danas potreban drugačiji predsednik od onakvog kakvog je imala do sada. Potreban joj je predsednik kome su na prvom mestu država i građani, a ne njegova politička stranka. Sa ponosom ću biti predsednik svih građana i učiniću sve da i oni budu ponosni na mene. Prva dužnost novog predsednika biće da ujedini zemlju, a ja sam spreman da razgovaram sa svima, kako bismo ponovo ujedinili Srbiju i formirali Vladu, koja će raditi u interesu građana, a ne samo jedne političke stranke.“\n(Sajt SNS, 9. 5. 2012. godine)\nNakon što je izabran za predsednika Srbije u drugom krugu predsedničkih izbora održanih 20. maja, Nikolić je potvrdio da će se držati dati reči, a ostavku na funkciju predsednika stranke podneo je 24. maja.\nIspunjeno obećanje Tomislava Nikolića.\nstranke SNS izbori predsednik Srbije izborna obećanja predsednik


Nacionalna služba za zapošljavanje - Vesti - Poseta uspešnim domaćim poslodavcima u Novom Pazaru \nPoseta uspešnim domaćim poslodavcima u Novom Pazaru\nNovi Pazar | Vest, datum objave: 30. април 2019.\nNakon uspešno organizvanog Sajma zapošljavanja direktor NSZ Zoran Martinović je u pratnji gradonačelnika Novog Pazara Nihata Biševca, direktora novopazarske Filijale NSZ Fahrudina Đekića i saradnika obišao novopazarsku firmu DOO “Kens“, čiji je brend prepoznatljiv u zemlji i regionu, kao i firmu „Nesal džins“.\nKomapnija „Nesal džins“ ima uspešnu poslovnu saradnju sa filijalom u Novom Pazaru, što se ogleda u konstantnom napredovanju firme, koja trenutno zapošljava 60 radnika, a sa tendencijom daljeg povećanja. Uz posredovanje NSZ firma je u poslednjih par godina zaposlila više od 35 ljudi, a redovno koristi i subevncije i finansijska podsticajna sredstva NSZ. Samo ove godine zaposleno je troje ljudi kroz program novog zapošljavanja teže zapošljivih, ali je jedno lice angažovano i kroz program stručne prakse.\nMenadžment kompanije upoznao je goste sa radom firme, kadrovskim kapacitetima i planovima. Oni su već proširili delatnost u oblasti građevine i planiraju da zaposle još radnika, ali računaju na kompletnu podršku NSZ u svim segmentima zapošljavanja.\nOve godine je planirano da se kroz različite finansijske podsticaje, koje nudi NSZ na područiju Filijale Novi Pazar, uključi više od 540 nezaposlenih, a među njima i 35 OSI.


Balkan - datum: 2019-12-04 ZAEV O UČLANJENJU SJEVERNE MAKEDONIJE U NATO Ostvarujemo san\nOstvarujemo san svim generacijama naših građana, postajemo članica NATO-a, u savezu najmoćnijih partnera u demokratskom svijetu, napisao je premijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev na svom fejsbuk profilu, prenosi portal a1on.\n– Ovdje u Londonu, Sjeverna Makedonija je potvrđena kao nova, 30. članica NATO-a, na 70. rođendan Alijanse. Bezbjedni, sigurni, stabilni nastavljamo da jačamo ekonomiju za sve naše građane – napisao je Zaev.\nOn predvodi vladinu delegaciju na londonskom Samitu NATO-a na kome će biti obilježeno 70 godina od postojanja Alijanse.\nProtokol o pristupanju Sjeverne Makedonije u NATO je ratifikovan u 28 zemalja članica Alijanse.\nŠpanija je poslednja država Alijanse koja u svom parlamentu treba da ratifikuje pristupni protokol za Sjevernu Makedoniju, kako bi ova država postala punopravna članica.


Dug Republike Srpske veći od pet milijardi maraka - Prnjavorski informativni portal\nDug Republike Srpske veći od pet milijardi maraka\nDa bi održala dug u zakonskim okvirima privreda Srpske naredne godine moraće da raste tri odsto godišnje. Tako je bar Vlada predvidjela u novoj ekonomskoj politici jer je Srpska već sad dostigla zakonski prag zaduženosti od 60% bruto društvenog proizvoda.\nEkonomisti su izračunali da je svaki građanin u Srpskoj dužan oko četiri hiljade maraka. Po različitim osnovama Srpska duguje 5,3 milijarde maraka, a samo ove godine dug se povećao za skoro 300 miliona. U Vladi tvrde da svake godine više vraćaju nego što pozajmljuju, ali u praksi to ipak nije tako.\n“Ako bi to tako bilo onda bi mi smanjivali ukupno zaduženje RS, a kao što vidimo iz tabele ono se ne smanjuje. I sa druge strane, ne možete vraćati manje nego što se zadužujete ako nemate suficit u budžetu. Dakle, moramo imati manje troškove nego izvorne prihode”, naglasio je ekonomista Zoran Pavlović.\nU ministarstvu finansija pravdaju se lošim okolnostima u prethodnom periodu. Ipak podsjećaju da je dug Republike Srpske u zakonskim okvirima i da spadamo u manje zadužene ekonomije.\nPovećanje zaduženja u 2015. godini rezultat je prije svega deprecijacije konvertibilne marke u odnosu na druge valute, te investicione aktivnosti Republike Srpske na sanaciji štete od poplava, ulaganje u zdravstveni i obrazovni sektor, stambeno zbrinjavanje izbjeglih i raseljenih lica.\nDa dug Srpske i nije tako alarmantan smatra i profesor ekonomskog fakulteta u Beogradu Vujo Vukmirica. Procjenjuje da će sa rastom privrede doći i više sredstava. Tri odsto godišnje, kako je planirala Vlada Srpske, u ekonomskoj politici za njega su realna očekivanja. Evropske i svjetske ekonomije idu putem oporavka, pa će, tvrdi, i nas povući sa sobom.\n“Tako da se na neki način može očekivati povoljnija situacija i za privređivanje a samim tim i za otplatu dugova”, kazao je Vujo Vukmirica, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu.\nIpak, projekcije ministarstva finansija propale su već nekoliko godina za redom. Iako se očekivao rast od 3-5 odsto godišnjem privreda je ostala na pragu recesije.\ndug republika sprska\nDvije godine žive bez vode zbog tuđeg duga


Sport26 - PRVI SPORTSKI ONLINE MAGAZIN\nPRVI SPORTSKI ONLINE MAGAZIN\nPretraga: NASLOVNATOP VESTIMAGAZIN\nKo su eks YU transfer milioneri\nPiše: Darko Ljubenović, 28.08.2012. Saga oko prelaska Luke Modrića u Real Madrid konačno je završena, tako da će fudbofili konačno prestati da ćaskaju o avionima i kamionima, pošto je mali princ najzad postao"kralj". Pored dresa sa brojem "19", Luka je "zadužio" i nezvaničnu titulu najskupljeg igrača u istoriji eks Ju prostora.Njegov prelazak među Madriđane nas je naterao da se malo vratimo u prošlost i prisetimo koliko su novca davali timovi za igrače koji su stasali na prostora bivše SFRJ.Poznato je da je "stara Juga" bila rasadnik talentovanih igrača, koji su oduvek bili cenjeni u Evropi, noseći opremu najboljih klubova Evrope. U vreme kada je fudbal postao mnogo više od igre, timovi su počeli da izdvajaju ogromne svote novca da bi doveli fudbalere koje žele. Taj trend je počeo krajem devedesetih godina, i sada se toliko proširio da ekipe čak kupuju igrače koji im i ne trebaju, samo da ga njihovi rivali ne bi uzeli.LUKA MODRIĆ POVEO KOLOKoliko bi sada vredeli asovi poput Stojkovića, Savićevića, Mijatovića, Prosinečkog, Jugovića, Bobana, Pančeva, Zahoviča,... to niko ne može da tvrdi ali sigurno bi nam se zavrtelo u glavi od tih cifara. Ono što znamo jesu cene „mlađe garde“ igrača, koji su ostvarili enormno visoke transfere pri prelasku iz jednog kluba u drugi, na radost bivših klubova, menadžera, roditelja, familije,...Visina transfera Modrića, iz kišovitog Londona u sunčan Madrid, iznosi 35 miliona evra, čime je hrvatski reprezentativac postao novi rekorder "od Vardara pa do Triglava". Luka se u poslednje dve godine konstantno povezivao sa odlaskom iz engleske ekipe, ali je tek sada napustio „pevce“. Prošle sezone je za njega bio zainteresovan Čelzi koji je ponudio 40 miliona evra što je uprava Totenhema glatko odbila. Modrić je ovog leta čvrsto rešio da napusti klub, bojkotovao treninge i pripreme, što je nateralo rukovodstvo tima sa "Vajt Hart Lejna" da ga proda.Na drugom mestu nalazi se napadač Mančester sitija - Edin Džeko. Bosanski reprezentativac, koga od milošte zovu "Dijamant" je nakon dve fenomenalne sezone u dresu nemačkog Volsfburga, postao „tražena roba“ na evropskom fudbalskom tržištu. Nemačka ekipa je napravila genijalan posao, jer je Džeka dovela iz Teplica za 3,5 miliona, a prodala ga „građanima“ za "samo" 32,5 milona evra. Od dolaska na „Itihad“ korpulentni centarfor se nije baš najbolje snašao u sistemu rotacije koji zastupa Roberto Manćini, pa su počele priče o Edinovom odlasku iz kluba. Zainteresovanih ima, samo je pitanje koja će cifra zadovoljiti vlasnike Sitija.Bivši reprezentativac naše zemlje i sadašnji direktor svih selekcija, Savo Milošević je 2000. godine plaćen 22 miliona(!) kada je iz Saragose, u koju je došao kao slobodan igrač, jer mu istekao ugovor sa Aston Vilom, prebegao u Parmu. Ovo je verovatno jedan od najbojih poteza španskog kluba, u kojem je Milošević pored čiste zarade, ostavio i dubok trag jer je na 88 mečeva postigao 44 gola. Rekorder po broju utakmica za nacionalni tim, igrao je u još nekoliko španskih ekipa, a zvanično je izabran za najboljeg igrača Osasune u istoriji tog kluba.BALJIĆ NAJVEĆI PROMAŠAJ U ISTORIJI REALALucidni Elvir Baljić je od strane Real Madrida plaćen Fenerbahčeu čitavih 21 milion evra a jedva da ga se i sećaju najrevnosniji kritičari na "Santjagu Bernabeu". Ovaj napadač je za tri sezone u dresu „kraljevskog kluba“ odigrao svega 11 utakmica i postigao jedan gol! Nakon toga je napustio Madriđane kao slobodan igrač, koji je rešio sve finansijske probleme generacijama unapred. U svim anketama, Baljić je proglašavan kao jedan od najgorih novajlija u istoriji kluba. Peti na listi igrača koji su "opljačkali" klupske kase je srpski reprezentativac Aleksandar Kolarov, za kojeg je Mančester siti Laciju iskeširao 20 miliona evropskih novčanica. Po dolasku na „Itihad“, bivši igrač OFK Beograda je bio standardni prvotimac, ali se njegov status promenio kada je u plavi deo Mančestera stigao Gael Kliši. Francuz je sada prvi izbor Roberta Manćinija, i Kolarov će možda biti prinuđen da promeni sredinu. Za njega su zaineresovani najveći italijanski klubovi (Inter, Milan, Juventus). Međutim problem bi mogla da bude plata Kolarova, koji u Sitiju ima 100.000 evra nedeljno.Kolarova na prestižnoj listi prati gorostas među igračima i nekadašnji reprezentativni saigrač- Nikola Žigić. Za njegove usluge, Valensija je Rasingu iz Santandera platila 19 miliona evra, i vrlo brzo se pokajala. Bivši fudbaler Crvene zvezde nikada nije opravdao uloženi novac, i u 28 utakmica za Valensiju postigao je samo pet pogodaka. Bivši reprezentativac Srbije je ponovo bio u Rasingu kao pozajmljen igrač, da bi ga Valensija posle toga prodala Birmingemu za tri puta manju svotu od uložene.NAJVIŠE SRBA NA LISTILegendarna "devetka" Darko Kovačević je još jedan bivši reprezentativac naše zemlje koji se našao na ovom popisu. Juventus je 1999. godine za njega, Real Sosijedadu platio 17 miliona evra. Korpulentni napadač je u „staroj dami“ proveo dve sezone nakon čega je „trejdovan“ u Lacio za Marsela Salasa. Nakon jedne sezone u večnom gradu, Kovačević se vratio u Sosijedad gde je proveo još par sezona, da bi karijeru završio u Olimpijakosu, čiji je sada sportski direktor.Istu visinu transfera dostigli su i kumovi Siniša Mihajlović i Dejan Stanković. Sadašnji selektor Srbije je prilikom prelaska iz Samdorije u Lacio papreno plaćen a sa nebesko-plavima je osvojio titulu u Seriji A 2000. godine, baš kao i Dejan Stanković, koji je u Rim došao iz Crvene zvezde 1998. godine. Nakon toga obojica su prešli u Inter, u kojem je Mihajlović završio karijeru, a i Stanković će je najverovatnije u penziju iz dresa plavo crnih.Poslednji na spisku je pripadnik mlađe garde Miloš Krasić, za kojeg je Juventus moskovskom CSKA isplatio "mizernih" 15 miliona evra. U prvi mah se učinilo da je to dobra investicija, međutim, „srpski Nedved“ je po dolasku novog trenera, Antonija Kontea pao u drugi plan. Ovog leta, „stara dama“ ga je za duplo manje novca prodala Fenerbahčeu i rastosiljala se njegove "jake" plate.Sigurno da na ovoj listi ima dobrih, ali i promašenih investicija. Ipak, na greškama se uči (ili ne)...\nNIKAD nisam odlazio iz Partizana!\nPiše: S26, 25.12.2014. Prvi put za medije Žarko Zečević otvoreno govori o izborima u Partizanu, svojoj ulozi u tom procesu, budućim zaduženjima...\nĐURIĆ:Čist sam kao suza\nPiše: S26, 16.decembar 2014. Prodaja Andrije Živkovića partnerima kluba ili investicionom fondu, dug od 13,7 miliona evra, kašnjenje sa isplatom zara...\nIGRAČ ZVEZDE:Terzić nam ruši klub!\nPiše: S26, 10.decembar 2014. Poštovani navijači, pošteni novinari i pošteni urednici,\nNeću više da krijem - NIŠTA više nije kao pre!!! Samo (još m...\nTerza navijačima obećao titulu\nPiše: S26, 5.decembar 2014. Crvena zvezda će posle šest meseci bez prvog čoveka kluba, konačno 10. i 11. decembra dobiti predsednika, a to će na pre...\nLALATOVIĆ:Ako treba da odem...\nPiše: S26, 25.novembar 2014. Trener Crvene zvezde Nenad Lalatović izjavio je da nema problem da napusti kormilo kluba sa Marakane ukoliko se utvrdi d...\nRat huligana na Balkanu!?\nPiše: S26, 24.novembar 2014. Umobolni huligani s Kosova, iz Albanije i Bosne i Hercegovine proslavljaju ubistvo navijača Crvene zvezde Marka Ivkovića...\nTole lobira preko Rasima! Vidić neće u Tursku zbog "Jagode"!?\nZvezda i Galatasaraj bez publike\nRodić menja Mijailovića\nNova pobeda FMP\nRusi hoće Skuletića\nSLIKA SPORTISTA NA VAŠIM GRUDIMA\nBUDITE UNIKATNI, BUDITE POSEBNI\n"Mora Džaja da se vrati."\tZvezdan Terzić\nTrener Crvene zvezde Nenad Lalatović odredio je 22 igrača koji su članovi prvog tima i koji će konkurisati za mesto u sastavu na utakmicama Jelen Super lige i Kupa Srbije, dok će dobar broj ostalih biti prosleđe na pozajmicu.\nKOJI TV KOMENTATOR VAS IRITIRA?\nOni formiraju javno mišljenje, oni su "sveznalice" srpkog sporta... Za njih nema tajne u fudbalu, ko\nKAKO SE ZOVE KLUB OGNJENA MUDRINSKOG?\nA Grojter FirtB MajncC Minhen 1860D Tirol\nVaše odgovore možete slati adresu SPORT 26, Marka Pola 20, 11070 Novi Beograd sa napomenom ZA KVIZ ili na email: redakcija@sport26.rs\nNOVO PITANJE, NOVE NAGRADE\nSvakog meseca SPORT26 će vas obradovati zanimljivim nagradama i ne tako teškim pitanjima. Pratite nas i osvojite majice, dresove, trenerke, patike i mnogo šta još...\nKopačke na pravoj adresi\nUrednici portala imaće priliku da sportsku "obuću" poznatih voditeljki poklone fudbalskom timu Centra za zaštitu dece i odojčadi.\nSPORT26 FAZON VESTI\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić razgovarao je u\nBukureštu sa rumunskom m...\nČaršijom je prostrujala vest – Nikola Ninković i Adem\nLjajić, u noćnom provodu, do...\nO nama Projekti Pošaljite vest Radionica novinarstva Impressum Izdavaštvo Kontakt\nCopyright © 2012 Agencija Sport26. Sva prava zadržana. Design by Bojana Sinđić-Antonijević\nSport26.rs portal sastoji se od vlastitih sadržaja, sadržaja partnera i oglašivača, besplatnih sadržaja, sadržaja kreiranih od strane posetilaca i linkova na spoljne stranice. Sadržaj vebsajta i tehnologije koje su korišćene su zaštićene zakonom. Neovlašćeno korišćenje bilo kog dela portala bez dozvole vlasnika autorskih prava (Sport26.rs, partneri, korisnici...) je zabranjeno.


Pupovac: Nestali zajednička tema, odgovornost i BG i ZG\nTanjug 16. novembra 2021. 13:43\nVUKOVAR – Pitanje nestalih je zajednička tema Srbije i Hrvatske, izjavio je danas predsednik Srpskog narodnog veća Milorad Pupovac dodajući da je odgovornost i na Zagrebu i na Beogradu.\nPupovac je to rekao nakon odavanja pošte nastradalima u ratu u Vukovaru 1991. godine, a na pitanje novinara da li je Vukovar mesto odakle bi trebalo poslati poruku Beogradu da otvori arhive o nestalima iz Domovinskog rata.\nIstakao je da je pitanje nestalih zajednička tema, u kojoj bi svi, kako naglašava, trebalo da ponesu svoj deo odgovornosti.\n„I Zagreb i Beograd, svako onoliko koliko nosi saznanje, nosi i odgovornost“, kazao je Pupovac.\nDodao je da u tom smislu ne samo da podržava da dođe što pre do nastavka razgovora između predstavnika Vlada u Beogradu i Zagrebu, nego da dođe do rezultata do kojih je moguće doći posle tih saznanja.\n„Pitanje nestalih i odgovornih za stradanje ljudi nije nešto o čemu ćemo prestati brinuti i čemu nećemo posvetiti neophodnu pažnju. To je pitanje koje sprečava da imamo dubok osećaj mira u Hrvatskoj i da postoji miran osećaj među ljudima koji žive sa jedne i druge strane Dunava“, zaključio je Pupovac.


Google Chrome koristi više od 10% Internet populacije! - Baguje.COM\nSaša Stefanović · 2. 2. 2011.\nPrema poslednjim statistikama, Google Chrome je prvi put prešao u cifru sa dva broja, tj. prvi put u istoriji ima više od 10% (10,7) procenata tražišta u veb brauzerzima. Dok je Chrome nastavio da raste, Internet Explorer, rekao bih zasluženo, nastavlja da pada.\nslika @ Ars Technica\nU toku je glasanje i na našem forumu na temu upotrebe brauzera, pa preporučujem svima da se jednostavno registruju i glasaju.\nSledeći članak 10 najviše blokiranih sajtova\nPrethodni članak Nova brža beta mobilnog Firefoxa


Izložba "Razglednice u kadru" od 28. jula u Radison Hotelu\nTanjug 26. jula 2021. 10:50\nBEOGRAD – Izložba fotografija „Razglednice u kadru“ Sanje Sekulović biće otvorena 28. jula u prostorijama Radison Hotela u Beogradu u organizaciji umetničkog kolektiva „Bartselona Pop Up“ i trajaće do 4. septembra, saopštili su danas organizatori događaja.\n„Život na razglednici je uvek lepši, uvek ljupka imaginacija jednog grada o samom sebi: fotografskim aparatom uhvaćen trenutak u vremenu koji nismo ni primetili putujući raznolikim predelima. Život na razglednici, potrošačkom logikom, nudi uvek nešto drugo od onog šta je sposobno da uhvati naše oko i da zamrzne naše sećanje“, piše Ana Ristović u jednom od svojih eseja.\nGovoreći o ovoj postavki, slovenački esejista i književni kritičar Urban Vovk nadovezuje se na poznatu poslovicu da slika govori više od hiljadu reči.\n„Poznata je poslovica da slika govori više od hiljadu reči. To važi i za devet predstavljenih fotografija Sanje Sekulović koje ja, iako samo jedan od njenih mnogobrojnih pratilaca, doživljavam kao da su snimljene i objavljene samo za moje oko, da imam isto takvu privilegiju kao što je nekad imao srećni primalac razglednice… Ono što su u doba štampanih razglednica morale da dodaju reči, sada naprave lični vizuleni utisak, odabrani kadar, nametnuta atmosfera, uhvaćena vibracija…“, navodi Vovk.\nKako on kaže, naročito danas, u doba društvenih mreža, moglo bi se reći da kao „obični“ prolaznici primećujemo i svojim okom zamrzavamo stvari koje nikako ne bi našle mesto na klasičnim razglednicama koje smo masovno slali i primali u prošlom veku.\n„Savremene insta-razglednice više nisu imaginacija nekog prostora o samom sebi, već su postale realizacija ličnog viđenja. Naši utisci o tom prostoru, koje smo u prošlom vremenu olovkom ispisivali na poleđinu razglednica sada su nekako postali sastavni deo same fotografije, našeg autorskog rada. Isto što je pre nekoliko decenija važilo za intimnu poruku na poleđini razglednice, sada možemo da predamo samom fotografijom“, navodi Vovk.\nPo Vovkovim rečima, razlika između „starih“ i „modernih“ razglednica je i u tome da su one stare bile poslate baš nama, mi smo bili njihov ekskluzivni primalac, dok su moderne namenjene svim našim pratiocima.\n„Zato njihova tekstualna poruka, ako je uopšte prisutna, ima univerzalniji, apstraktniji značaj koji najčešće ne prezentuje specifičnosti našeg odnosa sa određenom osobom, a tu dođe ono najbitnije: i karakteristike naših individualnih odnosa i estetskih preferencija su sada upisane u samo polje fotografije“, zaključuje Vovk.


Danijela Jankov i Srđan Karanović sa vama biraju naslednicu serije “Kad lišće pada” sutra na TV Prva!\n» Sve o tvnovelama » Novosti iz sveta tvnovela » Danijela Jankov i Srđan Karanović sa vama biraju naslednicu serije “Kad lišće pada” sutra na TV Prva!\nU nedelju 19. februara završava se glasanje za seriju naslednicu trenutno najgledanije telenovele u Srbiji „Kad lišće pada“.\nGledaoci Prve srpske televizije u prethodne dve nedelje imali su priliku da sms porukama i učešćem u anketi na sajtu Prve sami odluče koju od ponueđene četiri serije žele da gledaju nakon završetka sage o porodici Tekin, a 100 gledalaca dobilo je šansu da u studiju Prve srpske pre svih pogleda prve epizode turskih TV hitova „Ezel“, „Sulejman veličanstveni“, „Plač violine“ i hrvatske sapunice „Larin izbor“.\nTe četiri epizode emitovane su od ponedeljka do četvrtka u udarnom terminu od 21:15, a ko ih je propustio u nedelju od 12:30 može pogledati sve kandidate za sledeću seriju Prve.\nKroz poslednje sate glasanja vodiće nas Danijela Jankov i Srđan Karanović, koji će u svakom trenutku obaveštavati gledaoce o trenutnom stanju glasova, a nakon završetka poslednje epizode u nizu, njih dvoje će u 18:50h u okviru emisije „VAŠ IZBOR JE…“ proglasiti pobednika ovog zanimljivog i jedinstvenog takmičenja!


Ražanj: Žene uče stari zanat pravljenja crepulja i čuvaju kulturno nasledje\nBeta 25. avgusta 2020. 10:50\nOpština Ražanj i turistička organizacija te opštine ovih dana organizuju radionice na kojima se petnaestak žena obučava za izradu crepulja, da bi sačuvali od nestajanja crepuljarski zanat i uposlili žene iz ugroženih kategorija.\nCrepuljarstvom se svojevremeno bavilo svako drugo domaćinstvo u ražanjskom selu Rujištu, a sada ima samo dvojicu majstora.\nJedan od nih, Vojkan Radojić (63), ili majstor Voja kako ga u selu zovu, učesnice obučava u svojoj radionici udaljenoj par kilometara od sela, do koje se zbog lošeg puta može stići jedino traktorom ili terenskim vozilom.\nRadojić je za agenciju Beta kazao da se radi o teškom poslu koji se u selu nekada prenosio „sa kolena na koleno“, a on ga je naučio od oca kada mu je bilo svega 16 ili 17 godina.\n„Potrebno je nekoliko dana da bi se napravila crepulja. Počinje se od kopanja ilovače i peska u podnožju jednog brda pored sela. Pesak i ilovača se mešaju sa vodom u razmeri dva prema jedan“, istakao je Radojić, dok je bosim nogama u ovalnoj rupi gazio smesu od koje se prave crepulje.\nPrema njegovim rečima, ilovača i pesak mešaju se isključivo bosim nogama jer u čizmama majstor ne može da oseti kamenčiće, a njih ne sme da bude u smesi.\n„Crepulje se prave napolju, na gumnu, a kada se osuše unose se radionicu da se ohlade. Tu se stružu, a potom se kalaišu, odnosno premazuju vodom. Posle toga se vezuju jednom žicom po obodu da bi bile čvrste i zatim idu u sušaru na sušenje. Na kraju dolazi pečenje u furuni“, kazao je Radojić.\nVrlo je bitno, dodao je, da se crepulja u sušari dobro osuši, jer kada u iolovači i pesku ostane voda, crepula ispuca u furuni.\n„Dobro napravljena crepulja može da se koristi koliko vam je volja. Crepulja nikada neće da pukne zbog vatre, samo zbog udarca“, rekao je Radojić.\nOn je kazao da su crepuljari iz Rujišta svojevremeno svakodevno tokom leta pravili po deset do 12 zaprežnih kola crepulja.\n„Sada crepulje pravimo samo komšija Toma i ja. Pored nas su naučili zanat i moja mladja ćerka i zet, i Tomina ćerka. Nadam se da ću da poživim da unuka naučim zanatu, da on nasledi ovaj posao“, rekao je Radojić.\nKazao je da kupaca za crepulje ima, doduše ne kao nekada kada ih je imalo svako domaćinstvo.\n„Do pre 15 godina išao sam od sela do sela u okolini i prodavao crepulje. Nema sela i većeg mesta u niškom kraju, prokupačkom zaječarskom i knjaževačkom gde nisam bio. Već 15 godina crepulje prodajem samo na vašarima ili dajem grnčarima da ih oni prodaju“, kazao je Radojić.\nDodao je da sada ima naručenih 100 crepulja, ali da od drugih obaveza ne stiže da ih napravi, a i vreme mu ne ide na ruku jer padaju često kiše pa crepulje ne mogu da se suše.\nPredsednica Udruženja „Etno konac“ iz Ražnja Mirna Marković kazala je da crepuljarstvo u Rujištu ima tradiciju dužu od 200 godina.\n„Crepuljarstvom se nekada bavilo i od toga živelo 70 do 80 domaćinstava. Neki su čak išli i do Subotice i tamo prodavali crepulje“, rekla je Marković.\nOna je kazala da se interesovanje ljudi za kupovinu crepulja povećava jer je sve više onih koji žele da se hrane hlebom i jelima spremljenim u crepuljama.\n„U radionicama učestvuje petnaestak žena zainteresovanih za izradu crepulja. Nadamo se da će neka od njih nastaviti da se bavi tim zanatom po završetku radionica zato što u celoj opštini Ražanj imamo sada samo dva cepuljara“, istakla je Marković.\nRenata Bajković iz Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj opštine Ražanj podsetila je da su crepulje krajem prošle godine stavljene na listu materijalnog kulturnog nasledja naše zemlje, a za opštinu Ražanj su jedan od proizvoda sa dugom tradicijom izrade.\n„Radionice na kojima se uči izrada crepulja organizovali smo u okviru porojekta ‘Podrška razvoju inovativnih modela za socijalno uključivanje – jake žene’. Projekat realizujemo uz podršku Tima za smanjenje siromaštva Vlade Srbije i podršku Vlade Švajcarske“, kazala je Bajković.\nDodala je da su u organizaciju radionica uključena Udruženja „Etno konac“ i „Sunčev zrak“ iz Ražnja i Turistička organizacija Ražnja.\nBajković je kazala da će u okviru pomentog projekta biti formirana ženska socijalna zadruga kako bi se povećala zapošljivost žena iz ruralnih i siromašnih područja opštine Ražanj.


RTS :: Navaljni prebačen u zatvor van Moskve na odsluženje kazne\nSvet Navaljni prebačen u zatvor van Moskve na odsluženje kazne\npetak, 26. feb 2021, 13:34 -> 14:33\nNavaljni prebačen u zatvor van Moskve na odsluženje kazne\nŠef ruske Federalne kaznene službe Aleksandar Kalašnjikov potvrdio je da je ruski opozicionar Aleksej Navaljni prebačen u zatvorsku koloniju van Moskve, gde treba da odsluži kaznu od dve i po godine zatvora.\nAgencija Tas navodi da je Kalašnjikov saopštio da u kaznenoj koloniji koju nije imenovao, nema opasnosti po bezbednost ili zdravlje Navaljnog i da će on tamo imati prihvatljive uslove.\n"Navaljni će biti zadržan u potpuno prihvatljivim uslovima. Ako to poželi, biće uključen u proizvodne aktivnosti", rekao je Kalašnjikov, prenosi Tas.\nAgencija ističe da je sud u Moskvi zameno uslovnu kaznu Navaljnom zbog slučaja "Iv Roše" stvarnom zatvorskom kaznom zbog višestrukih kršenja kaznenih uslova, a moskovski gradski sud je 20. februara potvrdio presudu i ona je tada stupila na snagu.\nAdvokat Navaljnog je juče rekao da je ruski opozicionar prebačen u zatvor izvan Moskve, a ruski mediji su nagovestili da će Navaljni, koji je privremeno bio u najstrože čuvanom zatvoru u Moskvi, biti prebačen u objekat na zapadu Rusije.\nBajden: Vreme je da okončamo najduži rat, SAD ostvarile cilj u Avganistanu


Ilon Mask pohvalio Roskosmos zbog rakete za višekratnu upotrebu: Na dobrom ste putu - 06.10.2020, Sputnik Srbija\nIlon Mask pohvalio Roskosmos zbog rakete za višekratnu upotrebu: Na dobrom ste putu\nOsnivač kompanije „Spejs iks“ Ilon Mask je projekat višekratnog nosača raketa „Amur“, koji je napravio ruski „Roskosmos“, nazvao „korakom u pravom smeru“. 06.10.2020, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Susan WalshDirektor kompanije "Tesla" Ilon Mask\nOsnivač kompanije „Spejs iks“ Ilon Mask je projekat višekratnog nosača raketa „Amur“, koji je napravio ruski „Roskosmos“, nazvao „korakom u pravom smeru“.\n„Ovo je korak u pravom smeru, ali oni zaista treba da tome teže do 2026. godine“, napisao je Mask na svom Tviter nalogu.\nVišekratna upotreba je jedan od glavnih trendova nauke o svemirskim raketama, osmišljen prvenstveno da bi se smanjili troškovi lansiranja. Rusija još uvek nema nosače raketa koji se mogu ponovo upotrebiti.\nRuski mediji ocenjuju da je moguće da se pod „potpunim ponovnim korišćenjem“ u Maskovom tvitu to ne odnosi samo na raketu-nosača, već i na druge elemente rakete.\nDan ranije, „Roskosmos“ je potpisao ugovor sa Raketno-kosmičkim centrom „Progres“. Reč je o nacrtu projekta za novu raketu-nosača „Amur“ koja će biti u stanju da se koristi čak deset puta. „Amur“ ima motor na metan, a prvo lansiranje planirano je za 2026. godinu.\nRogozin: Pravi naručilac Maskovih satelita ─ Pentagon\n10 Avgust 2020, 14:17\nTrenutno „Spejs iks“ u svojoj raketi „Falkon“ koristi tehnologiju koja omogućava višekratnu upotrebu, a prvi put je ovu tehnologiju koristio američki „Blu oridžin“. U isto vreme „Roket lab“ radi na istraživanju istog principa rada na raketi „Elektron“.\nU Rusiji pored Raketno-kosmičkog centra „Progres“, rakete za višekratnu upotrebu razrađuje i kompanija „S7“, ali su one niže klase. Pored toga, i kompanije u Kini i Evropi planiraju da naprave rakete za višekratnu upotrebu.\nVol Strit „minira“ „Teslu“: Maskovoj kompaniji naglo pada vrednost


Izbori bili bezbedni – vodi se kampanja protiv lekara Kriznog štaba – Studio B\nIzbori bili bezbedni – vodi se kampanja protiv lekara Kriznog štaba Studio B\nObjavljeno: 05.07.2020. 18:21 Izmenjeno: 06.07.2020. 10:22\nČlanovi Predsedništva Srpske napredne stranke Nebojša Stefanović i Zorana Mihajlović navode da je pokušaj da se država i lekari okrive za širenje korona virusa besmislen, pogotovo kada su ti lekari osobe koje su vredne, uspešne i imaju poverenje naroda.\nKampanja protiv Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti i njegovih članova vodi se mesecima. Kako je ranije istakao predsednik Srbije Aleksandar Vučić, tu kampanju vodi mali deo lažne elite i 10 odsto ljudi koji su za policijski čas govorili da je diktatura i autokratija.\nNakon izbora koji su, samo nekoliko dana posle naših, održani u Francuskoj, koji se danas održavaju u Hrvatskoj, zemljama EU ili zemljama čiji je standard bolji od EU, jasno je da države procenjuju mere kojima će zaštititi svoje stanovništvo, ali ne dovodeći u pitanje demokratski proces, ističe član Predsedništva Srpske napredne stranke Nebojša Stefanović.\nIzbori u Srbiji održani su na najbezbedniji način, znalo se kako se dolazi na biračko mesto i kako se sa njega izlazi, a to je, navodi članica Predsedništva SNS Zorana Mihajlović, bilo potpuno bezbedno.\nOno što iskreno boli Dragana Đilasa zapravo je izborni rezultat, kaže Stefanović i ističe da propast bojkota i podrška građana koju uživa predsednik Srbije Aleksandar Vučić govore Đilasu da je daleko od državne kase i neprežaljene fotelje.\nNe sumnjamo da će Đilas nastaviti sa svojom kampanjom izmišljotina i laži, ali smo uvereni da će svaki put, ističu iz Srpske napredne stranke, dobiti isti odgovor od građana Srbije.


BalkanMagazin :: Epilog klimatskog samita doneo razočaranje\nsubota, 13. novembar 2021 21:52\nPredstavnici 197 država su kasno večeras na Samitu o klimi u Glazgovu usaglasili završnu deklaraciju, nakon što je prihvaćen zahtev Indije da se ublaži formulacija koja se odnosi na buduće korišćenje uglja. Veliki broj evropskih zemalja i ostrvske države koje bi zbog globalnog zagrevanja mogle da nestanu, žestoko su protestovale zbog promene dogovorenog pristupa ovom fosilnom gorivu, ali su Indija i Kina ostale čvrste u stavu da ne mogu prihvatiti predloženi tekst dokumenta u kome se insistira na ukidanju uglja. Predsednik Samita COP26 Alok Šarma izrazio je duboko žaljenje zbog načina na koji je okončano usaglašavanje deklaracije. (Foto: Fonet)\nKonferencija Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama (COP26) je završena dan kasnije nego što se planiralo, jer je bilo veoma teško postići dogovor oko gorućih tema, kao što je tržište ugljenika, ali se ipak pokazalo da je budućnost uglja najveći izazov za učesnike samita. Na kraju, zemlje učesnice su ipak uspele da se usaglase oko novog sporazuma o klimi sa ciljem da se globalno zagrevanje zadrži na 1,5 stepeni Celzijusa.\nDo konačne verzije klimatskog pakta došlo se nakon dugih pregovora okončanih kasno večeras zbog zahteva Indije da se u tekstu sporazuma promeni formulacija o budućem korišćenju uglja.\nIntervencijom koja je došla u poslednjem trenutku, Indija je zatražila da umesto formulacije “postepeno ukidanje” u tekstu stoji “postepeno smanjivanje” energije iz uglja.\nEkološke organizacije smatraju da su finalni zaključci klimatskog samita slabi i da podrivaju cilj o smanjenju\nglobalnog zagrevanja. (Izvor: Fonet)\nŠvajcarska je izrazila svoje „duboko razočaranje“ zbog odluke da se ublaži terminologija koja se odnosi na budućnost fosilnih goriva i uglja.\nPrema navodima turske novinske agencija Anadolija, slično je reagovala i Švedska.\n„Ne želimo da postepeno smanjimo ugalj, želimo da ga postepeno izbacimo iz upotrebe“, rekao je švedski delegat na završnom sastanku, koji je ipak najavio da će u ime svoje zemlje potpisati novu verziju.\nIzražavajući žestoko neslaganje i duboko razočaranje finalnom verzijom deklaracije i neke manje zemlje, kao što su Fidži i Maršalska ostrva, uz Antigvu i Barbudu, takođe su na kraju pristale da stave svoj potpis na sporazum.\nLinhenštajn je postupio isto, uz ocenu predstavnika te zemlje da se “zbog većeg dobra mora progutati ova gorka pilula”.\nPredsednik Samita COP26 Alok Šarma rekao je da "duboko žali" zbog načina na koji je završeno usaglašavanje deklaracije.\n"Razumem da ste razočarani, ali je ipak od životnog značaja da zaštitimo ovaj paket mera", kazao je Šarma.\nVisoki predstavnik Evropske unije za klimatsku politiku Frans Timermans istovremeno je ocenio da je insistiranje Indije da se iz teksta izbaci formulacija "postepeno izbacivanje uglja" duboko razočaravajuća, ali je istakao da, uprkos tome, deklaracija predstavlja "istorijsku odluku".\nIndija, Kina, Južna Afrika, Bolivija i Iran nisu za ukidanje, već za postepeno smanjivanje uglja. (Izvor: Fonet)\nU današnjoj raspravi indijski ministar za zaštitu životne sredine Bhupender Jadav stavio je do znanja da njegova zemlja želi da spreči usvajanje dela deklaracije koji govori o postepenom odustajanju od uglja i drugih fosilnih goriva.\nKako prenosi AP, on je upozorio učesnike skupa da o tome ne postoji saglasnost, a za globalno zagrevanje je optužio "neodrživi način života i potrošački mentalitet ljudi u bogatim državama".\nTimermans je nakon toga upozorio da učesnici skupa rizikuju da "u ovoj maratonskoj trci posrnu nekoliko metara pre cilja".\n"U ime Boga, ne ubijajte ovaj trenutak. Molim vas da usvojimo ovaj tekst, kako bismo ulili nadu u srca naše dece i unuka", kazao je Timermans.\nPredstavnik Kine je, međutim, poručio da i dalje postoje razlike u stavovima i ocenio da je predloženi tekst deklaracije "daleko od savršenog".\nUprkos tome, dodao je, Kina nema nameru da raspravu o tekstu vrati na početak, već bi u njega trebalo uneti manje izmene, a da bi se to dogodilo potrebno je naći kompromisno rešenje.\n"Kina je spremna da radi sa svima kako bi se došlo do izbalansiranog i pragmatičnog teksta, koji uzima u obzir interese svih strana", kazao je predstavnik Kine.\nPonovio da je Kina uoči klimatskog samita u Glazgovu iznela stav da će do 2060. godine dostići nultu emisiju ugljen-dioksida, kao i da će 2030. imati maksimalnu stopu emisije, ali da ne može da se obaveže ni na šta drugo.\nPredstavnici Južne Afrike, Bolivije i Irana pridružili su se kolegama iz Indije i Kine iznevši niz zamerki na isti deo predloženog teksa deklaracije.\n"Ne verujemo da predloženi pristup tom problemu svima odgovara. Pozivam vas da čujete i naš glas i da vaš stav o tom pitanju malo prilagodite našem", rekao je predstavnik Juže Afrike.\nIako se Saudijska Arabija takođe odupirala usaglašenoj formulaciji o fosilnim gorivima, pregovarači te zemlje su u subotu upadljivo ćutali, dok je Iran jasno izneo argumente za njihovo korišćenje.\nIndija smatra da zemlje u razvoju imaju pravo da same budu odgovorne za koriščenje fosilnih goriva.\nApel nerazvijenih država\nDvonedeljni klimatski samit u Škotskoj (COP26) je stavio u središte pažnje i teško pitanje finansiranja za siromašne nacije koje pate od uticaja klimatskih promena.\nDa problem nije samo ugalj ukazala je ministarka za zaštitu životne sredine Maldiva Aminat Šauna, rekavši da je novac i dalje ključ neslaganja bogatih i siromašinih i da će zbog toga biti veoma teško usaglasiti završnu deklaraciju.\nMale ostrvske nacije davno traže uspostavljanje nezavisnih mehanizama kompenzacije zbog nepovratnih gubitaka koje prouzrokuju klimatske promene, ali sadašnji predlog ne nudi ono što je neophodno da se premosti jaz između razvijenog i sveta u razvoju, ocenila je Šauna.\nPrema navodima uticajnog britanskog lista Fajnenšl tajms, finalni sporazum iz Glazgova sadrži poziv upućen bogatim državama da do 2025. „barem udvostruče“ sume koje daju zemljama u razvoju kako bi im pomogle da se prilagode klimatskim promenama od nivoa iz 2019. godine.\nDokument takođe obavezuje sve zemlje potpisnice da unaprede ciljeve koji se odnose na smanjenje emisija do 2030. godine i da to učine do kraja naredne godine.\nNerazvijene zemlje traže uspostavljanje mehanizama kompenzacije zbog nepovratnih gubitaka\nkoje prouzrokuju klimatske promene. (Izvor: Fonet)\nSamo nekoliko dana pre nego što je usaglašen pakt iz Glazgova, grupa zemalja u razvoju G77 predložila je osnivanje novog fonda za nadoknadu gubitaka i štetu koji bi finansirale bogate zemlje, podseća Fajnenšl tajms.\nMeđutim, Sjedinjene Američke Države i Evropska unija, uz druge razvijene zemlje su se snažno protivile fondu i u konačnom tekstu su se umesto osnivanja fonda obavezali da će obezbediti formiranje tela koje bi siromašnima pružalo tehničku podršku.\nTereza Anderson, koordinatorka klimatske politike u organizaciji ActionAid International, rekla je tim povodom, da je postignuti rezultat "uvreda za milione ljudi čije živote razdire klimatska kriza".\nMinistarski govori poslednjeg dana samita, uključujući male ostrvske zemlje koje su posebno osetljive na porast nivoa mora, jasno su pokazali veliko razočaranje nedostatkom napretka u pogledu isplate gubitaka, a posebno štete nastale zbog klimatskih promena.


UEFA: Ukrajina da ukloni slogan “Slava našim herojima” sa dresa :: Fudbal\nEvropska fudbalska asocijacija UEFA naredila je Ukrajini da ukloni „politički“ slogan sa dresa nacionalne reprezentacije koja će nastupiti na predstojećem Evropskom prvenstvu. Poruka „Slava našim herojima“ unutar kragne dresa je „jasno politička u prirodi“, navodi se u saopštenju UEFA-e.\nOdluka evropske kuće fudbala se desila nakon što se Rusija požalila na izgled žutog ukrajinskog dresa na kojem su nacrtane granice države zajedno sa Krimom, koji je Rusija anektirala, te regijama Donjeck i Luganjsk koje su pod kontrolom separatista.\nTakođe je odlučeno da je fraza sa vanjske strane dresa – „Slava Ukrajini“ – prihvatljiva sama po sebi jer se može smatrati „uopštenom i nepolitičkom frazom opšteg nacionalnog značenja“.\nNo, upravno tijelo evropskog fudbala navodi kako je „specifična kombinacija“ dva slogana na dresu „jasno politička u prirodi“ i ima istorijski i militaristički značaj. Stoga je određeno da slogan „Slava našim herojima“ mora biti uklonjena.


source.ba | Za šta Tužilaštvo BiH sumnjiči Nedima Uzunovića i ko je sve pod istragom? - Navodno izvlačio novac iz Bosnalijeka i kupovao nekretnine na Boračkom jezeru: Znali smo da se nešto radi, ali nismo znali za ovo...\nPripadnici SIPA-e od ponedjeljka ujutro pretresaju Bosnalijek i privatnu kuću direktora te kompanije Nedima Uzunovića. Tužilaštvo BiH izdalo je nalog za njegovo hapšenje, saznaje Istraga.\nSIPA slobode lišila jedno lice po međunarodnoj potjernici\nAkcija se provodi po naredbama Suda BiH i Tužilaštva. Osim pripadnika SIPA-e, u Uzunovićevoj kući u ponedjeljak je bio i njegov branilac Mirsad Crnovršanin, uposlenik Tužilaštva BiH koji je bio stručni saradnik državnog tužioca Dubravka Čampare, a koji je, nakon napuštanja ove pozicije, sa Čamparinom suprugom otvorio advokatsku kancelariju. To je bitno napomenuti iz razloga što je jedan od tužilaca koji je, u određenoj fazi bio povezan sa ovim predmetom, bio upravo tužilac Čampara. Osim toga, Crnovršanin se u petak, nekoliko sati nakon što je donesena odluka u Tužilaštvu BiH da će biti pretreseni objekti Nedima Uzunovića, hitno sastao sa svojim klijentom, što je i potvrdio novinaru Istrage. No, on je kazao da nisu znali da će biti pretres.\n-Znali smo da se nešto radi, ali nismo znali za ovo, rekao je Crnovršanin.\nNedim Uzunović je, kako saznaje pomenuti medij, osumnjičen za pranje novca u nezakonitoj privatizaciji dionica Bosnalijeka koje su prodate preko ruskih kompanija registriranih u offshore zonama.\n-Pripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) na sedam lokacija u Sarajevu i Konjicu provode akciju kodnog naziva “Trik”, saopćeno je iz SIPA-e.\nOsim Nedima Uzunovića, pod istragom su njegov otac Sead Uzunović, zatim sestra Nadija Ćukle, biznismen iz Konjica Anel Vrtić, kao i Alma Turajlić i Natalija Hadžiomerović.\nIzvještaj SIPA-e protiv Nedima Uzunovića/Istraga.ba/\n-Strane su se, piše u Ugovoru , usaglasile da Close Ville zadržava proviziju u iznosu od 10 posto.\n-Tek nakon što je SIPA započela kontrolu poslovanja Bosnalijeka, firma iz Češke je počela prebacivati dio novca naplaćenog iz Rusije preko Sberbanke, piše u dokumentima dostavljenim Tužilaštvu BiH.\n-Kako bi prikrili porijeklo novca, prijavljeni su obavili niz transakcija na osnovu ranije sklopljenih ugovora o posudbama, utvrdila je SIPA.\nIzvod iz Registra vrijednosnih papira FBiH/Istraga.ba/\nTagovi: SIPABosnalijekNedim Uzunovic


Rani razvoj djece da bude nacionalni prioritet - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nRadio Budva Live: Detour - Slike O Našim Danima\nRani razvoj djece da bude nacionalni prioritet\nDelegacija Evropske unije (EU) u Podgorici i UNICEF, u okviru trogodišnje inicijative, podržaće Crnu Goru u razvijanju efikasnog sistema podrške ranom razvoju djece, koje treba da bude nacionalni prioritet.\nU zajedničkom saopštenju Delegacije EU u Crnoj Gori i UNICEF-a navodi se da investicije u rani razvoj smanjuju siromaštvo djece i doprinose odgajanju budućih građana koji su brižni, sposobni i odgovorni.\n„EU i UNICEF udružili su snage kako bi podržali Crnu Goru da razvije efikasan sistem podrške ranom razvoju, kroz koji će se unaprijediti zdravlje i dobrobit djece i istovremeno pružiti podrška starateljima“, kaže se u saopštenju.\nKako se navodi, EU i UNICEF će, kroz tu inicijativu, pomoći crnogorskim vlastima da razviju i sprovedu nacionalnu strategiju razvoja u ranom djetinjstvu, podižući na taj način i svijest javnosti o značaju ranog razvoja djece.\n„Pojačaće se kapaciteti zdravstvenih, obrazovnih i servisa dječje i socijalne zaštite, čiji je zadatak pružanje odgovarajućih usluga porodicama i djeci tokom ranog razvoja“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da će roditelji i staratelji dobiti mogućnost da usvoje nova znanja i vještine s kojima će djeci lakše obezbijediti pozitivnu, odgovornu i podržavajuću njegu.\nŠef predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori Huan Santander kazao je da prve godine života imaju ključan uticaj na budućnost djeteta, razvoj mozga, zdravlje, dobrobit, sposobnosti učenja u školi, pa čak i na izglede za posao kasnije tokom života.\n„Cijena neinvestiranja u rano djetinjstvo ogleda se u tome da će u jednom društvu živjeti djeca slabijeg zdravlja, s manje vještina i manjim potencijalom za zaradu, odnosno finansijsku nezavisnost“, naveo je Santander.\nTo, kako je ocijenio, znači da će zemlja imati slabiju ekonomiju, više djece koja odrastaju u siromaštvu i veći stepen opterećenja zdravstvenog, obrazovnog i sistema socijalne zaštite.\nŠefica Delegacije EU u Crnoj Gori Oana Kristina Popa istakla je da su rane godine ključne, jer u velikoj mjeri utiču na izglede pojedinca u pogledu obrazovanja, zapošljavanja i integracije tokom kasnijih faza života.\n„Kvalitetne usluge od ključnog su značaja za poboljšanje ishoda obrazovanja i pružanje jednakih mogućnosti svim učenicima, a posebno onima koji dolaze iz nepovoljnih sredina“, rekla je Popa.\nEU, kako je navela, želi da garantuje da sva djeca imaju ostvareno pravo na kvalitetno obrazovanje i njegu tokom ranog razvoja.\n„Sa zadovoljstvom finansiramo tu inicijativu, pomažući Crnoj Gori da brine o najmlađima i omogući im najbolje životne izglede. U pitanju je jedna od najboljih investicija koje jedna zemlja može da napravi“, rekla je Popa.\nIz Delegacije EU i UNICEF-a podsjetili su da su se Vlade širom svijeta već obavezale da će podržati razvoj u ranom djetinjstvu u okviru ciljeva održivog razvoja.\nSada to, kako su naveli, moraju podržati konkretnim akcijama i postavljanjem ranog razvoja na vrh svojih ekonomskih i političkih agendi.\nGlavni pregovarač za pristupanje Crne Gore EU Aleksandar Drljević naglasio je da je dobar razvoj u ranom djetinjstvu pravo svakog djeteta.\n„Osigurati da svako dijete u Crnoj Gori može da ostvari ovo pravo biće prioritet kako bi se osigurao održivi razvoj i ubrzao proces pristupanja EU“, poručio je Drljević.\nIz Delegacije EU i UNICEF-a kazali su da ova zajednička inicijativa podrazumijeva saradnju sa sektorima zdravlja, obrazovanja, kao i sistemom socijalne i dječje zaštite.\n„U zdravstvu će se sprovoditi kampanje za podizanje svijesti kako bi se povećale stope dojenja i imunizacije. Putem ovog programa uspostaviće se i saradnja s obrazovnim institucijama i roditeljima kako bi se povećala stopa upisa u predškolsko obrazovanje“, kaže se u saopštenju.\nKako se navodi, kada je riječ o socijalnoj i dječjoj zaštiti, inicijativa će osigurati da se potrebe siromašne i najmarginalizovanije djece uzmu u obzir prilikom razvoja strategija koje ih se tiču.\nIz UNICEF-a i Delegacije EU rekli su da će taj trogodišnji program trajati do jula 2023. godine.\nProgram, kako su naveli, finansira EU u iznosu od milion EUR, a sprovodi UNICEF u saradnji sa ministarstvima zdravlja, prosvjete i rada i socijalnog staranja.


0\tJuly 7, 2019 2:34 pm\nNajznačajniji zakoni u Americi koji su stupili na snagu 1. januara\nCDC produžio zabranu za rad kruzera u američkim vodama do oktobra\nIzabranice Marine Maljkovic u “Stark areni” deklasirale su Veliku Britaniju i osvajanjem treceg mesta krunisale odlican nastup na Eurobasketu. Borile su se srpske devojke i davale i poslednji atom snage od prvog, pa do poslednjeg sekunda na ovom Evropskom sampionatu. Nista drugacije nije bilo ni danas. Selekcija Velike Britanije danas nije imala nikakve sanse protiv srpskih devojaka koje su se borile cak i kada je rezultat bio resen, 81:55. Iako su ubedljivo vodile, nase devojke se nisu zaustavljale ni u poslednjoj cetvrtini. Letele su po terenu, postizale su koseve iz gotovo nemogucih pozicija, a isto tako onemogucavale rivalke da dodju do poena na bilo kakav nacin.


Uskoro uređenje infrastrukture Kosovske Mitrovice | Radio Kosovska Mitrovica\nUskoro uređenje infrastrukture Kosovske Mitrovice\n7. May, 2018 12:26 |\nRadovi na uređenju ulice Lole Ribara u Kosovskoj MItrovici počeće uskoro zahvaljujućI sredstvima Vlade Republike Srbije odnosno Kancelarije za Kosovo i Metohiju, saopštio je danas predsednik Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić.\nIstovremeno, počeće i sanacija udarnih rupa u celom gradu.\nPosebno je značajno to što će u saradnji sa Direkcijom za puteve Srbije uskoro početi i radovi na sanaciji klizišta na ulazu u Kosovsku Mitrovicu, naglasio je Spirić. Izvođenje ovih radova pomoći će Ministarstvo za građevinu Vlade Republike Srbije.\n“Ta deonica od 100m je ključna i problematična i nadamo se da ćemo uspeti da sredimo ovaj višedecenijski problem uz pomoć Ministarstva građevine Vlade RS” rekao je Spirić.\nNajavljeni radovi, kako objašnjava Spirić, rezultat su pokretanja posebnog paketa mera Vlade RS sa ciljem poboljšanja životnih uslova za srpski narod na Kosovu i Metohiji.\nNa današnjoj konferenicji on je najavio da će uskoro za 35 pripravnika biti omogućeno stažiranja a u narednih petnaest dana očekuje se da se jave Mitrovčani sa završenim visokim obrazovanjem.\nGovoreći o obeležavanju 9. Maja Dana pobede nad fašizmom, Spirić je najavio da će tog dana u 12h u Mitrovačkom dvoru biti održana, sada već tradicionalna Akademija.\n“To je dan kada treba da pokažemo jedinstvo a ono mora da bude konstantno prisutno” poručio je Spirić.


U Srbiji u modi anarhija, razumem mlade koji žele da odu – DnevniZurnal\nU Srbiji u modi anarhija, razumem mlade koji žele da odu\nby admin 18/11/2021, 18:05 999 Views\nProfesor Filozofskog fakulteta Ognjen Radonjić, povodom Međunarodnog dana studenata i činjenice da oni nakon završenog fakulteta najčešće žele da odu iz zemlje, kaže da su, iako se ovde često govori o zlatnom dobu, “i neviđenom proboju srpske privrede u regionu i šire”, činjenice sasvim drugačije, odnosno da je standard života vrlo loš u Srbiji, kao i da u društvu sa izraženom korupcijom i partokratijom mladi ne vide svoju budućnost. “Život je kratak, razumem ih, oni ne žele da žive u sistemu koji karakteriše neizvesnost”, ukazuje Radonjić i dodaje da mu izgleda da je u Srbiji “anarhija u modi”.\nOn ističe da širi društveni kontekst karakterišu činjenice da petina stanovništva živi ispod praga siromaštva, koji je za jednu osobu 22.000 dinara, za tročlanu porodicu oko 39.000 dinara a za četvoročlanu oko 47.000, „pri čemu je broj onih koji su u riziku od siromaštva još veći, i iznosi oko 30 odsto“.\nRadonjić u Danu uživo na TV N1 takođe navodi da prošle godine 50 odsto domaćinstava nije moglo da priušti odmor van kuće, 15 odsto nije moglo da priušti svaki drugi dan ribu ili vegetarijanski obrok, da 20 posto penzionera prima 15.000 dinara penziju, kao i da je 25 odsto mladih do 24 godine starosti u riziku od siromaštva.\n„Standard života je vrlo loš u Srbiji“, zaključuje profesor.\nIstiče da mimo toga, mlade brinu i uslovi u kojima žive, odnosno „žive u svetu gde ne postoji veza između njihovog akademskog obrazovanja i kasnijeg zaposlenja“.\n„Imamo hiperinflaciju diploma, raznih neregulisanih privatnih fakulteta, imate na ključnim mestima ljude sa kupljenim diplomama i lažnim doktoratima. Forsira se dualno obrazovanje koje se svodi na proizvodnju fah idiota. Velikim delom se sve zasniva na partijskoj pripadnosti. U društvu sa izraženom korupcijom i partokratijom mladi ne vide svoju budućnost“, ističe Radonjić i dodaje da većina mladih koja je napustila zemlju smatra da su doneli dobru odluku.\nOcenjuje da je mladima potrebna merokratija, „da u skladu sa svojim sposobnostima postoji mogućnost da postignu nešto u životu“.\n„Život je u Srbiji samo sredstvo vladanja“\nA na pitanje u kontekstu murala haškom osuđeniku Ratku Mladiću na Vračaru i mladih ljudi koji ga čuvaju i vraćaju u prvobitno stanje pošto je polivan bojom, koliko je njihovo interesovanje za desničarske organizacije, Radonjić smatra da ti mladi ne veruju u Ratka Mladića, već su prosto plaćeni za te radnje, kao da ni vlast ne veruje da je on heroj, „već ga koristi da homogenizuje svoje biračko telo“.\n„Murali su generalno nezakoniti i dužnost je komunalne milicije kada se pojave da ih obriše. Na ovom primeru vi vidite da pravni sistem ne funkcioniše“, kaže Radonjić i dodaje da je to još jedna prepreka za mlade da ostanu ovde.\nOcenjuje i da naš sistem osnovnog i srednjeg obrazovanja nije dobar, što se pokazuje na međunarodnim testiranjima na kojima godinama unazad naši đaci postižu loše rezultate, kao i da je veliki procenat neobrazovanih u Srbiji, funkcionalno nepismenih, „i oni su vrlo podložni manipulacijama“.\n„Mnogo je afera, koje pokazuju da je ovde život samo sredstvo vladanja“, ističe Radonjić.\n„Vlast se shvata kao plen i batina“\nA u kontekstu zaštite ljudskih prava kako gleda na najnoviju aferu sa vijetnamskim radnicima u Linglongu u Zrenjaninu, kojima je kineski poslodavac oduzeo pasoše i ne dozvoljava im da napuste krug fabrike i potpunog izostanka reakcije nadležnih, profesor ocenjuje da vlast „nema obzira prema srebreničkim žrtvama, ako nemaju obzira ni prema našim žrtvama u Srbiji, zašto bi imali obzira prema nekim vijetnamskim radnicima“.\n„U tom primeru na delu je ropstvo, a ono je zabranjeno zakonom Srbije“, ukazuje Radonjić i, povodom akcije aktivista koji su vijetnamskog radnika koji je dobio otkaz posle izjave medijima uspeli da izvuku iz fabričkog kruga posle sukoba sa obezbeđenjem, dodaje da je „elementarno danas trebalo tamo da se pojavi policija, došlo je do fizičkog sukoba, ali nije se pojavila.\nNa pitanje da li ovo društvo zavisi od građana i aktivista i ko treba da sprovodi zakone – nevladine organizacije ili institucije, on kaže da „umesto vlast da bude servis građana, ovde se ona shvata kao plen i batina“.\n„Verujem da je moć u građanima i da je potrebno da povratimo veru da je moć u nama i da možemo da utičemo na politiku, ali ja vidim da građani izlaze i bore se za prava tek kad im problem dođe na kućni prag… morali bi građani svoj suverenitet da iskazuju i brane daleko pre toga“, zaključuje Radonjić.\nby admin 23/01/2022, 18:12\nby admin 23/01/2022, 17:51\nby admin 23/01/2022, 17:35\nby admin 23/01/2022, 17:33


Okupljanje „sokola” nakon 10 mjeseci\nPočinju pripreme za Ligu nacija - crnogorska fudbalska reprezentacija će trenirati danas u nekompletnom sastavu\n6918 pregleda\t4 komentar(a)\nKonačno okupljanje: Nikola Vukčević, Foto: Savo Prelević\nDošao je momenat za okupljanje fudbalske reprezentacije Crne Gore, prvo još od novembra prošle godine i prijateljskog duela s Bjelorusijom u Podgorici.\nSelektor Faruk Hadžibegić je prije desetak dana saopštio spisak za duele s Kiprom i Luksemburgom u Ligi nacija (5. i 8. septembra u gostima), ali lista je bitno promijenjena, jer nacionalnom timu u ovoj akciji neće pomoći dvojica standardnih fudbalera - Stefan Mugoša i Žarko Tomašević.\nNapadač Inčon junajteda (juče je bio strijelac u porazu od Sangđua 3:1) ostaje u Južnoj Koreji zbog komplikovane situacije s koronavirusom i pravila da bi po povratku u zemlju morao da bude dvije sedmice u samoizolaciji, dok je defanzivac kazahstanske Astane povrijeđen. Očekuje se da Hadžibegić danas spisak dopuni s nekoliko imena iz Prve crnogorske lige.\n- Svaki start je bitan, pa i ovaj u novom izdanju Lige nacija. U grupi smo sa selekcijama koje imaju kvalitet sličan našem, sigurno su selekcije za respekt i ne smijemo da razmišljamo na način da bilo koga stavljamo u podređen položaj. Tek kada odmjerimo snage s njima i kada ih pobijedimo možemo reći da smo bolji. Do tada moramo da damo sve da svakodnevnim radom i trudom obezbijedimo neophodne preduslove da ostvarimo povoljne rezultate - rekao je po saopštavanju spiska Hadžibegić.\n„Hrabri sokoli” će prvi trening odraditi danas od 19 časova i očekuje se mu pristvuje desetak igrača, dok bi se ostali pridružili sjutra, najkasnije u utorak. Stevan Jovetić danas od 15 časova s Monakom gostuje Mecu, u istom terminu Danijel Petković (Anže) igra protiv Bordoa, a večeras nastupaju i Aleksandar Boljević (Standard Lijež), Aleksandar Šćekić i Igor Vujačić (Partizan), te Sead Hakšabanović (Norčeping) i jedini debitant na spisku - napadač Dino Islamović iz norveškog Rozenborga.\nFudbalska reprezentacija Crne GorefudbalFaruk Hadžibegić


Konjic predstavlja jedan od bisera Bosne i Hercegovine, upravo zbog bogate prirode koja ga u potpunosti okružuje. Reka Neretva teče kroz sam centar grada Konjica, dok veličanstvena planina Prenj dominira u pozadini. Stari deo grada Konjica je veoma lep za šetnju, kao i centar grada, iz koga se u svakom pravcu pruža živopisan pogled na okolinu i Neretvu. Glavna ulica u Konjicu je često zatvorena za saobraćaj i tada je prepuna šetačima ili posetiocima znamenitosti i brojnih kafića, tako i prodavcima koji prodaju svoju robu na pijaci pored reke. Konjičani su veoma prijatni i srdačni i jednostavno i neposredno odgovaraju na pitanja posetilaca ili se upuštaju u neobavezan razgovor.\nOd početka 1900. godine Konjic je poznat po drvorezbarstvu, koje je, posle austrougarskog osvajanja procvetalo kao plodonosan zanat početkom 20. veka. Pre Prvog svetskog rata u Konjicu je bilo tuce drvorezbarskih radnji, koje su prodavale svoj rezbareni nameštaj širom Austrougarske i dalje. Svaka drvorezbarska radnja Konjica je imala specifičnu rezbariju, koja se nasleđivala generacijama sa kolena na koleno i tako se poštovala i očuvala do danas ova veoma cenjena tradicija. Porodica Nikšić iz Konjica je jedna od nekoliko preostalih srpskih porodica koje su čuvari ove tradicije, tako da se danas njihova izvanredna dela ručnog rada mogu pronaći u dve radnje u Konjicu, Braća Nikšić i Rukotvorine. Ove zanimljive drvorezbarene rukotvorine se uglavnom rade od drveta oraha, trešnje i javora, od kojih se većina radi po porudžbini i želji kupaca.\nJedna od znamenitosti Konjica je Stari most, izgrađen 1682. godine, u vreme sultana Mehmeda IV, kao poslednja velika osmanska građevina u BiH, koju je sagradio Haseči Ali-aga iz Blagaja. Stari most u Konjicu smatraju tačkom gde se Hercegovina spaja sa Bosnom, a uz mostarski Stari most i most Mehmed-paše Sokolovića u Višegradu, jedna je od najlepših građevina iz turskog doba. Nemački okupatori su srušili most u Konjicu 3. marta 1945. godine, prilikom povlačenja iz Konjica, posle čega je na istom mestu bio drveni, pa betonsko- čelični, a 2009. godine ga je turska firma ER-BU, obnovila u originalnom obliku. Nakon obnove je otvaranje čuvenog, Starog kamenog mosta sa šest lukova svečano obeležno 16. juna 2009. godine, na dan Opštine Konjic. Samom činu je prisustvovao i tadašnji turski predsednik Redžep Tajip Erdogan, što još više ističe značaj ovog događaja. Most u Konjicu se od 2003. godine nalazi na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine.\nČesta asocijacija na Konjic jeste i Bitka na Neretvi, koja se dogodila u Drugom svetskom ratu, 1943. godine, u blizini Konjica, u dolini reke Neretve, a vođena je između Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije i sila Osovine. Serija bitaka u periodu od februara do marta, poznata pod zajedničkim nazivom Bitka na Neretvi, ili kao i “bitka za ranjenike”, predstavljala je vojni, ali i težak politički poraz okupatora. Ova bitka je istorijski bila izuzetno značajna, pa je 1969. godine prema istinitim događajima snimljen istoimeni film.\nDuboko u utrobi planine Prenj, zauzimajući površinu veću od 3.000 metara kvadratnih, nalazi se savremeni bunker koji predstavlja tajni podzemni vojni objekat, koji su Titovi partizani u bosansko-hercegovačkim planinama probijali i dubili punih 26 godina, po nalogu nekadašnjeg jugoslovenskog predsednika Josipa Broza Tita. Podzemni bunker ARK u Konjicu, vojnog naziva “D-O”, bivša Jugoslovenska narodna armija (JNA) gradila je od 1953. do 1979. godine. Bunker ARK je bio izgrađen kako bi služio kao sigurno utočište maršalu i njegovoj sviti u slučaju izbijanja Trećeg svetskog rata, nuklearnog prepucavanja istočnog i zapadnog bloka, u kome bi, prema mračnim scenarijima, Jugoslavija bila kolateralna šteta. Za izgradnju ovog podzemnog zdanja, koje omogućava da 350 ljudi normalno živi u utrobi Zemlje neograničeno vreme, uloženo je 4,5 milijardi američkih dolara. Objekat se sastoji od tri dela i otporan je na nuklearni udar od 25 kilotona, bez ikakvih posledica po lica koja borave u njemu. Tri spoljne kuće, koje liče na veće vikendice, samo su kamuflaža za ulaze u tri tunela koji vode u unutrašnji zaštićeni deo, koji se sastoji od 12 velikih blokova. Posebna klima omogućava da temperatura u objektu uvijek iznosi 22 stepena Celzijusa, uz konstantnu vlažnost od 65-71 promila, a sve to je, naravno, kontrolisano i dozirano pomoću moćnih klima uređaja. Bunker ima svoj vodovod, agregat, filtere za vazduh i sve ostalo potrebno za život 200 metara ispod zemlje. Radio-relejni centri koji su bili smešteni na okolnim vrhovima Kiser i Zlatar služili su kao veza bunkera sa ostatkom sveta. Maksimalni smeštajni kapacitet je 350 ljudi, koji istovremeno imaju uslove za nesmetan život i rad bez kontakta sa površinom i najmanje štednje u bilo kom segmentu mogu živeti 14 dana, u preko 100 malih spavaćih soba, kancelarija, konferencijskim salama opremljenim jednostavnim nameštajem i obaveznim Titovim portretom. Posebno zanimljiv deo je Predsednički blok, koji je bio namenjen za smeštaj porodice Broz i potpuno je netaknut duži niz godina. Bunker u Konjicu obuhvata objekat u objektu, dodatno zaštićen i uređen na 170 metara pod zemljom. Tapete na zidovima, etisoni i prateća oprema, jasno govore da se radi o prvoj klasi objekta “ARK”. U Predsedničkom bloku se nalaze sale za sastanke, spavaća soba sa bračnim krevetom (na kojem su još uvek najloni), moderno kupatilo i radna soba. Niz indentičnih soba, opremljenih krevetom, radnim stolom i sredstvima veze bile su rezervisane za ličnu predsednikovu pratnju. Kuvarima u kuhinji Predsedničkog bloka je bila na raspolaganju najsavremenija oprema za korišćenje, u to doba, a za jelo je korišćen srebrni pribor. Postojeći sanitarni blok predstavljao je pravu bolnicu u malom, sa operacionom salom i rendgen aparatima koji su obezbeđivali i obavljanje najtežih lekarskih intervencija.\nTokom 20. veka struktura stanovništva u Konjicu bila je raznolika, a tadašnje stanovništvo činili su, uglavnom, muslimani, Hrvati i Srbi. Međutim, atentat na Franca Ferdinanda u Sarajevu 1914. godine, doveo je do porasta nacionalizma na prostoru cele Bosne i Hercegovine i u opštini Konjic. To je dovelo do ugrožavanja opstanka srpskog naroda na ovom području i nasilne promene strukture stanovništva tokom Prvog i Drugog svetskog rata. Pre 1992. godine na području opštine Konjic živelo je oko 7.000 Srba, a nakon nemilih događaja devedesetih godina, taj broj se drastično smanjio.\nZulfikar Zuko Džumhur je bio srpski pisac, slikar, novinar i karikaturista Politike, dvostruki predsednik ULUS-a. Zuko Džumhur je radio na scenariju za Avala Film sa Ratkom Draževićem, a kao slikar je realizovao neke poslove za državu. Neki od njegovih radova su Aerodrom Beograd, obnova Skadarlije i scenografije za neka beogradska pozorišta. Zuko Džumhur je bio član Udruženja pisaca Srbije, nagrađivan Kočićevom nagradom, Oktobarskom nagradom i nagradom Pjera Križanića, kao i drugim priznanjima. Studirao je na Akademiji umetnosti u Beogradu, u klasi profesora Nedeljka Gvozdenovića, čiji atelje u Kolarčevoj Zadužbini je nasledio, a koji je zadužbini vratila njegova ćerka Donizada Džumhur Milatović. Supruga Zuka Džumhura, Vezira Pelivanović Džumhur je bila iz stare bogate srpsko-goranske porodice Pelivanović, čiji je otac Malić Pelivanović bio član srpske Skupštine, rehabulitovan 2013. godine. Kumovi na njihovoj svadbi su bili pisac Ivo Andrić i karikaturista i slikar Pjer Križanić. Zanimljivo je da je otac Zuka Džumhura, Abduselam Džumhur bio osuđen zbog velikosrpskih ideja i odslužio svoju kaznu u Aradu, gde je preležao boginje. Po izlasku iz zatvora je proteran iz Bosne i Hercegovine, pre ubistva Franca Ferdinanda. Bio je član Mlade Bosne. Zuko Džumhur je umro u Herceg Novom 29. novembra 1989. godine i sahranjen u svom rodnom gradu Konjicu.\nMože se reći da središte turističke ponude Konjica upravo predstavlja Boračko jezero i dolina Glavatičevo. Oko Borackog, delimično glečerskog jezera, nalaze se bungalovi, hotel i kamp. Većina aktivnosti u prirodi kreće odavde: planinarenje, kampovanje, rafting, seoski turizam, vožnja kajaka ili kanua, planinski biciklizam, pa čak i paraglajding.


Goran T. iz Teslića osumnjičen je da je 6. februara, putem jedne viber-grupe, plasirao netačnu informaciju da su dve njegove sugrađanke uhapšene zbog prostitucije, nakon čega se ta dezinformacija počela širiti društvenim mrežama.\nNavodeći njegove inicijale, Danica Gnjatović, portparol MUP RS, potvrdila je da je on osumnjičen za krivično delo proganjanje, piše Nezavisne novine.\n- Uvidom u evidencije MUP RS utvrđeno je da devojke koje se pominju u poruci nisu nikada lišavane slobode - navela je Gnjatovićeva.\nNezvanično saznajemo da je policija oduzela telefon osumnjičenog, te da je nad njim izvršila krim-obradu. Za poruku, u kojoj se tvrdilo da su u Banjaluci uhapšene tri devojke iz Teslića, i to zbog "prostitucije i iznuđivanja para visokopozicioniranim političarima…", utvrđeno je da sadrži netačne informacije.\nSaznajemo da su te devojke, koje su zbog sporne poruke doživele teskobu, odnosno strah za vlastitu bezbednost, slučaj prijavile policiji. Za proganjanje je, inače, zaprećena novčana, ili kazna zatvora do dve godine.


Specijalni sud Kosova u Hagu\nŠuhreta Tahiri Sulejmani, žrtva seksualnog nasilja tokom rata na Kosovu, predala je ponedeljak krivičnu prijavu Specijalnom tužilaštvu Kosova tražeći pravdu za ono što joj se dogodilo. Ona je to učinila javno i pred kamerama, uz podršku Kosovskog centra za rehabilitaciju žrtava torture.\n„Danas sam ovde kako bi sa vama podelila bol u duši, predstavljam sve majke, devojke, braću koji osećaju istu bol i kako bi ih ohrabrila na ovo što ja radim danas. Nije lako da tu bol duše podelite. Ali, ovde sam da tražim pravdu“, kazala je Tahiri Sulejmani ispred tužilaštva.\nFeride Rušiti, direktorica Kosovskog centra za rehabilitaciju žrtava torture koji 20 godina radi sa žrtvama seksualnog naselja, kazala je da se ovim događajem ohrabruju sve žene i muškarci da postupe isto. Ona je naglasila da sve do danas “ni jedna osoba nije kažnjena za taj ratni zločin”.\n“I u periodu UNMIK-a (UN misija na Kosovu) ali i tokom perioda EULEX-a (EU misija na Kosovu za vladavibnu prava) ovi zločini su ostali nekažnjeni. S toga smo se okupili ovde kako bi tražili pravdu za 20 hiljada žena, muškaraca i dečaka koji su preživeli ovaj zločin, torturu tokom rata na Kosovu“, kazala je Rušiti.\nNa Kosovu je inače u toku proces priznanja statusa žrtve seksualnog nasilja, a nakon što je Skupština 2014. odlučila da se njima reguliše status i omoguće određene benificije.


20-06-2016 23:31 Izdvojeno Svet Planeta\nPočinju borbe za aerodrom Al Tabka, veoma važno strateško čvorište u provinciji Raka i praktično ključ za osvajanje glavnog grada provincije, koji teroristi Islamske države smatraju svojom prestonicom.\nOfanziva na Raku (Foto: twitter.com/MathieuMorant)\nSirijski odredi koji jurišaju prema aerodromu Al Tabka u provinciji Raka, redovno šalju izveštaje o svom napretku, pa su tako na tviteru osvanule njihove fotografije sa puta prema tom aerodromu, duboko unutar teritorije do skoro neosvojive provincije Raka.\nPrema izveštajima sa terena, ruska avijacija još rano jutros je počela pripremu terena za njihov dolazak. Oni su bombardovali položaje terorista na samom aerodromu, ali i na farmama u okruženju koje teroristi mogu iskoristiti za postavljanje odbrane. U isto vreme, džihadisti tvrde da su sa neočekivanom lakoćom povratili kontrolu nad selima kroz koja su ovi odredi sirijske vojske prošli prethodnih dana, ali i nad naftnim poljem koje su Asadove snage i saveznici oslobodili koliko juče. Po svemu sudeći, deluje da su se Sirijci odlučili na brzi juriš na aerodrom u Al Tabki, oslanjajući se na podršku iz vazduha, kako pri napadu, tako i pri držanju odstupnice za svoje odrede koji su se uputili u ovu rizičnu akciju.


Srđan Perišić: "Za Draška glasali Banjalučani koji idu na kafu u Zagreb" - Leutar.net\nSrđan Perišić, bivši savjetnik člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, tvrdi da su za gradonačelnika Banjaluke Draška Stanivukovića glasali Banjalučani koji vole da idu na „kafu“ u Zagreb.\n„Za Draška su glasali Banjalučani, koji su stradali u Drugom svjetskom ratu od genocida ustaša, a koji vole da idu na kafu u Zagreb. Dakle, oni su glasali“, rekao je Perišić, gostujući u emisiji jedne beogradske televizije.\nPodsjetimo da je upravo potpisom Milorada Dodika, a ne Draška Stanivukovića ili bilo koga iz opozicije u Republici Srpskoj, BiH ušla u fazu učlanjenja u NATO.\nTo se desilo pred kraj 2019. godine kada je Milorad Dodik zajedno sa druga dva člana u Predsjedništvu BiH Željkom Komšićem i Šefikom Džaferovićem stavio potpis na Akcioni plan za članstvo BiH u NATO (ANP), koji je nazvan „Programom reformi“.\nTaj dokument dostavljen je u sjedište NATO saveza u Briselu.


Industrija igara na sreću procvetala je u Španiji u protekloj deceniji. Internet kladionice, sportsko klađenje i kockarnice preuzeli su dominantno mesto na tržištu od državne lutrije i poker aparata postavljenih u kafićima i restoranima, nekad tradicionalnih igara na sreću, piše hrvatski portal Index.hr.\nŠpanska vlada namerava da smanji reklamiranje takvih mesta na televiziji za 80 odsto i da zabrani kompanijama korišćenje poznatih osoba za komercijalizaciju klađenja. Kladionice, na primer, koriste fudbalske zvezde poput Kristijana Ronalda i Nejmara, jer je fudbal izuzetno popularan u Španiji. Te reklame se prikazuju na televiziji.\n"Regulacija treba da bude slična onoj kod duvanske industrije", rekao je Garson. "Ne regulišemo industriju tekstila nego sektor koji može imati posledice na javno zdravlje", dodao je on.\nMeđu predloženim merama je i zabrana reklamiranja bonova za kockanje kojima se, prema rečima Garsona, privlače ranjive grupe podložne zavisnosti od kocke.\nVladini podaci pokazuju da se klađenje preko interneta utrostručilo između 2014. i 2018. godine i dostiglo iznos od 17,8 milijardi evra.


ESTIEM Online Sajam zapošljavanja studenata održan je 1. i 2. decembra, na platformi Novosadskog sajma ExpoOnline.rs, uz razne interaktivne radionice, panel diskusije i okrugle stolove o pitanjima koja najčešće muče buduće akademske građane.\nTreći i četvrti novembar su na Novosadskom sajmu prošli obeleženi energetikom i investicijama. Protekli su u vrlo kvalitetnim razgovorima o aktuelnim temama, a paneli su organizovani upravo u vreme kada se i u svetu razgovaralo o klimi, klimatskim promenama, zelenoj energiji i zaštiti životne sredine.\nPosle Svečanog otvaranja i davanja izjava biće uručena priznanja "Najbolji u energetici".\nUlaz na 10. međunarodne dane energetike i investicija se ne naplaćuje.\n10. međunarodni dani energetike i investicija - Program


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Divanović nije otpustio nikoga iz političkih razloga"\n06. 10. 2020. 13:19 >> 13:24 4\nOpštinski odbor DPS Budva saopštio je da Nikola Divanović nije otpustio nikoga iz lokalne uprave, pogotovo ne iz političkih razloga. Tvrde da niti jednom sekretaru, načelniku, službeniku koji je na funkciju imenovan u skladu sa zakonom, i koji je posao obavljao u skladu sa zakonom, nije raskinut ugovor.\n“Ukoliko neko takav postoji, pozivamo ga da istupi javno i potvrdi da je od strane gospodina Divanovića ili njegove administracije diskriminisan po bilo kom osnovu”, navodi se u saopštenju.\nIz DPS-a tvrde da "izvori DF-a iz kabineta" su, kako se navodi, nervozn,i jer ih upravo situacija sa zaposlenima u kabinetu predsjednika Opštine, gdje takođe nijedan ugovor o radu nije raskinut, demantuje i razbija “njihovu lažnu konstrukciju”.\n“Dodatno ih čini nervoznim precizni podatak koji smo nedavno javno objavili, a odnosi se na broj od 177 ljudi koje su po partijskoj ili porodičnoj liniji, za četiri godine zaposleni samo u zgradi Opštine”, navodi se u saopštenju.\nIz DPS-a kažu da ovih dana, predstavnici budvanske vladajuće koalicije, predvođeni Markom Carevićem, krše sve moguće zakone, “grubo zloupotrebljavajući položaj za lične obračune i proganjanje ljudi” koji drugačije politički misle, a svojim znanjem i političkim iskustvom predstavljaju za njih "nezgodnu" opoziciju.\n“Kada kažu kako će "vratiti na posao otpuštene", kako "bivšima neće isplatiti ni cent" i tome slično, zapravo dopisuju nove razloge za suočavanje sa odgovornošću koje neminovno slijedi zbog ozbiljnog kršenja zakona. A da ne komentarišemo koliko je u skladu sa njihovim bogougodnim pristupom kada nekome protivzakonito ukinete pravo da primi ono što je zaradio. To već djeluje božanski", zaključuju iz budvanskog DPS-a.\nDPS Budva Nikola Divanović