Šoti u saopštenju naglašava da već mesec dana očekuje pisano obrazloženje zbog čega jedna visokoškolska ustanova ne mora da poštuje zakon i kako je moguće da je u pravu “onaj ko ne poštuje naša prava”.\n“Zašto je upitna nadležnost AP Vojvodine u ovom slučaju i zašto nije saslušan svedok kojeg su predložili, te zbog čega nismo dobili ni pismeno ni usmeno obrazloženje sudske odluke već mesec dana“, zapitao je on.\nPredsednik Saveza mađarskih učenika zahvalio se “partnerima i onima koji nas podržavaju i koji su potvrdili da stoje iza nas”, dodavši da je reč “o funkcionerima i organizacijama koji nas od početka podržavaju i koji od početka sudskog procesa trpe najoštrije napade u javnosti zbog toga”.\nOn je pozvao i “one koji naš slučaj koriste za blaćenje da, ako ne znaju i neće da nam pomognu, onda barem zaćute”.\n“Neka ne koriste našu borbu za sticanje političkih poena i za blaćenje naših partnera”, poručio je Šoti.


LUKSUZNI PENTHOUSE U MAJAMIJU - Lux Life luksuzni portal\nLUKSUZNI PENTHOUSE U MAJAMIJU\nPenthouse u Majamiju, u kome su živele mnoge poznate ličnosti, kao što su Madona, Džim Keri, prodat je za 27 miliona američkih dolara...\nDom glamuroznog enterijera, prostire se na više od 600 kvadratnih metara. Nalazi se u zgradi „The Setai“, a poseduje 4 spavaće sobe, 6 kupatila. Iz svake prostorije pruža se besprekoran pogled na okean. Penthouse poseduje fenomenalno dizajniranu terasu, sa bazenom i hidromasažnom kadom.\nPrethodni vlasnik kupio je ovaj luksuzni apartman za 15 miliona američkih dolara, 2010. godine. U međuvremenu, on je iznajmljivao stan, po ceni od 30,000 američkih dolara za noć.


Glavni kolovoz kroz Suboticu biće gotov do Božića\nRadovi su važni zbog bezbednosti u saobraćaju i biće gotovi u zakazanom roku.\nRadovi na glavnoj saobraćajnici u centru Subotice biće gotovi do Božića. Izvođač radova kaže da se i dalje drže dogovorenog roka. Grad je na konkursu Uprave za javna ulaganja Vojvodine dobio 73 miliona dinara za ovaj posao.\nPrekopani kolovozi i glasne radne mašine dočekuju sve one koji žele da saobraćaju u centru Subotice. To otežava saobraćaj ne samo vozačima, nego i pešacima.\nPopravka kolovoza počela još letos. Kako je planirano biće dodate saobraćajne trake za skretanje levo, što bi trebalo da olakša saobraćaj.\nVeronka Elek: „Mene ni najmanje ne muči, jer kada završe, biće lepo. Ovako vozači voze malo sporije i više obraćaju pažnje na pešake, posebno na decu i na starije osobe."\nLajčo Zelić: „Ovo je jedna dobra stvar. Treba da prošire puteve, to će biti dobro za svakoga. Neće biti zastoja u saobraćaju. Mislim da je dobro to što rade. Sada je malo gužva, ali to treba istrpiti, treba sačekati."\nRekonstrukcija je bila neophodna zbog bezbednijeg saobraćaja, rekao je za Pannon RTV Akoš Ujhelji, član Gradskog veća Subotice zadužen za oblast saobraćaja. „Sama investicija je realizovana u tri faze. U prvoj fazi smo izgradili saobraćajnu traku za skretanje levo kod bioskopa Zvezda. Tu je 90 odsto radova završeno, ostalo je samo asfaltiranje. U drugoj fazi, na raskrsnici kod Štrosmajerove ulice, biće izgradićeni semafor i system kamera, odnosno tu ćemo izvršiti nivelaciju puta. U trećoj fazi biće proširen kolovoz od pekare Arena do Glavne pošte."\nRadovi bi, prema planu trebalo da budu završeni do 26. decembra.


Vi�ejezična predstava �Alegorija� u Pozori�tu mladih\n25. septembar 2009. godine\nU Izvr�nom veću AP Vojvodine odr�ana je konferencija za novinare povodom premijere predstave �Alegorija", prema delu N.V. Gogolja, u izvođenju pozori�ne grupe �Studio". O ovom projektu koji okuplja stvaraoce različtih medijskih orijentacija govorili su pomoćnik pokrajinskog sekretara za kulturu, Dragan Srećkov, reditelj Jan Makan, kao i direktor Pozori�ta mladih, Zoran Đerić.\n�Projekti u kojima učestvuju nevladine organizacije i bud�etske institucije dobar su primer da se i u ovom periodu, kada imamo smanjeno bud�etsko finansiranje usled krize, mo�e raditi i da mogu nastati kvalitetni programi�, rekao je Dragan Srećkov. Reditelj predstave Jan Makan predstavio je učesnike u projektu i naglasio da on predstavlja prvi vi�ejezički projekat ovakve vrste u AP Vojvodini u kojem je zastupljeno pet jezika - srpski, madjarski, slovački, rusinski i romski, te da se realizuje u saradnji sa Pozori�tem mladih i Art klinikom iz Novog Sada. �Nastojali smo da ovom predstavom pokrenemo komunikaciju, kako izmedju institucija i neformalnih grupa, tako i multijezičku i poka�emo da je moguće ostvariti multijezičku predstavu. Očekujemo dobar prijem kod publike i �elimo da sa ovom predstavom gostujemo u �to vi�e gradova u na�oj zemlji�, naglasio je Makan. Direktor pozori�ta mladih, Zoran Đerić kazao je da je ovaj teatar uvek negovao predstave na različitim jezicima, a da multijezički projekti zavredjuju posebnu pa�nju. Premijera predstave �Alegorija� je 26. septembra 2009. godine u Pozori�tu mladih. Predstavljen projekat �Moderno kraljevstvo bez kralja�\nProjekat i istoimena knjiga �Moderno kraljevstvo bez kralja�, autorke Mile Vujić predstavljeni su u Izvr�nom veću AP Vojvodine. Knjiga, koja predstavlja zavr�nicu projekta, na popularan način promovi�e ideju Evropske unije medju mladima, i kroz priče �est mladih ljudi govori o nastanku Evrope, vrednostima i prinicipima na kojima počiva EU. Prisutne je u holu Izvr�nog veća pozdravio pokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Djurić: �Knjiga promovi�e ideju EU kao ideju harmonije, i mislim da je to njena najva�nija poruka. Evropsku uniju vidim kao poku�aj ostvarivanja harmonije medju različitim ljudima, nacijama, jezicima i kulturama. Ideja harmonije nije nova, bilo je u stvaranju harmonije konflikata ali i pomirenja. Verujem da danas učimo da harmonizujemo svoje različitosti i tako ojačamo �ansu da stvorimo harmonično dru�tvo, o čemu govori i ova knjiga, rekao je Milorad Djurić. Autorka projekta, Mila Vujić, je rekla da knjiga u osnovi ima niz istorijskih činjenica u vezi sa nastajanjem Evropske unije i izrazila je nadu da će knjiga doprineti boljem informisanju mladih o evropskom uredjenju i vrednostima. Knjiga i projekat �Moderno kraljevstvo bez kralja� realizovali su Evropski pokret Ni� u partnerstvu sa Internacionalnim univerzitetom u Novom Pazaru, Francuskim kulturnim centrom, i uz podr�ku Ministarstva za omladinu i sport, kao i vi�e ambasada zemalja EU u Srbiji. Đurić otvorio 15. međunarodni d�ez festival u Kanji�i 11. septembar 2009. godine\nPokrajinski sekrtar za kulturu, Milorad Djurić, otovorio je sinoć u Kanji�i 15. medjunarodni festival d�eza u Kanji�i na kojem će tokom tri dana nastupiti četrdesetak muzičara iz Italije, Francuske, SAD, Japana, Velike Britanije, �vedske, Madjarske i na�e zemlje.\n�Ovaj festival daje autentični presek onoga �to se zbiva u savremenoj muzici danas, i svojom koncepcijom je reprezentativan jer okuplja one umetnike koji dominiraju na svetskoj muzičkoj sceni. Uz to, značajno je �to se ovaj projekat odr�ava u jednoj relativno maloj sredini kao �to je Kanji�a, ali ima veliki potencijal i kompatibilan je sa onim vrednosnim opredeljenjima i zahtevima koje imaju Izvr�no veće i pokrajinski sekretarijat za kulturu. Na�a je vizija da se kulturna ponuda u Vojvodini sastoji od niza projekata u svim op�tinama koje će zajedno činiti kulturnu mapu u Pokrajini, a Kanji�a je primer kako to mo�e dobro da se uradi i zbog toga smo ovaj Festival podr�ali�, rekao je na otvaranju Milorad Djurić. Gradonačelnik Kanji�e, Mihalj Njiloa� istakao je da je ovaj Festival postao svojevrsni kanji�ki brend, a njen medjunarodni karakter potvrdjuju ne samo učesnici nego i publika koja na manifestaciju dolazi iz okolnih zemalja. Uvodni koncert sinoć je odr�ao duo Tim Trevor Brisko (saksofon) i Nikolo Guazaloka (klavir) iz Italije i Velike Britanije, a potom je izvedena predstava �Du�ina 100 igala�, slavnog plesača, glumca i reditelja Jo�efa Nadja, inače direktora Nacionalnog teatra za koreografiju u Orleanu (Francuska). Ovo je novi komad Nadja u samostalnoj produkciji kreativnog centra u Kanji�i koji nosi njegovo ime.\nManifestaciju su, pored Pokrajinskog sekrtarijata za kulturu podr�ali i Op�tina Kanji�a, Ambasada SAD u Srbiji, vi�e fondacija iz Madjarske i drugi. Predstavljena antologija poezije manjinskih i etničkih zajednica u Srbiji �Trajnik�\n09. septembar 2009. godine\nU Izvr�nom veću Vojvodine predstavljena je antologija poezije pesnika nacionalnih manjina i etničkih zajednica u Srbiji, "Trajnik". Uz priredjivača akademika Rista Vasilevskog, o ovom izdanju je govorio pokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić, kao i knji�evni kritičari Vladimir Kopicl i Jovan Zivlak. Antologija poezije �Trajnik� obuhvata stvarala�tvo pesnika čak osamnaest nacionanih manjina i etničkih zajednica koji �ive u Srbiji i pi�u na maternjem jeziku, naglasio je Vasilevski i dodao da je u izdanju objavljeno vi�e od hiljadu originalnih i 750 pesama u prevodu na srpski jezik, a svaka od manjinskih zajednica imala je svog urednika. �Predstavljanje ovakvog izuzetnog dela u Novom Sadu i Vojvodini značajno je iz vi�e razloga, pre svega, jer je u ovom izdanju obuhvaćeno stvarala�tvo pesnika nacionalnih manjina koje �ive u Vojvodini, kao i zato �to je kompatibilno sa programima i vrednostima koje podr�ava Izvr�no veće i Sekretarijat za kulturu, a to je vi�ejezičnost i multikulturalni princip. Ovo izdanje ima jo� jednu izuzetnu osobinu, veoma va�nu kada se radi o predstavljanju i izborima knji�evnosti na jezicima etničkih zajednica. Takvi izbori obično su zasnovani na pogledu unazad, na onome �to je pro�lost jedne takve knji�evnosti. Ovde se susrećemo sa savremenim pesnicima i sa �ivom, prisutnom knji�evnom i pesničkom reči. Zbog toga će ovakvi pristup i programi uvek biti podr�ani, rekao je pokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić. Uz manjinske i etničke zajednice koje �ive u Vojvodini, među onima čiji se pesnici nalaze u antologiji �Trajnik" su i Cincari, Goranci, Vlasi, Bo�njaci, Turci, Bugari, Makedonci i Albanci.\nOtvorena izlo�ba �Snovi Hilandara�\n08. septembar 2009. godine\nPovodom Medjunarodnog dana pismenosti, danas je u Novom Sadu, pokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić, otvorio izlo�bu nakita �Snovi Hilandara�, radove umetnika - zlatara Slavoljuba Galića Đanija iz Kragujevca. Ovu jedinstvenu izlo�bu čini nakit sačinjen od odbačenih komada metala, mona�kog alata, eksera, starih �arki i delova brava iz manastira Hilandar, od kojih je umetnik, dodajući plemenite metale i dijamante, oblikovao nakit osmi�ljen kao duhovna podr�ka �eni koja na Hilandar nema pristupa.\nĐurić je, otvarajući izlo�bu, podsetio da su mnogi bili na Hilandaru i doneli svoja svedočenja, a da će Galićevo svedočenje ostati trajno u sećanju svih nas jer se odlikuje samosvojno�ću i osobeno�ću �to se retko sreće. �U svom alhemijskom umetničkom postupku, Slavoljub Galić je sve vreme spajao vrlo različite aspekte, različite svetove i svojim zanatskim umećem, s jedne strane, i umetničkom imaginacijom, s druge, praveći od svakodnevnih predmeta nesvakida�nja umetnička dela, uspeo da spoji svet ezoteričnog i svet pragmatičnog, svet realnog i svet snoviđenja. Uspeo je da spoji, takođe, tradiciju i savremenost i u tome dostigao one bezvremene kvalitete koji karakteri�u umetničko delo. Spajanjem "propadljivog" sveta gvo�đa i "nepropadljivog" sveta zlata, dao nam je svoje viđenje Hilandara i za sve nas "odsanjao" jedan lep i veliki san, rekao je Đurić. O umetničkom radu zlatara Slavoljuba Galića govorio je pesnik Pero Zubac, naglasiv�i da je ovom izlo�bom uspeo da stopi tradiciju ovog drevnog zanata sa vlastitom stvaralačkom ma�tom. Direktor Novosadaskog sajma, Goran Vasić, podsetio je da ova izlo�ba predstavlja svojevrstan uvod u jesenje sajamske priredbe, a jedna od njih je i 14. izlo�ba zlatarstva, optike i časovničarstva. Izlo�ba �Snovi Hilandara� mo�e se pogledati u naredne tri sedmice, a potom se seli u Grčku, Rusiju i druge zemlje.


Porodice frilensera za sada nemaju razloga za brigu - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tPorodice frilensera za sada nemaju razloga za brigu\nPorodice frilensera za sada nemaju razloga za brigu\nNa društvenim mrežama pojavila se informacija da, na osnovu važećih zakona, svi punoletni članovi domaćinstva frilensera mogu biti odgovorni za plaćanje njegovog poreza. To je dodatno zabrinulo armiju “slobodnjaka” koji još od oktobra pokušavaju da pronađu kompromis sa državom, odnosno Poreskom upravom, nakon najave da će biti kontrolisani svi njihovi prihodi iz inostranstva u proteklih pet godina.\nIpak, kako su nam objasnili stručnjaci za ovu oblast, porodice frilensera za sada nemaju razloga za brigu, jer se u Zakonu o porezu na dohodak građana navodi da za dospele poreske obaveze svojom imovinom garantuju svi punoletni članovi domaćinstva samo ako je reč o preduzetniku.\nS obzirom na to da frilenseri svoj prihod ostvaruju kao fizička lica, na njih se ovaj član zakona ne odnosi.\n“Član 157 praktično znači da ako obveznik ne plati porez, odnosno ako dospele obaveze ne mogu da se naplate od preduzetnika, Poreska uprava pokušava da ih naplati od ostalih članova domaćinstva, jednog po jednog – supsidijarno”, objašnjava Đerđ Pap, stručnjak za poreze.\nOn kaže u razgovoru za “Blic Biznis” da je opštepoznata stvar da preduzetnik odgovara ličnom imovinom za svoj biznis, i da ova stavka nije nikakva novost.\nO predlozima frilensera razgovarati tokom naredne godine\nInače, navedeni čan 157 Zakona o porezu na dohodak građana glasi: “Za porez na prihode od samostalne delatnosti jemče supsidijarno svojom imovinom svi punoletni članovi domaćinstva obveznika koji u momentu nastanka obaveze čine domaćinstvo obveznika u smislu člana 10. ovog zakona”.\nA domaćinstvom se, po navedenom članu 10, smatra “zajednica života, privređivanja i trošenja ostvarenih prihoda”.Podsetimo, Poreska uprava je u oktobru najavila da će početi kontrolu prihoda fizičkih lica koja su u proteklih pet godina radila za poslodavce iz inostranstva, a nisu regulisala svoje obaveze po pitanju poreza i doprinosa na zarade.\nOko 100.000 frilensera u Srbiji bilo je u nedoumici šta činiti, jer ih godinama niko nije obaveštavao o dospelim obavezama, a poreska rešenja sa zateznim kamatama i obavezama za pet godina unazad sada su počela da stižu i sume nisu nimalo naivne.\nNekoliko udruženja frilensera već je pisalo ministarstvu finansija i Poreskoj upravi, sa molbom da se organizuje sastanak i dogovore moguća rešenja. Predložili su i drugačiji način obračuna poreza za njihov rad, ali i uvođenje u odgovarajući sistem ove kategorije radnika.\nDo sada je jedini odgovor stigao od ministra Siniše Malog, koji je u više navrata pozvao “sve poreske obveznike da izmire svoja dugovanja” i najavio da će se o predlozima frilensera razgovarati tokom naredne godine, kada se bude pripremao novi set Zakona o porezu na dohodak građana.\nPrema ranijim saznanjima, Poreska uprava je oko 15. oktobra, pozivajući se na član 45. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, zahtevala od banaka u Srbiji da joj do kraja oktobra dostave izveštaje o svim transakcijama na deviznim računima fizičkih lica. U međuvremenu je započela i sa njihovom analizom.


55 kovid pacijenata hospitalizovano u Brezoviku – Mladi Nikšića\n55 kovid pacijenata hospitalizovano u Brezoviku\nDirektor specijalne bolnice u Brezoviku Predrag Pejović, kazao je da je u toj ustanovi hospitalizovano 55 kovid pacijenata sa teškom i srednje teškom kliničkom slikom.\nOn je rekao da su svi kovid pacijenti sa obostranom pneumonijom i da je od ukupnog broja hospitalizovanih 41 na kiseoniku.\n„U postkovid zoni imamo nekoliko pacijenata i zahtjevni su jer njihova hospitalizacija traje i do mjesec“, kazao je Pejović Danu.\nZa razliku od prethodne sedmice, kako je ocijenio, broj kovid pacijenata u Brezoviku je u blagom padu, kao i hospitalizovanih u takozvanom čistom dijelu bolnice.\n„Na početku epidemije ovdje je za kovid pacijente bilo opredijeljeno 40 kreveta, ali smo morali da povećavamo taj broj. U jednom trenutku tokom februara baš nam je bilo teško, jer smo imali i do 80 hospitalizovanih kovid pacijenata, što nam se od početka epidemije nije dešavalo“, naveo je Pejović.\nOn je pojasnio da je bolnica u Brezoviku od početka pandemije bila opredijeljena za kovid pacijente sa lakšom kliničkom slikom.\nKako je kazao Pejović, od septembra su počeli prijemi pacijenata sa težom kliničkom slikom, a ukoliko im se stanje pogorša premještali bi ih u Opštu bolnicu Nikšić sa kojom imaju odličnu saradnju.\nNavodi se da Specijalna bolnica za plućne bolesti „Dr Jovan Bulajić” posljednjih godina ima problema sa nedostatkom ljekarskog kadra, što je u periodu epidemije za tu ustanovu bila posebno otežavajuća okolnost.\nIpak, kako je kazao Pejović, uspijevaju da odgovore izazovima koje im je nametnula pandemija.\nU bolnici, koja ima četiri paviljona za hospitalizaciju i jednu polikliniku, ukupno su zaposlena 134 radnika od čega je samo 19 ljekara.\n„Bilo je zaista teško, posebno u februaru i martu kada se epidemija na području nikšićke opštine razbuktala, a onda je bilo i nas inficiranih, odnosno od 19 ljekara samo jedan nije preležao koronu“, rekao je Pejović.\nKako je naveo, dobrom organizacijom uspjeli su da prevaziđu te teške trenutke i funkcionišu u skladu sa prilikama.\n„Snalazimo se tako što postojeće osoblje radi više nego što bi inače“, rekao je Pejović.\nU bolnici rade uglavnom pneumoftiziolozi i pneumolozi, a Pejović ističe da je nepovoljna njihova starosna struktura.\n„Dosta ih je pred penzijom, pa bi bilo neophodno da se raspišu nove specijalizacije. U ovom trenutku, ali i za buduće, to bi za našu ustanovu bilo dobro“, kazao je Pejović.\nUsljed štrajka pozlilo jednom od nikšićkih vatrogasaca\nKonkurs za novinarsku priču o najboljoj praksi u oblasti zelene ekonomije


koronavirus Archives - RTV Glas Drine\nU FBiH propale 324.433 vakcine protiv koronavirusa\nNA - 19.03.2022 0\nNa području Federacije BiH propale su 324.433 vakcine protiv virusa korona jer im je istekao rok trajanja, podaci su Federalnog zavoda za javno zdravstvo.\nNjemačka planira da ukine sva ograničenja\nNjemačka planira da 20. marta proslavi "Dan slobode", kada bi trebalo da "padnu" sve epidemiološke mjere, tvrdi Bild.\nNA - 12.02.2022 0\nDirektor WHO: Evropa će konačno odahnuti, jedinstvena šansa\nNA - 03.02.2022 0\nDirektor Svjetske zdravstvene organizacije za Evropu Hans Kluge izjavio je danas da kontinent trenutno najvjerovatnije ulazi u završnicu pandemije i da će kriva smrtnih slučajeva od Covida početi da stagnira.\nNA - 27.01.2022 0\nIstraživanje naučnika: Potrebno je tri dana da se pojave simptomi zaraze omikron sojem\nTrenutna epidemiološka situacija u Sapni ozbiljna sa tendencijom pogoršanja (AUDIO)\nHigjensko-epidemiološka situacija na području općine Sapna trenutno je nepovoljna.\nNove mjere u Njemačkoj od 28. decembra: Okupljanja za deset vakcinisanih osoba\nNA - 21.12.2021 0\nNjemačka planira uvesti nove mjere protiv koronavirusa od 28. decembra, a novina je ta što će se ograničiti privatna okupljanja na najviše 10 osoba koje su vakcinisane ili oporavljene od korone.\nU BiH propalo 700.000 vakcina\nDa u BiH masovno propadaju vakcine protiv koronavirusa, potvrđuju i posljednji podaci iz entitetskih ustanova, Federalnog zavoda za javno zdravstvo i Instituta za javno zdravstvo RS, gdje je u odnosu na mjesec ranije, zbog isteka roka, bačeno još skoro 150.000 doza vakcina.\nAustrija:Bez karantina moguć ulazak samo uz tri primljene doze\nNA - 20.12.2021 0\nOd danas će u Austriju bez karantina moći ući samo oni koji su vakcinisani protiv COVID-19 ili oni koji su preboljeli koronavirus.\nU TK prvom dozom vakcinisano 33,60 % stanovništva\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo TK do 12.decembra na području kantona prvom dozom vakcine protiv korona virusa, vakcinisano je 33,60 % stanovništva. Drugom dozom 30,43 % i trećom tzv.booster dozom, vakcinisano je tek 1,38 % stanovništva.\nWHO: Treća doza vakcine pomaže u suzbijanju širenja koronavirusa\nTreća doza vakcine protiv koronavirusa može igrati važnu ulogu u suzbijanju širenja koronavirusa sve dok ljudi kojima je najpotrebnija zaštita također imaju pristup vakcinama – rekao je čelnik Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).\nIzmijenjene Naredbe Kriznog štaba TK: Ugostitelji mogu raditi do 23 sata


Danas je zvanično početak kraja EU - Dosta je bilo\nEU je projekat bankarskog globalizma. Evropi je potreban drugačiji projekat, projekat saradnje suverenih država.\nEU se pretvorio u grobnicu „evropskih vrednosti“ i poligon za dominaciju Nemačke. Pod plaštom EU, Nemačka politika je uspešno uspela da porobi sve zemlje Balkana i pretvori ih u izvor jeftine radne snage za svoju industriju.\nPolitičke elite, i vlast i opozicija, neki svesno, neki nesvesno, već gotovo 20 godina sprovode nemačku politiku i štite njihove interese. Kao sa Grujevskim i Zajevom, opozicija se nada da će Berlin pustiti Vučića niz vodu i odabrati njih da nastave da sprovode istu politiku.\nUnutar EU, jedina sila koja se bavi Balkanom je Nemačka. Nemačka imperijalna politika na Balkanu je sakrivena iza parole „EU nema alternativu“. Pod tom parolom je uništena Srbija i ceo Balkan i pretvoreni u koloniju jeftine radne snage.\nKada nestane EU, na njenim ruševinama ostaće samo ogoljena Nemačka politika. Možda će tada građanistima u Srbiji postati jasno da su verujući u NVO koje finansira Nemačka, u stvari promovisali propast i porobljavanje sopstvene zemlje.\nA možda ni tada. Možda će, kao i sa komunizmom, pričati kako je ideja bila odlična, ali je realizacija bila loša.\nU svakom slučaju, Bregzit, rast suverenizma u Evropi i pad EU je u najdubljem interesu Srbije i njenih građana. Italija je sledeća.\nOznakeBregzit Evropska unija EU Naslovna-traka Naslovna-centar Nemačka Saša Radulović


Stanković: Refundirati roditeljima novac za kupovinu knjiga, Divljanu vratiti deci! - JuGmedia\nOdbornik Miodrag Stanković u Skupštini grada Niša podneo je odborničku inicijativu kojom traži besplatne udžbenike za sve učenike osnovnih i srednjih škola, kao i da se u Odmaralištu Divljana održava rekreativna nastava.\nOn je objasnio da su roditelji i ove školske godine morali da izdvoje od 10.000 do 20.000 dinara samo za komplet knjiga, a da na te iznose treba dodati i troškove za odeću, obuću, ranac i druge.\n„Zbog visoke cene udžbenika, za opremanje dva školarca potrebna je minimum jedna prosečna plata. Činjenica je da je većina građana Niša u nezavidnoj materijalnoj situaciji i da su veliki troškovi školovanja dece. Roditeljima bi svakako mnogo značilo da deca udžbenike koriste besplatno ili ako se opredele da ih štampaju taj trošak bude znatno manji od klasičnih štampanih udžbenika“, objasnio je i podsetio da je tu incijativu ranije podnosio ali d aona nije prihvaćena.\n„Sa početkom školske godine nameće se pitanje gde će deca pohađati rekreativnu nastavu. Odmaralište Divljana bilo je i više nego pristupačno za đake osnovnih škola. Roditeljima je daleko povoljnije da daju 8.000 dinara za rekreativnu nastavu u Divljani, nego 20.000 i više na Кopaoniku ili negde drugde“, rekao je.\nOcenio je da je problem odmarališta Divljana prividno rešen, ali ne u potpunosti kako bi deca mogla da borave tamo.\n„Smatram da je potrebno da se objekat što pre osposobi i vrati pravoj nameni, kako bi roditelji imali manji trošak kada je u pitanju rekreativna nastava“, zaključio je Stanković.


Sportske.net - Kad Zvezda doda gas...\nUz sjajnu podršku navijača u 'Pioniru', košarkaši Crvene zvezde deklasirali su atinski Panionios u meču trećeg kola Grupe L Evrokupa.\nEkipa Dejana Radonjića, koji je pre meča dočekan ovacijama sa tribina, slavila je rezultatom 84:64 i tako se na najbolji način iskupila za poraz u prošlom kolu protiv Nižnjeg Novgoroda.\nCrveno-beli su relativno loše ušli u meč, nisu uspevali da steknu rezultatsku prednost, što su gosti koristili, imali i vođstvo tokom prve četvrtine (maksimalno 15:9), a zatim i dugo održavali rezultatski priključak.\nNa poluvreme je Zvezda otišla sa četiri poena viška (39-35), ali je drugih dvadeset minuta bilo furiozno od strane domaćeg tima.\nTreća četvrtina je bila ključna da se rezultat konačno prelomi u korist Zvezde, crveno-beli su tada stekli dvocifrenu prednost, pa je poslednja četvrtina poslužila i za potpuni užitak navijača, koji su imali priliku da vide nekoliko zaista atraktivnih poteza njihovih ljubimaca.\nKapiten Marko Simonović bio je najefikasniji sa 18 poena, Dženkins ga je pratio sa 16, Jaka Blažič je upisao 11, a Boban Markanović 10, uz 11 skokova.\nU poraženoj ekipi Mekolum se istakao sa 11 poena, a srpski internacionalac Uroš Duvnjak je meč završio sa sedam postignutih poena.\nVečeras se u ovoj grupi igra i meč između Bilbaa i Nižnjeg Novgoroda, a Zvezdi bi pobeda Baskijaca značila kako bi u potpunosti anulirali poraz od ruskog predstavnika.


Dr Ostojić iz "Mišovića": Sada se i kod dece javlja upala pluća, nikako ih ne lečite na svoju ruku - alo.rs\nDr Ostojić iz "Mišovića": Sada se i kod dece javlja upala pluća, nikako ih ne lečite na svoju ruku\nAUTOR: Prva/D.S. DATUM I VREME: 11.07.2020. 13:56\nOlivera Ostojić, Foto: Printscreen\n- U prvom talasu imali smo između 130 i 150 obolele dece. Sada se i kod dece javlja upala pluća. U letnje vreme vladaju i rotavorusi koji napadaju digestivni trakt, tako da imamo kovid pozitivnu decu sa tim simptomima - otkriva za "150 minuta" rukovidilac te klinike Olivera Ostojić.\nKada voditi decu kod lekara\n- Naši pacijenti po protokolima i uputstvima prvo idu u dom zdravlja da im obave osnovne laboratorijske i rentgentske analize i ako je prisutna dugotrajnija temperatura ili upala pluća, upućuju decu kod nas na bolničko lečenje gde mi dodatno trijažiramo da li je dete zaista za bolnicu ili može da ide sa terapijom u kućnu izolaciju - dodaje dr Ostojić.\n"Da imam malo dete, ne bih ga sada vodila u vrtić"\nNajmlađi uzrast - bebe imaju diskretne simptome ako ih uopšte imaju. Međutim starija deca su najbrojniji pacijenti.\n- Ja da imam dete predškoslkog uzrasta, sigurno ga u ovoj situaciji ne bih vodila u vrtić, ali sad je to nemoguće dati kao savet jer je nekome neophodno - zaključuje doktorka.\nZA SEBE GOVORIO DA JE SRBIN Na današnji dan umro je veliki pisac Meša Selimović\nVELIKO ZLO SE SRUČILO NA INDIJU Ima mrtvih, samo im je još to trebalo pored korone!\nPREMIJERKA IZNENADILA GLEDAOCE U JUTARNJEM Ove srpske političare ne želi da vidi u Vladi\nKija potpuno opuštena na plaži: Prvo je pokazala bujno poprsje, a onda i ovo (FOTO)


Home / Ekologija / Danas je Dan planete Zemlje\nDan planete Zemlje obeležava se 22. aprila s ciljem da se ojača svest i poštovanje ljudi prema životnoj sredini i prirodi.\nOvaj međunarodni datum službeno se obeležava od 1992. godine, kada je tokom Konferencije UN o životnoj sredini i razvoju u Rio de Žaneiru, usklađen dalekosežni program za promovisanje održivog razvoja. Na predlog bolivijske vlade 2009. godine skupština UN je 22. april proglasila Međunarodnim danom planete Zemlje i on je uvršten u ekološke kalendare.\nNa konferenciji UNESCO-a 1969. godine Džon Mekonel prvi put je predstavio ideju obeležavanja Dana Zemlje i iste je godine dizajnirana Zastava Zemlje. Naziv „Earth day” prvi put upotrebio je 21. ožujka gradonačelnik San Franciska Džozef Alioto 1969. godine, u proglasu kojim je odlučeno da se u gradu i na područja San Francisca proslavi kao Dan planeta Zemlje. Počeci organizovanog obeležavanja toga dana vezuju se za 1970. godinu, kada su pod vođstvom američkog senatora Gejlorda Nelsona u SAD održane prve masovne demonstracije za zaštitu životne sredine na kojima je učestvovalo više od 20 miliona ljudi.


Kina za sledeću nedelju sprema pomorski spektakl - Sputnjik Srbija\nKina za sledeću nedelju sprema pomorski spektakl\n08:26 20.04.2019 (osveženo 09:39 20.04.2019) Preuzmite kraći link\nKina će iduće nedelje, na obeležavanju 70. godišnjice osnivanja Mornarice, prikazati nove razarače i nuklearne podmornice, saopštio je zamenik komandira Mornarice Čiju Janpeng.\nNa paradi će, prema njegovim rečima, biti pokazana 32 ratna broda i 39 aviona, prenosi Tanjug.\n„Među brodovima Narodno-oslobodilačke vojske koji će učestvovati na paradi nalaze se nosač aviona ’Ljaoning‘, nove nuklearne podmornice i razarači, kao i borbeni avioni. Pojedini brodovi biće prikazani javnosti prvi put“, rekao je Čiju.\nNa paradi će učestvovati i brodovi desetak stranih mornarica, među kojima i one iz Rusije, Singapura, Indije, Tajlanda i Vijetnama.\nvojni brod, brod, Kina


Nacionalna služba za zapošljavanje - Događaji - Na Savskom vencu održana obuka za započinjanje privatnog biznisa \nNa Savskom vencu održana obuka za započinjanje privatnog biznisa\nBeograd | Događaj, 14. фебруар 2020.\nObuka „Put do uspešnog preduzetnika“, kojoj su prisustvovala 34 nezaposlena sugrađanina, održana je 13. i 14. februara u prostorijama GO Savski venac.\nDanas su polaznicima uručena uverenja o uspešno završenoj obuci, što je jedan od preduslova za konkurisanje radi dobijanja sredstava za samozapošljavanje.\nČlan Gradskog veća opštine Savski venac Miloš Vidović pozdravio je sve prisutne i istakao da će opština i ubuduće građanima izlaziti u susret i pružati mogućnosti za sticanje dodatnih veština, kako bi bili konkurentniji na tržištu rada i lakše pronašli posao.\nU ime beogradske filijale NSZ prisutnima se obratila Vesna Živković Kostić, načelnica Odeljenja za programe zapošljavanja i preduzetništvo, istakavši da će NSZ nastaviti uspešnu saradnju sa GO Savski venac, kao i sa ostalim lokalnim samoupravama na području grada.\n„I pored toga što je ove godine stopa nezaposlenosti u Beogradu na istorijskom minimumu“, istakla je Živković Kostić, „NSZ će i ove godine opredeliti značajna sredstva za subvencije za samozapošljavanje za nezaposlena lica, kao i subvencije za poslodavce koji žele da otvore nova radna mesta i zaposle lica sa evidencije. Nacionalnim akcionim planom zapošljavanja za 2020. godinu predviđeni su veći iznosi sredstava za samozapošljavanje - 270.000 dinara za nezaposlene osobe sa invaliditetom, odnosno 250.000 dinara za ostala nezaposlena lica“.\nŠto se statističkih podataka tiče, broj registrovanih nezaposlenih lica na teritoriji GO Savski venac na kraju januara ove godine iznosio je 1.361 (od čega 60% žena), što predstavlja učešće od 2,02% u ukupnoj nezaposlenosti na teritoriji Beograda. U odnosu na isti mesec prošle godine, broj nezaposlenih na ovoj opštini je smanjen za 13,3%.\nU januaru ove godine, kod poslodavaca na Savskom vencu zaposlilo se 1.260 lica. U odnosu na isti mesec prošle godine, broj lica zaposlenih sa evidencije povećan je za 126,6%.


Pravilnik o solidarnoj pomoći u Ministarstvu unutrašnjih poslova | Pravilnici - Nezavisni sindikat policije\nPravilnik je objavljen u „Službenom glasniku RS“, br. 105/2016 od 26.12.2016. godine, a stupio je na snagu 3.1.2017.\nSolidarna pomoć se dodeljuje do iznosa raspoloživih sredstava, a u skladu sa sredstvima opredeljenim finansijskim planom za tekuću godinu.\nSredstva za dodelu solidarne pomoći planiraju se godišnje, na bazi utrošenih sredstava u prethodnoj godini.\nPravo na solidarnu pomoć ostvaruje se u skladu sa odredbama člana 176. Zakona o policiji, a na osnovu zahteva koji se podnosi u roku od tri meseca od dana nastupanja Zakonom predviđenog slučaja.\nZahtev za ostvarivanje prava na solidarnu pomoć mora da sadrži opredeljen novčani iznos solidarne pomoći i urednu dokumentaciju kojom se dokazuje opravdanost zahteva.\nSolidarna pomoć u toku godine, u slučajevima predviđenim Zakonom o policiji, zaposlenom se može dodeliti najviše do visine tri prosečne plate bez poreza i doprinosa, po zaposlenom u Republici Srbiji, prema poslednjem objavljenom podatku organa nadležnog za poslove statistike, a u skladu sa raspoloživim sredstvima.\nVisina solidarne pomoći, određuje se u skladu sa težinom i dužinom trajanja bolesti, potrebnim ortopedskim pomagalima i aparatima za rehabilitaciju, dužinom trajanja zdravstvene rehabilitacije, utvrđenim stepenom invalidnosti, potrebnim lekovima i dr.\nPravo na solidarnu pomoć ostvaruje se na osnovu pisanog zahteva zaposlenog, odnosno roditelja ili staratelja maloletnog deteta, organizacionoj jedinici nadležnoj za ljudske resurse Ministarstva.\nPodneti zahtev treba da sadrži i pismeni pristanak podnosioca zahteva, odnosno lica na koje se zahtev odnosi, za obradu podataka, shodno Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti.\nU slučaju lečenja duže ili teže bolesti zaposlenog ili člana njegove uže porodice, zaposlenom se može dodeliti solidarna pomoć za lečenje u zdravstvenim ustanovama koje se finansiraju iz sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja, pod uslovom da se nastali troškovi ne mogu refundirati na teret sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\nUz zahtev zaposleni dostavlja sledeću dokumentaciju:\n1) odgovarajuća medicinska dokumentacija izdata od strane referentne zdravstvene ustanove, odnosno lekarske komisije ili od izabranog lekara i lekara odgovarajuće specijalnosti, koja ne može biti starija od 12 meseci;\n2) potvrda da se nastali troškovi ne mogu refundirati na teret sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\nSolidarna pomoć se može dodeliti i za lečenje u drugim zdravstvenim ustanovama, ukoliko se uz zahtev priloži odgovarajuća medicinska dokumentacija referentne zdravstvene ustanove, kojom se potvrđuje da se lečenje ili intervencija ne mogu obaviti u zdravstvenim ustanovama koje se finansiraju iz sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja.\nPod dužom ili težom bolesti, smatraju se kancerogena oboljenja, teški oblici kardiovaskularnih i drugih oboljenja koja zahtevaju hirurške zahvate, transplantaciju organa i tkiva, neurološka oboljenja, oboljenja koja ostavljaju trajne posledice i invaliditet, odnosno one bolesti koje su kao takve predviđene u listi teških i trajnih bolesti, nadležne zdravstvene ustanove u kojoj se lice na koje se zahtev odnosi leči.\nPravo na solidarnu pomoć za nabavku ortopedskih pomagala, aparata za rehabilitaciju i nabavke lekova, ima zaposleni ili članovi njegove uže porodice, ukoliko se pomagala, aparati ili lekovi ne obezbeđuju na teret Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\n1) odgovarajuća medicinska dokumentacija izdata od strane referentne zdravstvene ustanove, odnosno lekarske komisije ili od izabranog lekara i lekara odgovarajuće specijalnosti, kojom se dokazuje da je njihovo korišćenje neophodno u postupku lečenja, odnosno održavanja telesnih sposobnosti u skladu sa propisima koji regulišu oblast ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu, a koja ne može biti starija od 12 meseci;\n2) odgovarajuća medicinska dokumentacija kojom se dokazuje da je njihovo korišćenje neophodno u postupku lečenja, a radi poboljšanja ili vraćanja izgubljene funkcije tela nastale kao posledica akutne bolesti ili povrede, pogoršanja hronične bolesti, medicinske intervencije, kongenitalne anomalije ili razvojnog poremećaja, a prema priloženoj odgovarajućoj medicinskoj dokumentaciji, koja ne može biti starija od 12 meseci;\n3) original računa, odnosno predračun (uz obavezu naknadnog dostavljanja računa);\n4) potvrda da se pomagala, aparati ili lekovi ne obezbeđuju na teret Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\nU slučajevima iz stava 1. ovog člana, može se dodeliti solidarna pomoć najviše do iznosa koji je određen u članu 4. ovog pravilnika.\nZaposleni ima pravo na solidarnu pomoć za hitnu nabavku, lekova koji se obezbeđuju na teret Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\n1) odgovarajuća medicinska dokumentacija izdata od strane referentne zdravstvene ustanove, odnosno lekarske komisije ili od izabranog lekara i lekara odgovarajuće specijalnosti;\n2) original računa odnosno predračun (uz obavezu naknadnog dostavljanja računa);\n3) potvrda da se lekovi obezbeđuju na teret Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje i da će sredstva za nabavku lekova biti refundirana od strane Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje;\n4) izjava zaposlenog da će po dobijanju sredstava od Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, sredstva uplatiti na račun Ministarstva, u roku od pet dana.\nU slučajevima iz stava 1. ovog člana, može se dodeliti solidarna pomoć, najviše do iznosa koji je određen u članu 4. ovog pravilnika.\nU slučaju smrti zaposlenog, maloletnoj deci, priznaće se pravo na solidarnu pomoć, po podnetom zahtevu roditelja ili staratelja, a na osnovu podataka koji opravdavaju osnovanost zahteva, koje je Ministarstvo u obavezi da pribavi po službenoj dužnosti elektronskim putem od organa koji vodi službenu evidenciju o činjenicama koje su neophodne za odlučivanje.\nMaloletnoj deci priznaje se pravo na solidarnu pomoć, najviše do iznosa utvrđenog u članu 4. ovog pravilnika.\nPomoć se isplaćuje licu zaduženom za staranje nad maloletnom decom zaposlenog, kod koga je nastupila smrt.\nSolidarna pomoć se po svim osnovima utvrđenim Zakonom o policiji, može dodeliti više puta u toku iste kalendarske godine, ali ukupno u maksimalnom iznosu do najvišeg iznosa utvrđenog članom 4. ovog pravilnika.\nOrganizaciona jedinica nadležna za ljudske resurse Ministarstva, vodi evidenciju o podnetim zahtevima i donetim odlukama.\nZaposleni pravo na solidarnu pomoć može ostvariti samo do visine stvarnih troškova, a najviše do iznosa utvrđenog u članu 4. ovog pravilnika.\nStvarnim troškovima smatraju se troškovi za nabavku lekova, ortopedskih i aparata za rehabilitaciju, troškovi lečenja prilikom upućivanja u ustanove specijalizovane za rehabilitaciju, a koji se ne mogu obezbediti obaveznim zdravstvenim osiguranjem preko Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, a predloženi su od strane referentne zdravstvene ustanove tercijernog nivoa kao jedini vid lečenja.\nNavedeni stvarni troškovi zavisno od vrste usluge koja se zahteva dokazuju se računom, predračunom ili profakturom.\nU slučaju da je zaposleni ostvario naknadu po istom zahtevu od strane drugog davaoca, odnosno u skladu sa drugim propisima iz oblasti obaveznog socijalnog osiguranja, pripada mu pravo samo na razliku u visini ostvarene naknade i stvarnih troškova, odnosno do iznosa utvrđenog u članu 4. ovog pravilnika.\nOrganizaciona jedinica nadležna za poslove finansija Ministarstva, ima obavezu kvartalnog izveštavanja o realizovanim zahtevima za dodelu solidarne pomoći, organizacionoj jedinici nadležnoj za ljudske resurse Ministarstva.\nSvi zahtevi za dodelu solidarne pomoći razmatraju se prema redosledu podnošenja.\nOvaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije „.\nU Beogradu, 15. decembra 2016. godine


13 Oktobra, 2016 Moj USK\nPozivamo sve studente, profesore, članove akademske zajednice, medije te građane grada Bihaća na mirno okupljanje i protestnu šetnju u spomen na tragično preminule studentice Univerziteta u Sarajevu, Editu Malkoč i Selmu Agić.\nU duhu ove strašne tragedije, koja je pogodila sve građane BiH, ali posebno studentsku populaciju iz koje su nam dolazile Edita i Selma, Unija studenata Univerziteta u Bihaću će sutra (četvrtak) sa početkom u 10:30 h prigodnim „bacanjem“ 21 bijele ruže sa Gradskog mosta na simboličan način obilježiti ovu strašnu tragediju.\nTakođer, kao grupacija koja se prije svega zalaže za prava, interese i zaštitu studentske populacije, nastojimo graditi zdrave vrijednosti u našem društvu, te ćemo kratkom protestnom šetnjom i porukama skrenuti pažnju na objesnu vožnju i objesne vozače koji kontinuirano i bezobrazno krše mnoge zakonske i moralne propise. Na takav način želimo alrmirati policiju, tužilaštvo i sve odgovorne čimbenike na ovaj gorući problem, te poslati jasnu poruku našim kolegama studentima, ali i široj društvenoj zajednici: „BRZINA UBIJA!!!“.\nU narednom periodu u saradnji sa MUP-om USK-a, Unija studenata Univerziteta u Bihaću će nizom edukativnih radionica i predavanja nastojati dati svoj doprinos u razvoju svijesti kod populacije mlađih vozača kako bi smo preventivno djelovali na moguće ponavljanje nemilih scena sa sarajevskih ulica. Tim povodom, još jednom Vas pozivamo da svojim prisustvom odate počast ubijenim djevojkama, te zajedno sa nama iz Bihaća u ostatak BiH pošaljete jasnu poruku: „BRZINA UBIJA!!!“\nSefić danas pred istražnim sudijom: Izručenje za dva ili 40 dana


Za francuskog istoričara, izbori u Nikšiću predstavljaju nastavak borbe očuvanja srpskog identiteta\nVelika pobeda prosrpskih stranaka na lokalnim izborima u Nikšiću. Rodni grad Mila Đukanovića će voditi srpske stranke svrstane u dve koalicije. O ishodu ovih izbora i šta oni znače za budućnost Crne Gore i srpskog naroda u njoj, razgovarali smo sa francuskim istoričarem i stručnjakom za geopolitiku Alexis Troude-om.\nGospodine Troude kako ocenjujete rezultate izbora u Nikšiću?\n-Lokalni izbori u gradu Nikšiću u Crnoj Gori pokazuju nekoliko važnih događaja. U rodnom gradu onoga koji dominira crnogorskom političkom scenom od devedesetih, sadašnjeg predsednika Mila Đukanovića, veoma je zanimljivo videti njegovu stranku DPS kao buduću opoziciju na opštinskom nivou ovoj autoritarnoj moći. Nakon masovnih litija prošle godine i pobede na parlamentarnim izborima prosrpske opozicije, osećamo da crnogorski građani žele alternativu i na nacionalnom i na lokalnom nivou.\nDrugo, koalicija koja je sada na čelu opštine sa dve različite liste („Za budućnost Crne Gore“ koju vodi Zdravko Krivokapić i „Mir za našu zemlju“ koju vodi Momo Koprivica); pokazuju da su se Crnogorci odlučili za koaliciju i politiku kompromisa. Ovo je novo u Crnoj Gori kojom više od 30 godina vlada DPS (Demokratska partija socijalista), ali što je može približiti zapadnim demokratijama.\nKonačno, mislim da će ovi dobri rezultati za stranku na listi „Za budućnost Crne Gore“, Demokratski front (DF), koja je već ključna stranka na vlasti u centralnoj vladi, olakšati napredak. političke i ekonomske reforme potrebne u Crnoj Gori.\nTagovi: Alexis Troude - crna gora - intervju - Nikšić - Srbi


Banja Luka Live: Pravne mjere sprečavanja i borbe protiv nasilja nad ženama – Sarajevski Otvoreni Centar\nSprečavanje nasilja nad ženama u našoj državi, na direktan ili indirektan način, regulisano je brojnim pravnim aktima, kako državnim, tako i međunarodnim. Tako Ustav Bosne i Hercegovine, kao najviši pravni akt naše države, garantuje da će Bosna i Hecegovina osigurati najviši nivo osnovnih ljudskih prava, kao i zabranu diskriminacije. Zakon o zaštiti od nasilja u porodici Federacije Bosne i Hercegovine predviđa zbrinjavanje žrtve nasilja u porodici u sigurnu kuću/sklonište.\nSigurna kuća predstavlja posebnu mjeru podrške kojom se obezbjeđuje siguran smještaj i pomoć žrtvama nasilja u porodici, koju može realizovati pravno lice. Ali, ovo zbrinjavanje je moguće samo uz pristanak žrtve i moguće je na najduže šest mjeseci, što se može produžiti uz pisanu saglasnost nadležnog organa starateljstva. Ovaj zakon ima i odredbu o osnivanju i finansiranju sigurnih kuća. U tom članu se navodi da sigurnu kuću može osnovati pravno ili fizičko lice u skladu sa zakonom, te da kriterije i standarde za osnivanje, rad i finansiranje sigurnih kuća propisuje federalni ministar rada i socijalne politike. Sredstva za finansiranje privremenog zbrinjavanja žrtve nasilja u sigurnoj kući, drugoj odgovarajućoj instituciji ili kod druge porodice, osiguravaju se u skladu sa propisima Federacije Bosne i Hercegovine i kantona u postocima od:\n(Maida Zagorac, Sarajevski otvoreni centar)


Borell: Postignut je napredak u izgradnji demokratske BiH, ali još nije kraj puta - Kameleon M&M\nBorell: Postignut je napredak u izgradnji demokratske BiH, ali još nije kraj puta\nVisoki predstavnik Evropske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell uoči posjete BiH objavio je kolumnu pod naslovom “Od Daytona ka Briselu: Zajednički rad na stabilnoj i demokratskoj Bosni i Hercegovini”.\nKolumnu prenosimo u cijelosti.\nPrije 25 godina Dejtonskim mirovnim sporazumom okončan je najkrvaviji rat u Evropi nakon Drugog svjetskog rata. Razorni sukob koji je doveo do genocida, više od 100.000 stradalih i preko milion izbjeglica. Sjećanja na ovaj rat u samom srcu našeg kontinenta, trajno će ostati s nama.\nIstorija Bosne i Hercegovine je evropska, a budućnost zemlje i cijelog Zapadnog Balkana je u Evropskoj uniji. Dvadeset i peta godišnjica Dejtonskog mirovnog sporazuma važan je trenutak koji bi trebao potaknuti političko rukovodstvo i domaće institucije na tranziciju od struktura koje su okončale sukob ka principima koji ubrzavaju napredak svih građana. Drugim riječima, na tranziciju od Daytona ka Briselu.\nProšlost ne možemo promijeniti, ali možemo oblikovati budućnost – zajedno. Evropske integracije jedini su i najvažniji cilj – sa oko 80 posto podrške građana BiH – oko kojeg su saglasne političke stranke u BiH i šira javnost. Radi nedostatka jasne pozitivne vizije za budućnost, godinama mladi, od kojih neki nisu bili ni rođeni kada je potpisan Dejtonski mirovni sporazum, napuštaju Bosnu i Hercegovinu kako bi drugdje pronašli svoje bolje sutra. Proces evropskih integracija i prateće reforme možda neće uvjeriti sve da ostanu u zemlji, ali će sigurno pomoći u trajnom učvršćivanju mira i prosperiteta.\nSa svojom kulturnom, etničkom i vjerskom raznolikošću, Bosna i Hercegovina je tradicionalno “ujedinjena u različitostima”, jednako kao i Evropska unija. Rat je brutalno narušio tu različitost, ali je nije uništio – Bosna i Hercegovina ostaje kulturološki bogata i raznolika evropska zemlja.\nVisoki predstavnik EU Josep Borrell poslao ohrabrujuću poruku za BiH


Baka u posjeti Marku i Mariji\nponedeljak, 06 jun 2011 10:58\tZoran Šukić\nPrije par dana porodicu Okuka iz Predolja, mališane Marka i Mariju, čiji su roditelji nastradali u nezgodi prošle godine, posjetila baba Slavica Glavaš rod.Đurić. Baka Slavica i pored puno svojih unučića, puno obaveza našla je vremena i iz daleke Švajcarske se zaputila da obidje i ovo dvoje unuka.\nponedeljak, 06 jun 2011 10:31\tZoran Šukić\nDrugarsko veče je proteklo u veseloj atmosferi , a slavlju osnovaca su prisustvovali i prosvjetni radnici ..Ova generacija se ubraja među uspješnije generacije ove škole: Đak generacije je Baćević Stevan.\nnedelja, 05 jun 2011 20:17\tZoran Šukić\nDefile maturanta Srednje škole " Svetozar Ćorović" Ljubinje, područno odjeljenje Berkovići.\nŠtampani mrak u Berkovićima\nsreda, 01 jun 2011 07:59\tZoran Šukić\nŽivimo u vremenu kada nas sa svih strana zatrpavaju pričama o različitim ljudskim pravima, nama poznatim i nepoznatim potrebnim, nepotrebnim ,pravima koja se često kose sa hrišćanskim moralom i tradicijom.\nNo dali je baš tako:pravo čovjeka da bude blagovremeno i tačno informisan je mukotrpno i stečeno pravo u zapadnoevropskoj tradiciji.U ljudskoj prirodi je da se stečeno čuva bez obzira na različite načine ugrožavanja stečenog.\nPredstava za kraj godine\nsreda, 01 jun 2011 07:52\tZoran Šukić\nJavna ustanova za predškolsko vaspitanje i obrazovanje Dječiji vrtić „ Sveta novomučenica Milica-dete“ u Berkovićima povodom završetka programa Implementacija programa za polazak u školu koji finansira Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske organizovalo je predstavu za djecu i roditelje.\nStudija o uticaju na životnu sredinu projekta male hidolelektane „Do“\nOve nedelje 17297\nOvog mjeseca 250868


Početna/Despotovac/Održana deseta sednica Skupštine Opštine Despotovac\nMarina Veličković 21/12/2021\tDespotovac, Lokalna samouprava, Saopštenja, Sve vesti, Vesti Коментари су искључени на Održana deseta sednica Skupštine Opštine Despotovac 820 Pregledi\nDana 20.12.2021.godine održana je deseta sednica Skupštine Opštine Despotovac, sa početkom u 11 časova u svečanoj sali Narodne biblioteke “Resavska škola” u Despotovcu. Sednicom je predsedavao doktor Zlatko Marjanović.\nPored odbornika, sednici Skupštine prisustvovao je i predsednik Opštine Despotovac – Nikola Nikolić, zamenik predsednika opštine – Nenad Jovanović, kao i direktori i predstavnici Javnih preduzeća čiji je osnivač Opština Despotovac.\nPredsednik Skupštine Opštine Despotovac – doktor Zlatko Marjanović, utvrdio je da je prisutno 30 odbornika, te da Skupština Opštine može punovažno raditi i odlučivati, nakon čega je predložio dopunu dnevnog reda.\nNije bilo primedbi na Zapisnik sa prethodne sednice, te je on jednoglasno usvojen, kao što je usvojena i dopuna dnevnog reda, kao i dnevni red u celosti.\nDnevni red sa dopunom i izvestiocima:\nDoktor Miroslav Pavković podneo je ostavku na funkciju odbornika pre nego što je Skupština počela sa radom, kao i odbornica Marija Radosavljević posle druge tačke dnevnog reda.\nNa mesto odbornika koji su na prošloj sednici podneli ostavku, došli su Saša Vučković, ispred izborne liste Aleksandar Vučić – za našu decu i Goran Marković, ispred liste Mladi Despotovac – za o(p)stanak mladih u opštini.\nU okviru prve tačke dnevnog reda novim odbornicima je potvrđen mandat i obavljeno je polaganje zakletve.\nLokalna samouprava je i ove godine, iz svog budzeta opredelila 12 miliona dinara za Projekat zdravstvene zaštite, u oviru kojeg se angažuje više izvršilaca svih struka u Domu zdravlja Despotovac.\nDirektori su sve prisutne izvestili o stanjima u svojim preduzećima, o aktivnostima koje su sprovedene u 2021.godini, kao i o planovima za 2022.godinu.\nDirektor JP “STAN” KP je za sledeću godinu najavio kompletnu rekonstrukciju vodovodnog sistema u dužini od 23 kilometara, obećao je i odmah posle Nove godine sastanak sa menadžmentom JP PEU “Resavica” kako bi se rešili što pre probleme koji u Resavici postoje.\nDirektorka JP “Resavska pećina” Ana Nešić-Bogdanović podnela je izveštaj o poslovanju ovog preduzeća, istakla da je trenutna epidemiološka situacija najviše pogodila turizam, ali da je ipak Resavsku pećinu posetilo oko 40.000, dok je kompleks Lisine posetilo preko 50.000 turista.\nDirektor Sportske organizacije Despotovac za 2022.godinu najavio je rekonstrukciju krova na Hali sportova, dok je u istom objektu u prethodnom periodu izvršena zamena kompletnog parketa, kao i rasveta.\nVlatka Milenković, direktorka Centra za kulturu, govorila je o manifestacijama koje su u planu za narednu godinu, sa željom da epidemiološka situacija bude povoljnija, kako bi se svi događaji organizovali kao ranijih godina.\nDirektorka Narodne biblioteke – Sanela Simić, istakla je da će se u 2022.godini intenzivirati rad Zavičajnog odeljenja u biblioteci,da je u planu revizija knjiga koje biblioteka poseduje (60.000 knjiga). Takođe, direktorka je govorila o projektu vezanom za rekonstrukciju zgrade biblioteke.\nDanijela Lukić, direktorka Centra za socijalni rad iznela je predlog Finansijskog plana za 2022.godinu kojim se utvrđuju prihodi, primanja, rashodi i izdaci ove ustanove.\nStevan Mišković, predstavnik Crvenog Krsta Despotovac, naveo je da je opština Despotovac najhumanija opština što se tiče davalaštva krvi godinama unazad, kao i to da se nada da će se tako nastaviti i u narednoj godini. Takođe, upoznao je sve prisutne sa aktivnostima koje Crveni Krst sprovodi u saradnji sa Centrom za socijalni rad.\nU okviru tačke “Razno” prisutnima se obratio i predsednik opštine – Nikola Nikolić.\n“Želeo bih da se obratim povodom raznoraznih pisanja na društvenim mrežama vezanih za rudnik zlata. Kao rukovodstvo opštine Despotovac nećemo donositi nikakav Akt, Plan, niti omogućiti bilo kakvo istraživanje. Pratimo dešavanja u Ministarstvu energetike, ali nećemo podržati bilo kakvo menjanje i ugrožavanje životne sredine. Hoćemo da živimo ovde, da nam deca rastu u zdravom okruženju i to je interes svih nas. A ja vam obećavam, kao predsednik ove opštine, da ću se boriti da tako i ostane. Jedini smo u Srbiji koji smo zaustavili rad hidroelektrana”, istakao je Nikolić.\nPredsednik opštine je takođe govorio o investicijama i projektima koji su u planu za 2022.godinu, ali ćemo o tome naknadno i opširnije pisati.\nSve tačke dnevnog reda su usvojene (većina jednoglasno).\nPrethodni 20.12.2021. Epidemiološka situacija na teritoriji opštine Despotovac\nSledeći 21.12.2021. Epidemiološka situacija na teritoriji opštine Despotovac


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - TSC u 19. kolu Superlige dočekuje Radnički iz Niša\nPonedeljak, 24.01.2022 01:13\n04.12.2021 Bojana Kusovac\n"Radnički u poslednjih deset utakmica ima samo jedan poraz i to od Crvene zvezde, što samo po sebi govori koliko su jak protivnik. U dobroj su formi, pobedili su i u Kup utakmici, bolje su pozicionirani od nas na tabeli, tako da smo svesni da je pred nama teška i zahtevna utakmica", rekao je Lazetić.\n"Pobeda koju smo izvojevali protiv Kolubare nam sama po sebi ne garantuje novu. Za nove pobede potrebni su dobar pristup, dobra energija i sprovođenje onoga na čemu radimo na treninzima. Verujem da ukoliko budemo takvi na predstojećem meču, ako dobro izađemo na teren, možemo zasluženo da trijumfujemo", rekao je Lazetić.\n"Ja sam odmah po dolasku u TSC rekao da trenutna pozicija kluba na tabeli nije realna i da je na svima nama da iz dobre energije izvučemo neke osnovne principe igre koje želimo da sprovodimo, a koji će nam pomoći da dođemo do povoljnog rezultata. Utakmica sa Radničkim je idealna da se bodovno približimo vrhu tabele na kome TSC po svom kvalitetu treba da bude" - dodao je Lazetić.\n"U svlačionici imamo dobro raspoloženje, ekipa je na dobrom putu i nadam se da će to biti dovoljno za dobre rezultate u naredne tri utakmice koje su pred nama", objasnio je Banjac.\nTSC se trenutno nalazi na 8. mestu tabele sa 22 osvojena boda, dok je Radnički na 6. mestu sa 25 bodiva.\nStefan Šapić: Uvek je teško u Nišu, tako će biti i ovog puta


SOS telefon: Nastavljena akcija podele paketa žrtvama nasilja u porodici | VRANJENEWS\nSOS telefon: Nastavljena akcija podele paketa žrtvama nasilja u porodici\nFoto ilustracija SOS telefon Vranje\nSOS telefon Vranje nastavio je veliku humanitarnu akciju podele paketa pomoći, koja je izbijanjem pandemije COVID 19, namenjena višestruko ugroženim ženama i devojkama sa iskustvom porodično-partnerskog nasilja.\nAkcija se realizuje u Vladičinom Hanu, uz podršku Britanske ambasade u Beogradu i u partnerstvu sa A11 - Inicijativom za ekonomska i socijalna prava.\n- I ovog puta, donacija Britanske ambasade omogućila je da svaka žena lično bira najpotrebnije namirnice za ishranu, hemiju za održavanje higijene, sredstva za ličnu higijenu, dezinfekciona sredstva, vitamine i lekove s ciljem zaštite i očuvanja zdravlja u vreme virusa korone.\nPojedinim ženama ovo je prvi paket pomoći koji dobijaju od izbijanja korona svetske krize - navode iz SOS telefona.\nHumanitarnu akciju podele 40 paketa pomoći, koja je zbog izbijanja pandemije virusa COVID-19 namenjena višestruko ugroženim ženama i devojkama sa iskustvom porodično-partnerskog nasilja u Vranju i opštinama siromašnog juga Srbije, realizovali su krajem jula Odbor za ljudska prava i SOS telefon u Vranju.\nOdbor: Prvi paketi pomoći za žene i devojke žrtve nasilja


Tužilaštvo proverava ko prisluškuje Vučića - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs januar 21, 2021\nTužilaštvo za organizovani kriminal saopštilo je da je pokrenulo predistražni postupak u vezi sa navodima predsednika Srbije Aleksandra Vučića da je neovlašćeno prisluškivan.\nTužilaštvo je, kako navodi u saopštenju, sredinom decembra prošle godine naložilo policiji da prikupi podatke o neovlašćenom prisluškivanju čime je započelo predistražni postupak u ovom slučaju.\n„Cilj predistražnog postupka je da se provere sve informacije i obaveštenja koja su neophodna za rasvetljavanje svih činjenica i okolnosti“, saopštilo je tužilaštvo i dodalo da detalje neće iznositi u javnost da bi postupak mogao da se vodi neometano.\nDa se istraga vodi, saopštilo je juče Ministarstvo unutrašnjih poslova i navelo da je radna grupa, obrazovana rešenjem ministra Aleksandra Vulina, saslušala veliki broj osoba i prikupila dokaze koji ukazuju da su predsednik Vučić i članovi njegove porodice nelegalno prisluškivani. Detaljnije informacije nisu saopštene.\nUpravo je sam predsednik pre Nove godine otkrio javnosti svoja saznanja da je prisluškivan ispričao da zna ko stoji iza toga.\nVučić je bio uveren da su ga slušali „domaći“, ali i da su u ovu aferu prste umešali i „strani“.\nIako je isprva tvrdio da je prisluškivan protivzakonito, kasnije je nagovestio da je možda i „upecan“. To znači da su bezbednosne službe po nalogu suda slušali neku drugu osobu i da su prilikom razgovora čuli i predsednika.\n„Neki ljudi sa kojima obično razgovaram o fudbalu, bukvalno o tome ko kako šutira loptu, označeni su da imaju veze sa drogom, da bi mogli da budu prisluškivani, a zapravo su slušani moji razgovori sa njima. Ti ljudi, naravno da nemaju veze sa drogom, niti za njih postoji optužni predlog“, rekao je Vučić.\nZa svoje tvrdnje predsednik je naveo i da poseduje dokaze – snimke sopstvenih razgovora koje mu je dostavio kako je rekao „pošten policajac“.\nTužilaštvo nije saopštilo da li će proveravati ko predsedniku dostavlja podatke iz istrage niti da li je on ove razgovore predao tužilaštvu ili policiji. Nije poznato ni da li će tužilaštvo ispitati predsednika o njegovim saznanjima.\nO imenima osoba koje su naručile prisluškivanje i slušale predsednika, takođe, za sada ne govore ni tužilaštvo, ni Vučić ni Vulin.


Akcija “Lavina”: Uhapšen bivši direktor Bobar banke Dragan Radumilo | Moja Hercegovina\nPočetna / Akcija “Lavina”: Uhapšen bivši direktor Bobar banke Dragan Radumilo\nAkcija “Lavina”: Uhapšen bivši direktor Bobar banke Dragan Radumilo\n2. Aprila 2016. 19:05\nPripadnici Agencije za istrage i zaštitu BiH /Sipa/ u okviru akcije “Lavina” lišili su slobode direktora Bobar banke od osnivanja do 2010. godine Dragana Radumila, saopšteno je danas iz Tužilaštva BiH.\nTužilaštvo je najavilo da će uputiti žalbu na odluku Suda BiH da za svih 10 osumnjičenih odredi kućni pritvor i da će tražiti da budu u pritvoru, “jer nije zadovoljno tom odlukom /Suda/ koja će zasigurno usporiti i otežati istragu”.\n“U ovom predmetu korupcije i zloupotreba položaja, koji je po iznosu nezakonito ostvarene imovinske koristi od najmanje 115 miliona KM i nanesene štete od najmanje 123 miliona KM građanima i institucijama BiH, entiteta i Brčko distrikta BiH, zasigurno najveći predmet u BiH i jedan od najvećih na prostorima bivše Jugoslavije, smatramo da osumnjičeni moraju biti u pritvoru”, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se navodi da tim Tužilaštva BiH na ovom predmetu intenzivno radi duže od godinu dana i nastavlja istragu u pravcu skorog podizanja optužnice.\nPripadnici Sipe uhapsili su 31. marta direktore Agencije za bankarstvo Slavicu Injac i Investiciono-razvojne banke Republike Srpske Snežanu Vujnić, kao i više lica osumnjičenih da su oštetili Bobar banku i bankarski sektor za 123 miliona maraka i na taj način nanijeli štetu bankarskom sistemu u finansijskom statusu BiH.\nOznakeAkcija "Lavina" Bobar Banka Dragan Radumilo hapšenja


Analiza: Dobra odluka Srbije da odustane od vojne vežbe sa Rusijom i Belorusijom\nBeta 2. oktobra 2020. 10:50\nVežba „Slovensko bratstvo-2020“ u Belorusiji održana je bez Srbije ali se to ispostavilo kao dobra odluka jer se nekadašnja zajednička vojna vežba Moskve, Minska i Beograda pretvorila u demonstraciju ruske vojne snage na granici EU i NATO.\nKako navodi portal Balkanska bezbednosna mreža u analizi te vežbe, oko 60 pripadnika Vojske Srbije predvidjenih za put u Belorusiju bili bi samo jedan procenat od 6.000 učesnika vežbe, ali bi trilateralni format, kao politički važan simbol, uvukao Beograd u turbulentne odnose velikih sila.\n„Slovensko bratstvo“ održava se od 2015. godine i vežbe su uvek po scenariju bile protivpobunjeničkog karaktera, a sada je prikazana moć ruske armije u strategijskoj podršci savezničkoj Belorusiji.\n„Nesumnjivo bi se otvorilo pitanje što su vojnici iz Srbije došli u Brest, smešten na puškomet od Poljske, da vežbaju uz podršku strategijskih bombardera, koji nisu deo niti jednog realnog scenarija taktike VS u borbi protiv pobunjenika ili terorista“, navodi se.\nOdluku da ne ide u Brest Srbija je obrazložila širim kontekstom, koji je doveo do šestomesečnog prekida vojne saradnje sa svim državama partnerima. Portal procenjuje da je to poljulalo ugled Beograda na medjunarodnom planu, ali da bi cena odlaska u Belorusiji bila ozbiljna i prouzrokovala bi burne reakcije EU i SAD.\nKako se navodi, ove godine vežba „Slovensko bratstvo“ organizovana je uz drastične razlike u odnosu na dosadašnje vežbe a broj učesnika vežbe i angažovane tehnike povećan je dramatično.\n„Prošle godine na trilateralnoj vežbi održanoj u Srbiji bilo je 750 ljudi, a ove godine preko 6.000 ljudi. Sa par desetina borbenih vozila, vežba je porasla na oko 500 jedinica borbene tehnike. Na toj listi bilo je oko 90 tenkova, 350 borbenih vozila pešadije i padobranskih borbenih vozila i preko 130 artiljerijskih orudja“, navodi se.\nAvijacijska podrška posebno je iznenadjenje nove vežbe jer su Rusi poslali dva strategijska bombardera Tu-160 koja su letela duž granica Belorusije sa Poljskom, dok je lovačku zaštitu pružala beloruska avijacija sa avionima Su-30.\n„Ruski potez bila je jasna poruka NATO koja je usledila posle američkog ‘Savezničkog neba’ – preleta šest strategijskih bombardera B-52H kroz savezničke vazdušne prostore 28. avgusta. Tri nedelje kasnije Rusi su vratili istom merom i pokazali da mogu da zaštite saveznika nadzvučnim bombarderima i snagama za brzo reagovanje“, dodaje se.\nPortal podseća da je scenario dosadašnjih vežbi bila protivpobunjenička borba dok su ove godine korišćene haubice i samohodna orudja kalibra 120 milimetara a beloruska mehanizovana brigada i ruski desantni bataljon borili su se, prema scenariju, protiv protivnika koji prodire ka velikom gradu.\n„U borbu su uvedeni tenkovi T-72B i borbena vozila pešadije BMP-2, a vazdušnu podršku pružala su odeljenja dvomotornih lovaca Su-30, jurišnika Su-25 i Jak-130“, navodi se i dodaje da su Rusi sa 300 ljudi svoj kontigent povećali na tri ojačana bataljona i 100 komada teške ratne tehnike.\nOd četiri divizije ruskih vazdušno-desantnih snaga na „Slovenskom bratstvu-2020“ učestvovale su delovi tri divizije.\nPreminuo Dušan Mitrović, direktor Dan Grafa i jedan od osnivača lista…\nIzvučen muškarac iz Topčiderke\nS SP:Venci i počast oslobodiocima Beograda\nNeka odgovor kritičarima bude ćutanje i ravnodušnost jer su bolji od ljutnje i prepiranja.\nĐoakino Rosini, italijanski kompozitor (1792-1868)\n- Doktore, doktore, niko me ne primećuje!


Ekonomska saradnja - Blic Online\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić i ministarka inostranih poslova Španije Aranča Gonsales Laja danas su se u telefonskom razgovoru saglasili da po okončanju korona krize dve zemlje treba da pristupe intenziviranju ekonomske saradnje, a izrazili su i zadovoljstvo zbog izuzetno visokog nivoa političkih odnosa.\nU Sofiji danas počinje Samit "16 plus jedan" zemalja Centralne i Istočne Evrope i Kine na kome će biti razgovarano o prioritetnim područjima ekonomske saradnje.\nPutin pozvao na proširenje ekonomske saradnje sa Libanom\nDanas je u Pokrajinskoj vladi potpisan sporazum između Pokrajinske vlade i Vlade Arhangelske oblasti, iz Ruske Federacije, o trgovinsko-ekonomskoj, naučno–tehnološkoj, socijalnoj i humanitarnoj saradnji.\nDačić: Srbija neće promeniti odnos prema Rusiji, Rogozin: Srbija prijatelj i partner\nVršilac dužnosti predsednika Vlade Srbije Ivica Dačić istakao je danas da Srbija još uvek nije iskoritila pun potencijal ekonomske saradnje sa Rusijom i dodao da je dogovoreno da iduća sednica Mešovite komisije za saradnju bude održana u Srbiji.\nDačić: Srbija se zalaže za razvoj trgovine medju zemljama BSEC\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić učestvovao je danas na jubilarnom Samitu organizacije crnomorsku ekonomsku saradnju u Istanbulu, na kojem je obeležena 25. godišnjica osnivanja ove organizacije.\nVučić i potpredsednica vlade Namibije za jačanje ekonomske saradnje\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić i potpredsednica Vlade Namibije Netumba Nandi-Ndaitv založili su se danas u Beogradu za jačanje ekonomske saradnje dve države.\nDačić i Moratinos: Odlični bilateralni odnosi Srbije i Španije\nMarinković i ambasadorka Brazila o unapređenju ekonomske saradnje\nPotpredsednik Skupštine Srbije Vladimir Marinković i ambasadorka Brazila Isabel Kristin de Azevedo Hejvert razgovarali su danas o unapređenju odnosa dve države, pogotovo u ekonomiji, saopštila je skupštinska služba za informisanje.\nErdogan: Iran i Turska prevazići će nesuglasice u cilju bolje ekonomske saradnje\nIran i Turska založili su se danas za prevazilaženje međusobnih nesuglasica oko rata u Siriji u cilju bolje ekonomske saradnje.


Za fabriku vakcina milijardu dinara iz budžetske rezerve | Nova Ekonomija\nZa fabriku vakcina milijardu dinara iz budžetske rezerve\nVlada Srbije izdvojila je 1,08 milijardi dinara (oko 9,2 miliona evra) za izgradnju fabrike vakcina sa pratećom infrastrukturom, pristupnim putevima i priključnim saobraćajnicama, navodi se u Rešenju Vlade Srbije.\nUkupan iznos prenet je iz budžeta Ministarstva privrede u budžetsku rezervu, a zatim dodeljen Ministarstvu odbrane radi obezbeđivanja nedostajućih sredstava potrebnih za izgradnju objekta posebne namene "Fabrika vakcina", piše u rešenju.\nNovac koji će se koristiti za izgradnju fabrike vakcina je u budžetu prvobitno bio namenjen za subvencije privatnim preduzećima radi ublažavanja posledica nastalih usled pandemije.\nIz istog dela budžeta novac se preusmeravao i za izgradnju i opremanje kovid bolnica u Batajnici, Novom Sadu i Kruševcu, o čemu je Nova ekonomija pisala.\nKamen temeljac izgradnju fabrike vakcina kompanije "Sinofarm" položen je početkom septembra u zemunskom naselju Soko Salaš.\nKako je tada preneto, fabrika u kojoj će se proizvoditi vakcina kineske kompanije zajedničko je ulaganje Srbije, Kine i Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nInstitut za puteve iz Beograda je u junu ove godine dobio posao koji obuhvata izradu tehničke dokumentacije za opremanje lokacije, rešavanje imovinsko-pravnih odnosa i izgradnju pristupnih saobraćajnica na parcelama u Surčinu, Zemun polju i Bežaniji, kako je Nova ekonomija već pisala.\nNOVOSADSKA KOVID BOLNICA: CENA IZGRADNJE STALNO RASLA, POSAO DOBIJALI ODABRANI\nU avgustu je beogradska Direkcija za građevinsko zemljište i izradnju dodelia posao opremanja lokacije za fabriku vakcina u Zemunu grupi ponuđača koju čine Ras Inženjering Niskogradnja, DC "Energocoop", Resa gradnja, Biodekor i preduzetnička agencija "GEO SPES".\nJavna nabavka je sprovedena kao pregovarački postupak bez javnog poziva, jednoj od najnetransparentnijih tenderskih procedura, a kao razlog za to navodi se da su u pitanju "radovi koji su značajni za suzbijanje epidemije koronavirusa".


LEKARI, STOMATOLOZI, INŽENJERI Pokrajinska vlada izdvojila 120 miliona dinara za subvencije novozaposlenih u Vojvodini\nPokrajinski sekretarijat za privredu i turizam u skladu sa proaktivnom politikom zapošljavanja i podsticaja preduzetništvu izdvaja 120 miliona dinara subvencija, a kroz ovaj projekat bespovratno se daje 930.000 dinara za svakog novozaposlenog lekara, stomatolaga, medicinsku sestru ili inženjera, navodi se u novom saopštenju iz Pokrajinske vlade.\nFinansijska sredstva za novo zapošljavanje iznose 59,6 miliona dinara, odnosno 32,7 miliona za viokoobrazovana i deficitarna zanimanja, precizira Sekretarijat u novom saopštenju.\nSubvencije za sve ostale kategorije lica i zanimanja opredeljene su iznosu od 22,4 miliona dinara.\nU saopštenju se ističe da se iznos od 173.000 dinara po zaposenom licu dodeljuje za subvencionisanje poreza i doprinosa obračunatih na minimalnu zaradu na godišnjem nivou, čime se fiskalno rasterećuju poslodavci, uz istovremenu poruku zakonodavcima da su niži porezi jedan od uslova razvoja privrede.\nSa 15 miliona dinara Sekretarijat finansira sprovođenje javnih radova sa ciljem da se radno angažuju nezaposleni i nezaposleni u stanju socijalne potrebe, te na određeni period ostvare platu i putne troškove kroz rad na uređenju ekološkog, urbanističkog i administrativnog ambijenta. Sekretarijat u novom saopštenju napominje da tradicionalne forme subvencija velikim kompanijama za upošljavanje na uglavnom niskokvalifikovanim i neadekvatno plaćenim poslovima nisu dovoljni razvojni agregati, te da alokacija budžetskih sredstava mora ići u pravcu podsticaja za zapošljavanje medicinskih stručnjaka i inženjera, preduzetnika, kao i u pravcu favorizovanja ženskog i socijalnog preduzetništva, mladih i ugroženih društvenih kategorija, kao novoj pogonskoj snazi prosperiteta pojedinca i zajednice.\nU Hrvatskoj cigarete i alkohol skuplji 100 odsto?\n- Upravo kroz podsticaje za zapošljavanje deficitarnih zanimanja, osnažujemo privatni sektor u sistemu zdravstene zaštite i usluga, kao i one privredne ili uslužne delatnosti koje takođe vode privatnici, a gde nedostaje inženjera i srodnih profesija. Pored razvojne, ovi projekti imaju i svoju socijalnu i demografsku komponentu, tačnije da se zadrže stručnjaci, te da im se omoguće izgledi za rad i profesionalno napredovanje u našoj zemlji, a ne u evropskim ili prekookeanskim državama - navodi Sekretarijat i ističe da će to biti njihov imperativ.\nModel subvencija za zapošljavanje visokoobrazovanih ljudi, koji mi sprovodimo, primenjiv je i u okviru srodnih projekata Razvojne agencije Vojvodine, ali i drugih relevantnih institucija. Ukoliko država, putem Razvojne agencije Srbije usmeri podsticaje i u zapošljavanje medicinskog osoblja i inženjera različitih profila, kao i u IT sektor, onda će i postavljeni strateški ekonomski, socijalni i demografski ciljevi biti brže i potpunije ostvareni, ističe Sekretarijat u saopštenju.\nI POKRAJINSKA VLADA USVOJILA BUDŽET Najviše novca za privredu i poljoprivredu\nSajam pčelara: Sve značajnije subvencije države\nNa prostoru Izletišta "Potok" u Jagodini, danas je održan Treći sajam pčelarstva, pčelarskih proizvoda, opreme i lekova, na kome je ocenjeno da su subvencije države pčelarima sve značajnije.\nMihajlović: Završetak obilaznice oko Beograda 2021. godine\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, rekla je danas da je potpisivanjem Ugovora o finansiranju izgradnje obilaznice oko Beograda, koji je potpisan u prisustvu predsednika Srbije i Kine, Aleksandra Vučića i Si Đinpinga, ispunjen poslednji uslov da se izgradnja ove strateški važne saobraćajnice za Srbiju završi posle 30 godina.


FoNet | 11. avg 2018.\nMasovna politička kultura, nosi sa sobom i masovno laganje, rekao je Anđelković novinarki Andrijani Milaćević, u okviru serijala razgovora Pres Ekstra.\nOn je precizirao da lažne vesti kreiraju svi akteri na društvenoj i političkoj sceni, svi oni koji se bore za vlast i za moć.\nPrema rečima Anđelkovića, to su političari i iz vlasti i iz opozicije, mediji iz senzacionalizma ili u pravljenju raznih dilova, ali i strani činioci koji ovde imaju svoj propagandni aparat.\nImamo fabriku, čitav konzorcijum lažnih vesti, ukazao je Anđelković, koji smatra da u tome „nismo drugačiji od drugih zemalja“, što su pokazali i protekli izbori u SAD ili Francuskoj.\nZa jedne, svrha lažnih vesti je da dođu na vlast, a za druge da očuvaju vlast, obrazložio je on, dok je trećima to način da se nametnu kao faktori koji mogu da urade spin posao za nekoga, pa pokazuju kreativnost, nude se političarima, raznim biznis grupama i centrima moći.\nUz trku za političkom moći, često je po sredi trka za novacem, tvrdi Anđelković, koji misli da je u srpskom javnom prostoru svaka vest upola lažna, u zavisnosti od konteksta ili trenutka u kojem se plasira.\nPrema stavu Anđelkovića, u Srbiji je možda najveća lažna vest priča o evrointegracijama.\nOn podseća da se o evrointegracijama priča već 20 godina, kao da će biti sutra ili sledeće godine, a možda ih i ne bude, jer je pitanje da li će biti i Evropske unije (EU).\nZato je to možda najveća lažna vest sa kojom se suočavamo, objasnio je Anđelković i podsetio da lažne vesti postoje od druge polivine 19.veka, kada su mediji postali arena političkih zbivanja.\nČak su i ratovi počinjali plasiranjem lažnih vesti, ukazao je on, pozivajući se na primer izveštavanja britanskih medija 2003.godine o hemijskom oružju Sadama Huseina, što je poslužilo kao povod za napad na Irak.\nDovoljno je setiti se ratova na našim prostorima i optužbi raznih strana o „predimenzioniranim ratnim zločinima“, priča iz devedesetih o vilama opozicionih lidera na Ženevskom jezeru ili stotinama miliona dolara iznetih na Kipar, što je možda istina, ali do danas nije dokazano i može se tumačiti kao lažna vest, smatra Anđelković.\nOn misli da se niko u svetu nije izborio protiv lažnih vesti, pa ni tradicionalne demokratije, zemlje sa mnogo dužim demokratskim stažom od Srbije.\nKako je istakao, svetao primer je Singapur, koji je postigao rezultat tako što je ograničio iznos plasiranja novca u političko-medijskim kampanjama.\nŽivimo u epohi masovne kulture i masovne politike, gde kolaju brojne lažne vesti i teško je ponekad razlučiti šta je šta, zaključio je Anđelković.\nDragomir Anđelković Lažne vesti\n← Propisima za javni sektor Poreska uprava gasi „Južne vesti“\nPovratak oglašavanja u štampane medije →


O servisu - Begram - Servis mobilnih telefona Beograd\nBEGRAM SERVISU SVI VERUJU\nMi znamo da naš uspeh leži u uspehu naših klijenata i naš biznis model izgrađen je oko ove filozofije – Begram servisu svi veruju. Naša vizija obezbeđuje osnovu za odluke koje donosimo u dnevnim operacijama i ključnim odlukama koje usmeravaju kompletan biznis.\nU servisu više od 10 godina uspešno vršimo popravke i Begram je ovlašćeni Samsung servis mobilnih telefona, CAT mobilnih telefona, HTC mobilnih telefona, ZTE mobilnih telefona, MyKi mobilnih uređaja, TCL televizora. Vršimo servis mobilnih telefona kupljenih kod ovlašćenih prodavaca u Srbiji, a u slučaju oštećenja telefona nudimo vam zamenu displeja, zamene konektora, mikrofona, kamera, zvučnika i svih ostalih delova koji su nefunkcionalni ili oštećeni.\nVizija Begram servisa je da ostane lider u post-marketing i life-cycle servisima za elektronske uređaje kreiranjem integrisanog efikasnog interfejsa koji je okrenut korisnicima. Identifikacija potreba korisnika kao i redirekcija ovih informacija na prave funkcionalne celine naših klijentskih kompanija je jedan od naših primarnih ciljeva.\nLojalnost i posvećenost ciljevima korisnika naših usluga doprineli su inovativnosti i kreiranju dugotrajnih održivih rešenja koja donose novu vrednost našim partnerskim kompanijama.\nDosta vremena i resursa ulažemo u identifikaciju glavnih izazova sa kojima se suočava industrija da bi na osnovu identifikovanih izazova izašli sa predlogom relevantnih rešenja za tržište na kom radimo.\nBegram servis poboljšava efikasnost svojih klijenata preuzimajući brigu o korisnicima njihovih usluga/proizvoda što našim klijentima omogućava da se koncentrišu na osnovnu delatnost.\nBegram servis pruža, pre svega, post-prodajna i customer care rešenja za proizvođače, retail, operatere i osiguravajuće kuće. Naša platforma omogućava one-stop-shop rešenje koje obezbeđuje jasno definisan nivo korisničkog zadovoljstva koji vam omogućava da vaš biznis raste dok imate rastući broj zadovoljnih korisnika.\nPopravljamo sve kvarove\nMi servisiramo Vaš telefon brzo!\n6 meseci garancije na ugrađeni deo\nBesplatno preuzimanje i isporuka


U Univerzitetskom kliničkom centru RS do sada je pod nadzorom bio jedan pacijent sa simptomima infekcije gornjih respiratornih puteva sa lakšom kliničkom slikom, koji je boravio u Kini.\nOn je, u skladu sa instrukcijama i protokolima dostavljenim domovima zdravlja, upućen u ovu zdravstvenu ustanovu, a na osnovu laboratorijskih nalaza utvrđeno je da se ne radi o infekciji korona virusom, saopšteno je iz Instituta za javno zdravstvo RS.\n– U RS, za sada, nema potvrđenih slučajeva infekcije novim koronavirusom 2019-nCoV, a sve mere se provode u skladu sa procenom trenutne situacije. Neophodno je da se stanovništvo pridržava preventivnih mera kao što su izbegavanje bliskog kontakta sa osobama koji imaju akutnu respiratornu infekciju; osobe koje dolaze iz Kine i koje obole od respiratorne infekcije i do 14 dana od povratka, treba da se jave u nadležnu zdravstvenu ustanovu radi pravovremenog lečenja i sprečavanja širenja bolesti; putnici koji imaju simptome akutne respiratorne infekcije trebaju prilikom kašljanja i kihanja prekrivati nos i usta jednokratnim maramicama te prati ruke; često pranje ruku, posebno nakon direktnog kontakta sa bolesnim ljudima ili njihovom okolionom – navodi se u saopštenju, piše Srpskainfo.\nIJZ RS i Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite Srpske svakodnevno prate epidemilošku situaciju u RS, nakon pojave novog koronavirusa u Kini i svijetu. Na snazi je pojačan epidemiološki nadzor i prate se sve preporuke Svetske zdravstvene organizacije.\n– Takođe, sprovode se sve mere fokusirane na rano otkrivanje eventualnih sumnjivih slučajeva, s ciljem sprečavanja nastanka i širenja bolesti izazvane novim koronavirusom. Svim zdravstvenim ustanovama u RS upućene su preporuke za postupanje, s ciljem sprovođenja adekvatnih mera nadzora nad zaraznim bolestima – naglašavaju u IJZ i dodaju da su na graničnim prelazima prema RS, takođe, upoznati sa svim merama i postupcima koje je neophodno preduzeti prilikom ulaska putnika iz Kine.


IDDEEA je snažna agencija koju niko ne osporava - Klix.ba\nUskoro nova zgrada u Banjoj Luci\nIDDEEA je snažna agencija koju niko ne osporava\n14.12.2011. u 14:28\nAgencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA) jedan od svijetlih primjera u kojem je BiH zajedno s entitetima dobila snažnu agenciju koju niko ne osporava, koja je znala, umjela, imala cilj i došla do velikih rezultata, rekao je danas ministar civilnih poslova BiH Sredoje Nović.\nOn je na danas održanoj konferenciji za novinare povodom obilježavanja Dana IDDEEA najavio da bi Agencija trebalo da dobije novu zgradu u Banjoj Luci, čija bi se izgradnja finasirala u omjeru od oko 80 posto sredstava EU, a malim procentom iz budžeta zajedničkih institucija BiH.\n"Zemlja ne može da funkcioniše na bilo kom drugom osnovu osim ako ne krene u proceduru da ima sigurne identifikacione dokumente, zato smo se uhvatili u koštac da prije svega zakonodavno riješimo pitanja, a potom da pomognemo menadžmentu da krene u proceduru kadrovskog, tehničkog, organizacionog osposobljavanja Agencije", rekao je Nović.\nPrema njegovim riječima, neće biti osporavanja nijedne agencije na nivou BiH ukoliko bude ostvarivala rezultate kao IDDEEA, a svi moraju da shvate da je nužno jačati kapacitete i podržati zakone kojim se regulišu identifikaciona dokumenta.\nNović je naglasio da je 2007. tadašnji CIPS projekat imao ukupno 16 zaposlenih sa 120 osoba na ugovoru o djelu, da je proizvodnja dokumenata u takvoj situaciji bila prevelika hrabrost, a da je IDDEEA danas jedina agencija na nivou BiH koja se pokazala vrlo uspješnom u rangu evropskih agencija.\nNović je izrazio očekivanje da se i u Federaciji BiH donese zakon o matičnim knjigama, kao što je to učinjeno i u Republici Srpskoj.\nDirektor IDDEEA Siniša Macan rekao je da je ta Agencija ključna institucija na koju je povezano više od 300 korisnika, a u čijim evidencijama postoji 160 miliona slogova, koji su proizvod rada svih u BiH.\nGovoreći o realizovanim projektima, Macan je naglasio da je svako domaćinstvo u BiH imalo dodir sa Agencijom kroz izdavanje putnih isprava, registraciju vozila ili registar novčanih kazni, te podsjetio da je prije nekoliko dana objavljeno da više od milion građana ima biometrijske pasoše.\nDan IDDEEA svim zaposlenim u Agenciji čestitao je zamjenik šefa Delegacije EU u BiH Renzo Daviddi, ističući da podatak da je izdato više od milion biometrijskih pasoša pokazuje da sistem funkcioniše u skladu sa zakonskim propisima.\n"Valjani dokumenti su ključna komponenta za nesmetano kretanje građana po Evropi i svijetu", rekao je Daviddi i dodao da usvajanje Zakona o matičnim knjigama RS predstavlja dobar napredak kakav bi trebalo da donese i Federacija BiH.\nMinistar uprave i lokalne samouprave RS Lejla Rešić istakla je da je saradnja sa Agencijom veoma dobra i da bi je trebalo intenzivirati od januara naredne godine kada se očekuje drugi elektronski primjerak centralne baze matičnih knjiga.\nSekretar Ministarstva unutrašnjih poslova FBiH Elvedina Hodžić, takođe, je pohvalila saradnju sa IDDEEA i izrazila nadu u uspješan nastavak.\nPovodu obilježavanja dana IDDEEA direktor ove agencije Siniša Macan uručio je zahvalnice za dosadašnju uspješnu saradnju zamjeniku šefa Delegacije EU u BiH Renzu Daviddiju, ministru civilnih poslova BiH Sredoji Noviću, ministru uprave i lokalne samouprave RS Lejli Rešić i predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova Federacije BiH Elvedini Hodžić.


Vesna Jugović ogorčena: Ognjen je ovaj put zaista preterao : Crveni tepih\nVesna Jugović ogorčena: Ognjen je ovaj put zaista preterao\nVesna Jugović oštro je reagovala na šale koje su na račun njene doktorske disertacije zbijali Ognjen Amidžić i njegovi saradnici u emisiji „Ami Dži šou“!\n- Posebno sam isprovocirana primitivnim komentarima najniže vrste Amidžićevih gostiju, koji su u odelima dvorskih luda i klovnova svoje javno pljuvanje pretvorili u svojevrsno povraćanje. Tačan naslov moje disertacije je „Ekskluzivno televizijsko novinarstvo“ – istakla je Jugovićeva u otvorenom pismu.\nAmidžić nije imao komentar, uz obrazloženje da se Vesni već javno izvinio!\nU svojoj poslednjoj emisiji on je pokazao Vesnin originalni doktorski rad, uz konstataciju da takav ipak postoji, ukoliko je neko od njegovih gledalaca pogrešno razumeo šale na račun falsifikata pod nazivom „Mir u svetu“.


Novi radari na putevima Srpske - mojKontakt portal\nBrzinu do 320 kilometara na sat od danas na putevima Srpske kontrolišu dva nova radara koja je nabavila Agencija za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske.\nKoštali su nešto manje od 200 000 maraka, a spasiće mnoge živote, poručuje Milija Radović, direktor Agencije.\nDanju, noću, po kiši i snijegu i bez prisustva policije radari će loviti vozače koji prekorače dozvoljenu brzinu kretanja.\n– Ono što bih rekao za ova dva uređaja je da će oni u narednom periodu spasiti zaista mnogo života na putevima RS, na način što će veći broj učesnika u saobraćaju poštovati brzinu kretanja, a samim tim će se smanjiti i broj saobraćajnih nezgoda, a i posljedica saobraćajnih nezgoda – kaže Radović.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova RS sada ima četiri radara ovog tipa koja su kupljena od sredstava prikupljenih od registracije vozila. Javna nabavka dva radara presretača koji se koriste u vozilima u pokretu već je završena, pa će se i oni uskoro naći na putevima Srpske, poručuju iz Agencije za bezbjednost saobraćaja. MUP Republike Srpske ide u korak sa najrazvijenim zemljama u svijetu. Nabavka dual radara jedna je od najznačajnijih investicija, poručuju iz Firme MRG Eksport Import.\n– Najvažnije karakteristike ovog radara jesu to što je on fer prema svim učesnicima u saobraćaju. Za razliku od laserskog radara gdje policija pojedinačno zaustavlja jednog po jednog vozača, ovaj radar presijeca presjek puta i kontoliše sva vozila koja prođu do šest saobraćajnih traka. Znači, praktično, na putevima RS gdje god da ga postavite on će da presiječe cijeli put i da kontoliše sve vozače koji tuda prođu – kaže Gojko Vezmar, predstavnik firme “MRG eksport-import”.\nKontrolama saobraćaja ni tu nije kraj. Vozače na području Zvornika i opštine Milići očekuju nova tri stacionirana radara od sljedećeg mjesca. Strože kontole saobraćaja posljedica su većeg broja stradalih u saobraćajnim nesrećama u odnosu na prethodnu godinu.\nPrethodno Prethodni članak: U banjalučkom porodilištu obavljeno 14 poroda, rođeno je 15 beba!\nSljedeće Prethodni članak: Danas sunčano i toplo, temperatura vazduha oko 31°C\n22. 03. 2019., 13:14


„Euleks ne poštuje Srbe“\n„Euleks ne poštuje Srbe“\nNigde na svetu policija nije marginalizovana i svedena na funkciju regulisanja saobraćaja kao na severu KiM, kažu predstavnici četiri opštine sa severa Kosova.\nKako su naveli, Euleks nastavlja sa nepoštovanjem Srba.\nOni su insistirali da se do kraja sprovedu brojne istrage, koje se, kako su saopštili, godinama samo otvaraju, a nikada ne zaključuju.\nEuleks nastavlja sa politikom nepoštovanja zahteva legitimnih predstavnika srpskog naroda za uvažavanje kosovske policije kao jedine strukture odgovorne za bezbednost i sprovođenje vladavine zakona na severu KiM, zaključili su predstavnici lokalnih samouprava četiri opštine sa severu i predstavnici regiona Sever kosovske policije nakon vanrednog sastanka s predstavnicima Euleks-a.\nSastanak je održan povodom poslednje akcije Euleksa sprovedene u ranim jutarnjim časovima u Zubinom Potoku, koja je za cilj imala privođenje osumljičenih u određenim postupcima.\n„Nastavkom ovakve politike i načina delovanja misije Euleks ozbiljno se ugrožava opšta bezbednost na severu s obzirom da se srpski narod tretira kao neravnopravan sagovornik, nespreman na saradnju za uspostavljanje vladavine prava“, naglasili su predstavnici lokalnih samouprava i policije u saopštenju.\nPredstavnici lokalnih samouprava zajedno sa svojim narodom uvek su bili zagovornici vladavine prava, ali način na koji Euleks to sprovodi na severu KiM, uključujući i prekomernu upotrebu sile bez ikakve odgovornosti za takve postupke, ne odgovara realnosti već satanizuje jedan narod na jedinstven način, ocenjeno je u saopštenju.\nSaopštenje su potpisali gradonačelnici, predsednici skupština opština, predsednici privremenih organa opština Kosovska Mitrovica, Zvečan, Zubin Potok i Leposavić, kao i Upravljačkog tima za Zajednicu srpskih opština.\nNigde na svetu policija nije marginalizovana i svedena na funkciju regulisanja saobraćaja kao na severu KiM, a kompletan narod na jednom području tretiran kao osumnjičen za razne zločine, konstantno kriminalizovan i optuživan za izbegavanje sporovođenja vladavine prava,“ naveli su predstavnici lokalnih samouprava.\n„Insistiramo da se jednom za svagda sprovedu do kraja brojne istrage koje se godinama samo otvaraju, a nikada se ne zaključuju, te da se osumnjičeni u skladu sa zakonom saslušaju na način koji odgovara propisima i opštim pravilima korišćenjem institucije policije, te da se oni za koje se utvrdi da su krivi procesuiraju kako bi se izbegla politizacija ovih postupaka“, dodaje se u zaključcima.\nOvakva praksa EULEKS-a, koja u potpunosti isključuje kosovsku policiju može dovesti do napuštanja ove institucije od strane njenih pripadnika na severu KiM, upozorili su predstavnici lokalnih samouprava i policije.


Novi investicioni ciklus doprineće privrednom razvoju zemlje\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali izjavio je danas da će oporavljeni i sada već sasvim zdrav državni budžet biti u stanju da finansira novi investicioni ciklus, čija će vrednost verovatno biti veća od 10 milijardi evra.\nMali je u intervjuu za današnje izdanje dnevnog lista "Kurir" rekao da je državni budžet u neuporedivo boljem stanju nego pre nekoliko godina, ocenivši da se makroekonomski pokazatelji fiskalne i monetarne politike poboljšavaju iz godine u godinu.\nStopa rasta BDP prošle godine iznosila je 4,3 odsto i bila je jedna od 10 najviših u Evropi. Srbija se promenila i očekuje se da ove godine stopa rasta bude minimum 3,5 odsto, a sledeće godine opet preko četiri odsto, budući da je napravljena stabilna osnova za zdrave stope rasta u narednom periodu, objasnio je ministar.\nNa osnovu toga, kako je precizirao, imamo i smanjenje stope nezaposlenosti, javni dug na nivou 51–52 odsto BDP, inflacija je na priblžno 2,5 odsto, dok treću godinu za redom imamo suficit u budžetu, pa prema tome i prostor za povećanje plata i penzija.\nPrema njegovim rečima, svaki dinar ulaganja u infrastrukturu vraća se kao dva dinara rasta BDP, a veliki investicioni ciklus koji je najavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić plan obuhvata apsolutno celu Srbiju.\nU tom kontekstu, ministar je najavio rekonstrukciju svih lokalnih i regionalnih puteva, potpunu rekonstrukciju železničke infrastrukture, izgradnju nacionalnog stadiona i dve linije metroa.\nMali je, govoreći o budžetu za narednu godinu, istakao da će on biti apsolutno razvojni i da će reflektovati prvu fazu investicionog programa.\nUkoliko pametno sklopimo sve investicije, način njihovog finansiranja i projekte završimo na vreme, stopa rasta BDP bi mogla da bude mnogo veća od pomenutih četiri odsto, što znači više novca u budžetu i veću mogućnost za povećanje plata i penzija, naglasio je on.\nMinistar je, odgovarajući na pitanje da li je zadovoljan stranim investicijama koje su u prethodnih godinu dana došle u Srbiju, rekao da smo prošle godine imali 3,5 milijardi stranih investicija, a da u prvih pet meseci ove godine imamo 17 odsto više nego za isti period 2018. godine.\nOn je ukazao na važnost nastavljanja politike mira, budući da je to ono od čega Srbija ima i veliku ekonomsku korist, a radi se na tome da se ove godine privuče još više starnih investitora.


Vremenska prognoza: Belfort\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Belfort. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Belfort. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Belfort, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Belfort možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Belfort\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Belfort prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


Prevodi - Page 118 of 130 - Peščanik\nNeumoljivo se približava dan izraelskog napada na Iran, koji odavno priziva i judofob broj jedan nadajući se bliskom konačnom rešenju jevrejskog pitanja.\nAnne Applebaum 21/09/2009\nYale University je odbio da štampa crteže proroka Muhameda. Google u Kini ne dozvoljava pretraživanje Tiananmena.\nLe Figaro 20/09/2009\nSlužbenici Frans telekoma obamrli su od zaprepašćenja kada su saznali za dvadeset treće samoubistvo u svojim redovima u poslednjih osamnaest meseci.\nObama o finansijskoj reformi\nThe New Yorker 20/09/2009\nKljučna tačka Obaminog govora o novoj finansijskoj regulativi sadržana je u izjavi: „Normalno stanje nije dovoljno za spokoj.“\nIstina, nada i svetlost\nUbrzo nakon terorističkih napada 11. septembra, izraz moralna čistota stupio je na političku pozornicu s desna. U Americi je taj izraz postao još popularniji uoči izbora 2004, koji za republikance nisu predstavljali samo pobedu njihovog kandidata, već i pobedu moralne čistote.\nЕжедневный журнал 10/09/2009\nPoljska nije Zapad. Ona ne samo da zna šta je komunizam, već mu oseća ukus, miris i prepoznaje ga na dodir.


Jun 1, 2022 Turistička organizacija Niš\nNiška Turistička organizacija je u 2021. godini imala budžet od preko 44 miliona dinara, dok je u svojim redovima imala 16 zaposlenih. Kako su naveli u svom izveštaju o radu, organizovali su ukupno 8 manifestacija, kao i 12 turističkih obilazaka. Evo i detalja šta su sve naveli kao svoju aktivnost i uzveštaju:\nOtvoren nov info pult za gradsku slavu 3. juna u Niškoj Banji\nUčestvovali na dva panela na tribini “jaka žena”\nOrganizovali manifestaciju “Dani bureka” od 19-22. avgusta\nKoorganizator sa opštinom Niška Banja “etno susreta” od 3-5 septembra\nKoncert “Krasnaja zvezda” ruskog orkestra u okviru turneje ovog orkestra\nDani turizna od 6-8 septembra na otvorenom\nČorba od 100 gljiva kuvara Neše travke, na kome je bila redakcija i nikakav udeo u realizaciji na terenu nije bilo od strane TON-a, moguće je da su finansijski učestvovali.\nNovogodišnji dani u Nišu, 27 decembar do 1. januara sa svim aktivnostima oko centra.\nU izveštaju Turističke organizacije piše da su imali 3 promocije i učestvovanje na 3 sajma u toku cele godine. Izradili su nov sajt koji stvarno sada izgleda jako interesantno, i na istom se mogu naći dosta informacija. Izradili su promotivne spotove, izradili su nekoliko novih suvenira i magazin o turizmu.\nU izjavi koju je dala direktorka Turističke organizacije u Nišu, pojasnila je po njenom mišljenju šta je konkretno urađeno u zadnje dve godine od strane ove organizacije.\nZa Nišku inicijativu je u vreme skupštinskog zasedanja pojasnila da je 2021. bila teška godina jer je još uvek bila Covid19 vanredna situacija i da su zbog te činjenice kasno krenuli sa aktivnostima i organizacijama.\nU odnosu na druge funkcionere u Nišu, direktorka Turističke organizacije se ne skriva od pitanja novinara, pa je tako uvek i na svakom mestu spremna za razgovor.\nDirektorka niške Turističke organizacije Dragana Petković\nU materijalu je takođe je navedeno da su uradili ukupno 12 turističkih obilaza u celoj godini. Evo kako izgleda njihov plan i pojašnjenje:\nTuristički obilasci u gradu iz programa niške Turističke organizacije\nŠta je odgovorila direktorka na direktno pitanje šta je urađeno u zadnje dve godine:\nDa uradimo rekapitulaciju rada niške Turističke organizacije u 2021. godini:\nBudžet od 44.3 miliona dinara, 16 zapošljenih lica, 8 manifestacija na kojima su učestvovali i organizovali ih, 12 turističkih tura koje su uradili za celu 2021. godinu. Izdavali su magazin, uradili su razglednice i suvenire. Da bi potpuno tačno pojasnili javnosti, godinama unazad je ovakva slika TON-a, pa im u izveštaju koje daju Skupštini svake godine pišu iste stvari.


Promovisana monografija o Rotari klubu Banja Luka – Rotary Club\nPromovisana monografija o Rotari klubu Banja Luka\nPovodom 80 godina od osnivanja i 15 od reosnivanja našeg kluba, u Crvenom salonu Banskog dvora u Banjoj Luci, u petak, 5. decembra 2014. godine, u prisustvu velikog broja rotarijanaca, njihovih prijatelja i ljubitelja knjige, promovisana je monografija “Rotary club Banja Luka 1934-1941 & 1999-2014.’’\nKnjigu su promovisali recenzenti prof. dr Dejan Čikara iz Rotari kluba Beograd – Dunav, mr Bojan Stojnić, istoričar iz Arhiva Republike Srpske, te autori: istoričar Zoran Pejašinović i mr Ilija Trninić, članovi Rotari kluba Banja Luka.\nKnjiga savremenog dizajna (uradio Nikola Savić) na 176 stranica prikazuje u dva dijela život, rad i aktivnosti rotarijanaca u Banjoj Luci u doba jugoslovenske kraljevine (1934-1941), te Klub od reosnivanja od danas (1999-2014). Tekst je dat uporedo, na srpskom (ćirilica) i engleskom jeziku (prevod uradili Slobodan Kelečević i dr Emir Muhić). U drugom dijelu knjige prikazane su najvažnije akcije Kluba a skoro svi današnji članovi iskoristili su priliku da u kratkim crtama kažu nešto o sebi, o razlozima za ulazak u rotari zajednicu i o akcijama Kluba koje preferiraju.\nDio ugodjaja sa promocije možete vidjeti na slikama u prilogu.


naucna konferencija : Južne vesti\nBirači da glasaju za poslanike, ne za liste - zaključak naučne konferencije “Kako, koga i zašto smo birali?”\n08:38, 14. 12. 2020.\nNa dvodnevnoj onlajn naučnoj konferenciji o izborima u Srbiji u poslednje tri decenije od uvođenja višestranačja u Srbiji, učesnici su se saglasili da je osnovna manjkavost aktuelnog izbornog sistema činjenica da birači na izborima ne biraju poslanike po imenu i prezimenu već glasaju za partijske liste, navode iz Nacionalne koalicije za decentralizaciju.\nO izborima u prošle 3 decenije višestranačja u Srbiji govore stručnjaci na onlajn konferenciji\n08:23, 8. 12. 2020.\nOnlajn naučna konferencija ,,Kako, koga i zašto smo birali?’’, koja će biti održana 9. i 10. decembra, okupiće stručnjake koji će sa različitih aspekata govoriti o izborima koji su bili održani u Srbiji u poslednjih 30 godina, od kada je ponovo uspostavljeno višestranačje, a koje su obeležili građanski ratovi, raspad zajedničke i nastanak novih država, promene institucionalnog i ustavnog okvira, ekonomske i političke krize .\nVizantolozi iz celog sveta na simpozijumu u Nišu\n12:03, 29. 5. 2015.\nOd 3. do 5. juna u velikoj sali niškog Univerziteta biće održan 14. naučni skup “Niš i Vizantija - Gradovi i građani vizantijskog sveta” na kome će svoje naučne radove predstaviti preko 50 vizantologa iz zemlje i sveta.\nKonferencija o "pametnim trehnologijama"\n08:47, 17. 3. 2015.\nZainteresovani da nauče više o savremenim trendova i inovacijama u elektroenergetici, automatici, elektronici i robotici mogu da posete konferenciju "Smart Technologoies 2015", koja će na Elektronskom fakultetu od 24. do 26. marta biti održana 3. put.\nDeseti "Dani primenjene psihologije" u Nišu\n09:16, 23. 9. 2014.\nPreko sto učesnika iz Srbije, zemalja u regionu, ali i Italije i Češke, predstaviće svoje naučne radove 26. i 27. septembra na konferenciji "Dani primenjene psihologije" na Filozofskom fakultetu u Nišu.\nNaučni skup ICEST 2014 u Nišu\n09:08, 25. 6. 2014.\nMeđunarodna konferencija ICEST 2014 na kojoj će biti predstavljeni naučni radovi iz oblasti informacionih, komunikacionih i energetskih sistema i tehnologija održava se na niškom Elektronskom fakultetu do 27. juna.\nPočeo Kongres antropologa u Vranju\n13:34, 4. 6. 2014.\nU Vranju na Pržaru se od danas do 7. juna održava 53. Kongres antropologa Srbije na kome učestvuju i antropolozi iz Makedonije, Republike Srpske i Bosne i Hercegovine.\nNaučna konferencija o jeziku na Filozofskom fakultetu\n09:40, 25. 4. 2014.\nNa konferenciji "Jezik, književnost, diskurs", koja se 25. i 26. aprila održava na Filozofskom fakultetu u Nišu, govoriće se o odnosu jezika i politike, komunikacije, identiteta i drugih društvenih fenomena.\nOdržana konferencija iz primenjene elektromagnetike\n10:37, 9. 9. 2013.\nU Nišu je održana XI međunarodna konferencija iz primenjene elektromagnetike “PES 2013” i predstavljeno više od 50 naučnih radova.\nVeliki naučni skup u Nišu\n12:59, 31. 8. 2009.\nNa Elektronskom fakultetu u Nišu počela deveta naučna konferencija PES2009, posvećena elektromagnetici.\n16:20, 28. 2. 2021.


Predstavljamo vam 7 tehnoloških otkrića koje dugujemo istraživanju i postojanju svemira.\nJeste li znali da je i ovo izumeo Aleksander Grejem Bel?\nVećina ljudi Aleksandra Grejema Bela povezuje sa pronalaskom telefona, a zaboravljaju još jedan njegov izum na kome su mu posebno zahvalni pripadnici obezbeđenja, tajni agenti i lovci na skriveno blago.\nŽivot Semjuela Morzea bio je pun razočaranja, ali možda su ga baš ona inspirisala da patentira telegraf, jedan od izuma koji je zauvek promenio način komunikacije.\nOve godine razvijeno je nekoliko zanimljivih načina da nastavimo svoj uobičajen način života bez ugrožavanja planete.\nGavin Manro pronašao je zanimljiv način da spoji darove prirode i primenjenu umetnost.