FONO koncept kompanije Xella – Dobitna formula u borbi protiv buke! | Lepa i srecna\nFONO koncept kompanije Xella – Dobitna formula u borbi protiv buke! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n29.10.2019 09:44 09:49\nAutor Jasmina Glišić 29.10.2019 09:44 09:49\nKako buka utiče na naš organizam?\nBučne komšije, buka iz susedne sobe, neprijatni odjeci iz hodnika? Zvuk telefona iz druge kancelarije, ometajuća diskusija kolega na pauzi ili iritirajući zvuk ulaznih vrata? Ukoliko prepoznajete ove “simptome” u sopstvenom domu ili na poslu, krajnje je vreme da ozbiljno shvatite upozorenje Svetske zdravstvene organizacije (SZO) o negativnom uticaju buke na vaš organizam.\nVišak decibela ne oštećuje samo sluh, što je uvek prva asocijacija, već negativno utiče na ceo ljudski organizam. O tome najbolje svedoči izveštaj Svetske zdravstvene organizacije (SZO) pod nazivom “Teret bolesti izazvan bukom u životnoj sredini” koji je objavljen nakon dugogodišnjih analiza, a u kojem se navodi da buka izaziva stres, ometa osnovne aktivnosti poput sna, odmora, rada ili učenja.\nNivo buke u našem okruženju\nKada je u pitanju merenje nivoa zvuka, važan je podatak da postoji razlika između domaćinstava koja se nalaze u glasnom gradskom okruženju i domu koji se nalazi u predgrađu, udaljenom od većih saobraćajnica. Zvuk u domu u urbanoj sredini može dostići 50 dB, dok kod udaljenijih objekata nivo spoljašnje buke iznosi oko 40 dB.\nMnoge stambene zgrade u Srbiji imaju neadekvatnu zvučnu izolaciju, prvenstveno zbog upotrebe materijala koji nisu adekvatno zvučno izolovani. Prilikom kupovine nekretnine, važno je da se informišete kako o materijalu od kog je izgrađena sama zgrada, tako i o materijalu koji je korišćen za pregradne zidove unutar samog stana, ali i između stanova i hodnika. Zapravo, zidovi su jedino što ne možete promeniti u Vašem stanu prilikom renoviranja ili adaptacije, i zato uvek birajte nekretninu koja je izgrađena od materijala koji imaju prirodni sastav i adektvatnu zvučnu i termoizolaciju. Materijal od koga je izgrađena zgrada će tokom decenija, sveukupno uticati na Vaš komfor i kvalitet stanovanja.\nYtong FonoBlock– Pobednik u borbi protiv decibela\nYtong FonoBlock je zvučni termo blok, koji obezbeđuje efikasno i sistemsko rešenje protiv buke unutar stambenog i poslovnog prostora. Sa Ytong FonoBlock-om dimenzija 25 cm postiže se zvučna izolacija u visini od 55 dB što je iznad propisanih normi (52 dB). To je potpuno nov koncept za pregrade, kada su u pitanju zidarski radovi na objektu koji zadovoljavaju sve standarde propisane aktuelnom regulativom.\nPored debljina 20 i 25 cm, Ytong FonoBlock proizvodi se i u tanjim formatima 12 i 15 cm. Svaka navedena dimenzija ima svoje preporučene pozicije ugradnje shodno potrebama i karakteristikama prostora. Tako se, primera radi, za izolaciju unutar same stambene jedinice preporučuje Ytong FonoBlock debljine 12 i 15 cm, dok se blokovi debljina 20 i 25 cm uglavnom koriste za zvučnu izolaciju između dva stana ili stana i hodnika.\nFONO koncept – Sistemska rešenja u oblasti zvučne izolacije


Grad i ove godine plaća 80% cene privatnim vrtićima - www.lobi-info.rs\nGrad i ove godine plaća 80% cene privatnim vrtićima\nMilica K. 6. maja 2016., 20:13 4.8k Views 1 Komentar\nSkupština grada Beograda donela je odluku da i naredne školske godine plaća 80% ekonomske cene za boravak dece u privatnim vrtićima. Sva dace koja ispunjavaju uslove za državni vrtić, a za koju nema mesta grad Beograd će dati subvenciju za boravak u privatom vrtiću.\nU Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu smatraju da je odluka da grad plaća 80% ekonomske cene za boravak u privatnim vrtićima donela dobre rezultate, da su se smanjile liste čekanja. Roditelji koji su ovo pravo ostvarili, a koje im prestaje 31. avgusta, neće morati 1. septembra ponovo da predaju svu dokumentaciju već samo ugovor sa privatnom pedagoškom ustanovom koju dete pohađa.\nDece koja trenutno ostvaruju ovo pravo ima 4920 u 82 privatne predškolske ustanove.\nEkonomska cena privatnog vrtića je 27.136 dinara, od te cene grad Beograd uplaćuje 21.709 dinara, dok roditelji plaćaju razliku.\nPrethodna objava Besplatno odnošenje kabastog smeća ovog vikenda\nSledeća objava Izložba tradicije i običaja u Ovči\n15. jula 2016. at 13:52 Copy Link of a Comment\nA verifikovanih privatnih vrtića na levoj obali – 2!\nBesplatno odnošenje kabastog smeća ovog vikenda\nIzložba tradicije i običaja u Ovči


Okrugli sto o socijalnom preduzetništvu - Glas Podrinja\nDrugi okrugli sto u okviru projekta "Socijalno preduzetništvo kao sredstvo za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva", održan je juče u Muzeju šabačkih Jevreja u Šapcu.\nOvaj događaj organizovao je Caritas Šabac, u okviru projekta koji sprovodi u partnerstvu sa opštinom Bogatić i konzorcijumom socijalnih kooperativa „C.O.S.M.“ iz Italije.\nSa partnerima iz inostranstva, sa stručnjacima iz okruženja razgovarali smo o ovoj temi, pošto je sa nama bio i predstavnik Ministarstva za rad i zapošljavanje boračka i socijalna pitanja, da smo izašli sa kvalitetnim predlozima i unapredili tekst Zakona o socijalnom preduzetništvu. Na taj način pružamo mogućnost velikom broju ljudi iz naše države, kojima je potrebna organizovana društvena pomoć, da li da se zaposle ili dobijaju usluge koje su im potrebne, da unaprede kvalitet svog života- istakao je direktor Caritas-a Šabac- Miroljub Nikolić.\nPored stručnjaka iz oblasti socijalnog preduzetništva iz Srbije i Italije, skupu su prisustvovali i predstavnici resornog Ministarstva, grada Šapca i opštine Bogatić.\nOpširnije u narednom broju „Glasa Podrinja“.


Odbojkašice Srbije na finalnom turniru LN\n► Odbojkašice Srbije na finalnom turniru LN\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije obezbedila je plasman na finalni turnir Lige nacija u Nanđingu nakon što je večeras u Santa Feu pobedila selekciju SAD sa 3:1 (30:28, 23:25, 25:20, 25:18) u utakmici prvog kola petog vikenda.\nPobeda Srbije mogla biti i maksimalna, pošto je u drugom setu imala prednost od šest poena (18:12), ali je SAD serijom 6:0 uspela da izjednači i potom preokrene rezultat. To, međutim, nije poremetilo odbojašice Srbije koje su na kraju stigle do pobede i plasmana na finalni turnir.\nSelektor srpskih odbojkaša Slobodan Kovač rekao je da je utakmica poput one sa Španijom bila potrebna njegovoj ekipi i istakao da je dobro to što reprezentacija pobeđuje i kada ne igra sjajno.\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije izgubila je danas od selekcije SAD sa 1:3 (25:23, 17:25, 16:25, 15:25), u drugom kolu Svetskog kupa u Hamamacuu.\nMuška odbojkaška reprezentacija Srbije pobedom je počela Evropsko prvenstvo, pošto je danas u Briselu pobedila Nemačku sa 3:0 (25:21, 25:17, 25:15).\nSrpski odbojkaši sutra počinju takmičenje na EP\nMuška odbojkaška reprezentacija Srbije sutra će početi učešće na Evropskom prvenstvu.\nOdbojkašicama Srbije uručeni diplomatski pasoši\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić uručio je danas diplomatske pasoše trofejnim srpskim odbojkašicama i stručnom timu reprezentacije. Reprezentativke Srbije dobile su nove putne isprave...


Poseta Jakovu, pokazala je da je Drugi raketni divizion iz sastava 250. rakente brigade za Protivvazdušnu odbranu stacioniran u kasarni "Major Milan Tepić", spreman da u najkraćem vremenu reaguje na povredu vazdušnog prostora, navodi se u saopštenju\nĐorđević je pripadnike jedinice upoznao sa planiranim nabavkama i modernizacijom za potrebe Ratnog vazduhoplovstva i Protivvazdušne odbrane, navodi se u saopšenju.\nNakon toga, ministar odbrane obišao je pripadnike Rečne flotile u Novom Sadu, gde se upoznao s aktivnostima i zadacima jedinice. Nenajavljeni obilazak ministar je završio na Vojnomedicinskoj akademiji gde je obišao šaltere za zakazivanje na Specijalističkoj poliklinici VMA, apoteku, kao i Kliniku za stomatologiju. Ministar se tokom vikenda sastao sa predstavnicima više lokalnih samouprava, a obišao je i kompaniju Sloboda u Čačku i pribojski FAP gde je rekao da je ideja da FAP, Zastava kamioni i Jumko Vranje budu tri kompanije koje će postati deo grupacije Odbrambene industrije Srbije.\n"Sloboda" povećala proizvodnju za 70 odsto\nMinistar odbrane Srbije posetio Vojnomedicinski centar u Novom Sadu\nU subotu je razgovarao sa čelnicima Priboja i Užica, a u nedelju sa rukovodstvom Čačka i Gornjeg Milanovca i to o daljem unapređenju saradnje sa Ministarstvom odbrane i Vojskom Srbije i realizaciji Master plana, i o nepokretnostima koje nisu neophodne za funkcionisanje jedinica VS, a za koje prvenstvo kupovine imaju upravo lokalne samouprave.\nU petak je posetio Kompaniju "Sloboda" u Čačku, gde je prisustvovao otvaranju Hale za obradu rezanjem, a u subotu i pribojski FAP.\nĐorđević je podsetio da je krajem prošle godine FAP dobio dva miliona evra da uradi 21 kamion za Vojsku Srbije\nĐorđević: Srbija i Gruzija imaju potencijal za privrednu saradnju\nPotresna poruka majke male Nađe, preminule od morbila: "Tvoje poslednje reči su bile UZMI ME, a ja nisam mogla"\nTačno mesec dana prošlo je otkako je srce male Nađe Petrović (2) iz Kragujevca stalo, nakon što su male boginje, koje nikako nije smela da dobije, razorile njen organizam. Dva meseca borbe, mesec dana tišine... Nađina mama Dragana obratila se svojoj mezimici, prisećajući se poslednjih reči koje su jedna drugoj uputile.\nVladan Stojković master učitelj iz Vranja ima trideset i pet godina i veliko iskustvo u inkluzivnom obrazovanju, a svoju karijeru u ovom obrazovnom procesu započeo je kao lični asistent deteta sa Daunovim sindromom u Osnovnoj školi “Radoje Domanović”, koja je prva započela sa sprovođenjem inkluzivnog obrazovanja.\nPreminuo Sreten Karić\nBiznismen Sreten Karić preminuo je danas posle duge i teške bolesti.


Pravila o zaštiti privatnosti – Kalvin Apartments – Budimpešta – Mađarska\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.kalvinapartments.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Kalvin Apartments. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.kalvinapartments.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na kalvinapartmentsbp@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na kalvinapartmentsbp@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na kalvinapartmentsbp@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Afera „Nikola“: Neviđeni prevaranti ili žrtve poslovne „sačekuše“ - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tAfera „Nikola“: Neviđeni prevaranti ili žrtve poslovne „sačekuše“\nStaratap „Nikola Corporation“ obmanuo je sve – velike partnere iz autoindustrije, investitore na berzi i kupce koji su unapred poručili njegove revolucionarne električne kamione. Tehnologije koje je ova kompanija promovisala i zahvaljujući njima dostigla vrednost od 26,3 milijardi dolara na berzi – ne postoje. Sve u njenom poslovanju je od samog početka bila laž, tvrde forenzički istražitelji iz kompanije „Hindenburg Research“. Osnivač „Nikole“ Trevor Milton je poručio preko društvenih mreža da je reč o poslovnoj „sačekuši“ i da je ovaj izveštaj poručen kako bi se njegova kompanija uništila na berzi.\nStartap za proizvodnju električnih kamiona, „Nikola Corporation“, u poslednjih nekoliko nedelja je vodeća tema na tehnološkim i automobiliskim portalima. U junu su izašli na berzu i dostigli procenjenu vrednost od 26,3 milijardi dolara, a prošle nedelje je objavljena saradnja sa kompanjom „General Motors“ (GM).\nPrema dogovoru, „General Motors“ bi preuzeo 11 odsto udela kompanije za dve milijarde dolara, a u saradanji s „Nikolom“ bi trebalo da razvija novi električni „pikap“, pod imenom „Nikola Badger“. „General Motors“ bi na osnovu ugovora dobio i jedno mesto u upravi kompanije „Nikola“.\nJedna od najvećih prevara\nAli „Hindenburg Research“, kompanija specijalizovana za istraživanje finansijskih prevara, objavila je pre nekoliko dana analizu u kojoj tvrdi da su kompanija „Nikola“ i njen osnivač počinili niz prevara kako bi naduvali vrednost firme na preko 20 milijardi dolara. Optužbe su vrlo ozbiljne, a ovaj startap nazivaju jednom od najvećih prevara koje su ikada videli.\n„Hindenburg“ tvrdi da je „Nikolin“ osnivač Trevor Milton namerno koristio obmanjujuće taktike kako bi prikazao lažnu sliku o kompaniji u javnosti. Istraživači ističu da je zahvaljujući takvim manipulacijama, Milton uspeo da sklopi partnerstva s velikim igračima u autoindustriji, čime je napumpao vrednost kompanije.\nLažima i obmanama, ovaj startap ne samo da je uspeo da dogovori partnerstvo sa kompanijom „General Motors“ , već i sa nemačkom kompanijom „Bosch“, velikim dobavljačem i proizvođačem raznih delova i tehnologija za autoindustriju. „Hindenburg“ ističe da Milton i njegova kompanija nisu podelili baš puno informacija o kamionima koje razvijaju, kao ni o pogonskim sistemima koje koriste.\nPoručeno poslovno „ubistvo“\nNakon što je „Hindenburg Research“ objavio svoj izveštaj, na „Twitter“-u se oglasio osnivač kompanije Trevor Milton, koji je kratko rekao da se radi o poručenom „ubistvu“, da zna ko je finansirao izveštaj, te da mu treba nekoliko sati da odgovori na laži. Portal „Roadshow“, specijalizovan za digitalni marketing u transportnoj industriji, kontaktirao je predstavnike „Nikole“ povodom optužbi.\nOni su u svom odgovoru naglasili da su kompaniju proverili neki najugledniji svetski stručnjaci, te da ih ovaj izveštaj neće sprečiti u postizanju uspeha. Tvrde da izveštaj služi samo za manipulaciju cenama akcija i da uništi kompaniju na berzi.\n„Hindenburg Research“ u svom izveštaju daje pregled poslovanja ovog startapa, od njegovog osnivanja do danas. Pozabavili su se i Miltonovim bivšim poslovima. Svoje tvrdnje o obmanjujućim taktikama zasnivaju na nizu snimljenih telefonskih poziva, poruka, mejlova, ali i velikom broju pravnih dokumenata. Kažu da su krenuli u istraživanje nakon što je „Bloomberg“ objavio mnoštvo detalja o tome kako je Milton „naduvao“ mogućnosti kamiona „Nikola One“ i dodaju da se slažu s takvom ocenom.\nSve je bilo laž od početka\nZa samog Miltona tvrde da je postigao uspeh promovisanjem lažnih tehnologija koje nisu nikada postajale, precenjenih poslovnih ugovora, te preterivanjem u pohvalama o sposobnostima svojih zaposleniih. Pored toga, tvrdio je da je njegova kompanija proizvela niz delova za kamione, za koje istražitelji tvrde da ih nije proizveo njegov startap.\nPrema navodima u izveštaju, kamion „Nikola One“ nije nikada bio u voznom stanju, a video snimci koji prikazuju kretanje kamiona su takođe vešto smišljena prevara. Istražitelji tvrde da je kamion sniman na nizbrdici, da su ekrani u kamionu bli spojeni kablom sa nekim drugim uređajima a ne sa samim kamionom, te da je ostatak tehnologije u kabini ustvari bio maketa, a komponente zapravo delovi kupljeni u železari.\n„Nikola One“ je promovisan kao revolucionarni kamion, koji koristi gorivnu ćeliju na vodonik. Dakle, kamion bi se mogao napuniti vodonikom kao da se puni dizelom, a gorivna ćelija bi iz vodonika stvorila električni napon za pokretanje motora. Zahvaljujući tome, ne bi bilo potrebno punjenje baterija na stanicama za električna vozila, kao što je slučaj s verovatno najvećim konkurentom, najavljenim „Teslinim“ kamionom „Semi“.\n„Nikola“ tužio drugu kompaniju da mu je prodala tehnologiju koja ne postoji\n„Hindenburg“ tvrdi da kamioni koje je predstavila kompanija „Nikola“ nisu nikada imali gorivne ćelije. Ispod delova karoserije su navodno bile sakrivene turbine na prirodni gas, što su kako tvrde istražitelji, priznali bivši zaposleni u kompaniji, a što se navodi i u tekstovima koje je objavio „Bloomberg“.\nKompanija je ove godine trebalo da predstavi i „revolucionarnu tehnologiju za unapređenje baterija”. Kako piše „The Drive“, razvoj te tehnologije je bio povezan s preuzimanjem kompanije „ZapGo“. Ali onda su u kompaniji „Nikola“ ustanovili da tehnologija koju je „ZapGo“ nudio – ne postoji, pa su tužili ovu firmu tražeći odštetu od 2,2 miliona dolara.\nInače, kompanija „Nikola“ je pre dve godine tužila i konkurentsku firmu „Tesla“ za kopiranje dizajna njihovog kamiona. Milton je zapretio tužbom i agenciji „Bloomberg“, zbog njihovih tekstova u kojima optužuju ovaj startap de je lažno prikazao izuzetne mogućnosti svojih kamiona.\nNemci priznali da sa „Nikolom“ nisu proizveli nijedan kamion\nIz kompanije „Bosch“ su potvrdili da u saradnji sa stratapom „Nikola“ nisu proizveli nijedan kamion. Ta izjava je u suprotnosti sa Miltonovim tvrdnjama da su prošlog juna u Nemačkoj sa kompanijom „Bosch“ proizveli pet električnih kamiona.\n„Hindenburg Research“ u svom izveštaju navodi da je Milton lagao i kada je tvrdio kako su u mogućnosti da jeftino nabave i proizvode vodonik za pokretanje kamiona. Osnivač „Nikole“ je izjavljivao da mogu da proizvedu kilogram vodonika za tri dolara, što je neverovatno niska cena. Ali kompanija nema fabriku za proizvodnju vodonika. Milton je ovog leta, napokon, priznao da njegova firma uopšte ne proizvodi vodonik.\nČovek koji je u kompaniji zadužen za izgradnju infrastrukture za vodonik ima referencu da je prethodno bio šef golf kluba u saveznoj državi Ajdaho. Direktor proizvodnje vodonika je Miltonov mlađi brat Trevis, koji je u karijeri, kako tvrdi na LinkedInu, bio samozaposlen i uglavnom radio na izgradnji prilaznih puteva za garaže. Glavni inženjer kompanije bavio se razvojem softvera, no uža specijalnost mu je popravka fliper automata.\n„Hindenburg“ se pozabavio i porudžbinama za kamione. U kompaniji „Nikola“ tvrde da su dobili preko 14.600 porudžbina, od kojih je većinu naručila prevoznička firma „US Xpress“. U izveštaju se navodi da je startap od te kompanije dobio 1,3 miliona dolara u gotovini, ali da vrednost porudžbine iznosi 3,5 milijardi dolara. Istražitelji iz toga zaključuju da je namerno preuveličan i broj porudžbina.\nKompaniju „Nikola“ je 2018. godine napustio njihov finansijski direktor, koji je po odlasku i tužio bivše poslodavce. Mesec dana kasnije, iz kompanije „Nikola“ su objavili da će svima koji su unapred poručili kamion „One“ po promotivnim cenama vratiti novac, ali detalji te odluke nisu poznati jer sudska dokumenta iz tog predmeta nisu javna. Ali je zato poznato da je startap posle toga odustao od razvoja modela „One“, i prebacio se na razvoj drugog kamiona, pod imenom „Two“.\nU javnost nisu izneti detalji ni o tome šta će „General Motors“ ustvari dobiti iz nedavno sklopljenog partnertsva sa ovim startapom. Predstavnici kompanije „General Motors“ su povodom optužbi iznetih u izveštaju samo kratko prokomentarisali za javnost kako su sigurni da će ova saradnja biti uspešna i da će njome stvoriti novu vrednost.\nFoto: Murati, Pixabay


Miško Plavi i njgeov trio 21. septembra u Kolarcu\nTanjug 17. septembra 2019. 15:15\nBEOGRAD – Multiinstrumentalista Miško Plavi održaće koncert sa svojim triom koji uz njega čine džez pijanista Vasil Hadžimanovim i jedan od najboljih regionalnih bubnjara Srđan Džoni Dunkić, 21. septembra u beogradskom Kolarcu.\nNa koncertnoj promociji albuma „Hiljadu osmeha“ gostovaće i Ana Stanić i Miroslav Tovirac.\nMiško Plavi je multiinstrumentalista koji se pojavio na novotalasnoj rok sceni početkom osamdesetih godina kao gitarista, basista i klavijaturista sarađujući s bendovima Via Talas, D’Boys, Piloti, Ekatarina Velika i drugim.\nPoslednjih godina njegova preokupacija je harmonika, a sa ovim instrumentom je izgradio i značajnu svetsku karijeru. Od 2000. godine izvodi program „Music Around the World“ sa kojim je odžao više od 100 koncerata u Japanu, gde je objavio i album „Istok ljubi Zapad“.


Rekonstrukcija vodovodne i kanalizacione mreže u ulici Kurtin sokak Untitled Document\nRekonstrukcija vodovodne i kanalizacione mreže u ulici Kurtin sokak\n16. Nov, 2018.\nU toku su radovi na rekonstrukciji vodovodne i separatne kanalizacione mreže u ulici Kurtin sokak, na Toki - Džeki. Radi se o nastavku velikog projekta koji košta 415.000 KM. Ovo je nastavak radova, kojima je prethodila rekonstrukcija separatne kanalizacione mreže u ulicama Bistrik potok i Pastrma.\nPo informacijama Službe za komunalne poslove, radovi su izuzetno zahtjevni jer se izvode u vrlo uskoj i strmoj ulici: „Završeno je spajanje na postojeću vodovodnu mrežu u ulici Bistrik, polaganjem privremenog voda kroz ulicu Kurtin sokak. Također, završeni su radovi na spajanju fekalnog kanala na rekonstruisani fekalni kanal u ulici Bistrik i spajanje novoprojektovanog kišnog kanala na Bistrički potok“, pojašnjavaju u Službi.\nTrenutno su u toku radovi na polaganju cijevi za kišnu i fekalnu kanalizaciju, te cijevi za vodovodnu mrežu. Projekat obuhvata zamjenu 150 metara tehnički neispravnih cijevi vodovodne, kišne i fekalne kanalizacije. Izgradit će se oko 30 novih šahtova, te 40 individualnih priključaka. Radove izvodi firma Mibral iz Sarajeva.


Sofa koja će osvojiti vaš enterijer, ali i vas same\nItalijanski brend će predstaviti mnoštvo svojih proizvoda uključujući i novu vazdušastu, mekanu sofu koja će odmah privući vašu pažnju. Dizajnirana od strane Daniele Lago, sofa izgleda kao da lebdi u vazduhu, zahvaljujući svojim inovativnim nogarama.\nAir Soft 2022 dolazi sa samostojećim naslonima koji vam omogućavaju da kreirate sopstvenu kompoziciju u dnevnoj sobi. Ovo bukvalno znači da nasloni nisu fiksirani i da ih možete postaviti na bilo koji način kako biste dizajnirali udobno mesto za sebe i svoje goste.\nMinimlistička sofa se sastoji od aluminijumskog okvira i ima patentirani mehanizam koji vam omogućava da zakačite naslon. Prilikom izrade sofa, LAGO koristi sertifikovano guščje perje u dizajnu nameštaja.\nLAGO Air Soft Sofa 2022 dodaje osećaj udobnosti i lakoće u prostor i pridružuje se porodici LAGO Air nameštaja kao što je plutajući vazdušni krevet. Međutim, posebnost Air Soft sofe leži u njenoj modularnosti: kreirajte sofu tako što ćete prilagoditi naslon prema sopstvenoj udobnosti i želji.


Britanski ugao: Evropskoj uniji preti raskol zbog ruske vakcine - Sputnjik Srbija\n13:05 10.02.2021 Preuzmite kraći link\nItalija je „zapretila“ da će odobriti rusku vakcinu protiv virusa korona „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) usled sve većeg nezadovoljstva zbog toga što je vakcinacija u Evropskoj uniji stala. Na takav korak su spremne čak i Nemačka i Austrija, piše britanski portal „Dejli ekspres“.\nPrema mišljenju autora članka, novinara Tima Maknaltija, odluka Rima da upotrebi rusku vakcinu „preti cepanjem Evropske unije“.\nOn podseća na izjavu savetnika za zdravstvo italijanskog regiona Lacio Alesija D'Amata koji je rekao da je vreme „ključni faktor“ u borbi protiv virusa korona i da će ruski „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) „najverovatnije postati jedno od sredstava koje će Rim iskoristiti“ kako bi ubrzao program vakcinacije u zemlji. On je dodao da Italija brzo može da dobije alternativnu vakcinu, „i da smanji vreme potrebno za birokratske procedure“, dok se Evropska unija bori da obezbedi adekvatne isporuke.\nAutor članka ističe da Evropska unija ima poteškoća sa masivnom vakcinacijom protiv virusa korona zbog problema sa nabavkom vakcina kompanija „Astra zeneka“ i „Fajzer“.\nTakođe dodaje i da je austrijski kancelar Sebastijan Kurc rekao da će njegova zemlja pozdraviti kineske i ruske vakcine, jer zemlje EU nisu u stanju da ubrzaju proces nabavki vakcine.\nNovinar podseća da je i nemačka kancelarka Angela Merkel saopštila da je otvorena za korišćenje ruske vakcine protiv virusa korona „Sputnjik Ve“ (Sputnik V).\nJuče je saopšteno da je Ruski fond za direktne investicije podneo zahtev za registraciju ruske vakcine „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) u Evropskoj uniji 29. januara i postoji potvrda da je Brisel primio zahtev. Ističe se da od Evropske agencije za lekove zavisi kojom brzinom će zahtev biti odobren.\nPodsetimo, prva zemlja Evropske unije koja je odobrila upotrebu ruske vakcine protiv virusa korona je Mađarska.\nItalija, Sputnjik V, vakcina, EU


Vlada ranije obezbijedila novac za sanaciju škole u Mišinom Hanu\nMinistarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske saopštilo je da je Vlada ranije obezbijedila sredstva za obnovu školskog objekta u Mišinom Hanu i da su netačne tvrdnje pojedinih medija da je sanacija uslijedila tek nakon organizovanih protesta roditelja i pojedinaca koji takve situacije koriste za promociju u izbornoj kampanji.\n"Vlada Republike Srpske obezbijedila je 31. avgusta 70 hiljada KM iz sredstava klirinškog duga za sanaciju objekta Područnog odjeljenja Mišin Han, koje djeluje u okviru Osnovne škole `Milutin Bojić` Potkozarje", dodaje se u saopštenju.\nIz Ministarstva podsjećaju da je Osnovna škola "Milutin Bojić" bila obavezna da sprovede proceduru javne nabavke u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama BiH i da je to jedini razlog što sanacija škole nije počela ranije.\n"Sanacija krova izvršena je u avgustu, a tender za zamjenu stolarije objavljen je 4. septembra. Izbor najpovoljnijeg izvođača izvršen je 13. septembra, a žalbeni rok trajao je do 22. septembra. Ugovor sa najpovoljnijim ponuđačem, firmom `Trgopromeks` iz Mrkonjić Grada škola je potpisala 26. septembra, a sanacija je počela danas", navode iz Ministarstva.\nU saopštenju se dodaje da se, prema informacijama koje je OŠ "Milutin Bojić" dostavila, nastava za 74 učenika u Mišinom Hanu izvodi u učionicama u dijelu škole u kojem nisu oštećeni prozori.\nPodručna škola u Mišinom Hanu pretrpjela je veliku štetu usljed nevremena u julu.\nškola Mišin Han Ministarstvo prosvjete RS\nVerići-Mišin Han: Crna tačka koja odnosi živote!


Zahladneli odnosi Nemačka – Rusija?\nZahladneli odnosi Nemačka – Rusija?\nNemačko-ruske vladine konsultacije, planirane za kraj oktobra u Sočiju, neće biti održane zbog stava Moskve prema ukrajinskoj krizi, saznaje „Špigel“.\n„Špigel“ u onlajn izdanju piše i da neće biti ni susreta kancelara Angele Merkel i predsednika Rusije Vladimira Putina.\nU Berlinu se kaže da jedan susret, s obzirom na ponašanje Moskve, ne bi imao smisla, prenosi nedeljlnik.\nVladine konsultacije se održavaju po pravilu paralelno sa Peterburškim dijalogom, a mnoge nevladine organizacije su već otkazale svoje učešće na tom dijalogu.\nPeterburški dijalog je jedan debatni form koga su pre skoro deceniju i po ustanovili Putin i tadašnji nemački kancelar Gerhard Šreder.\nTaj dijalog je utemeljen u cilju unapredjenja ukupnih nemačko-ruskih odnosa, održava se jednom godišnje, naizmenično, u Rusiji i Nemačkoj.\nKada je reč o tom dijalogu, zamenik šefa poslaničkog kluba demohrišćana u Bundestagu Andreas Šokenhof i ekspert za spoljnu politiku opozicione partije Zeleni Mari-Luize Bek su krajem septembr, povodom permanentnih napetosti sa Rusijom, najavili da neće krajem oktobra putovati u Soči.\nPolitički magazin „Sspigel“ je nedavno saznao da je nemačko Ministarstvo inostranih poslova u jednoj internoj analizi situacije u Rusiji oceniilo da se ta zemlja, pod vodjstvom Putina, skoro u svakom pogledu razvila u atoritativnu državu.\n„Državna Duma ‘igra’ kako Putin ‘svira’ i sudstvo donosi Kremlju prijatne presude….“, navodi se u analizi Ministarstva inostranih poslova u Berlinu i dodaje da je u Rusiji „korupcija deo sistema i da se protiv nje vodi samo selektivna borba“, preneo je „Sspigel“.


Zvezda trojkama u nastavku srušila Partizan – Borba\nCrvena zvezda je i u drugom ovosezonskom vječitom derbiju rutinski savladala Partizan- ovog puta rezultatom 86:74, u sklopu 18. kola ABA lige. Slično kao i 6. novembra prošle godine, srpski i jadranski šampion je šutem van linije 6,75 u drugom poluvremu srušio nominalnog gosta i tako ga značajno udaljio od plasmana u plej-of. Partizan je parirao favorizovanom rivalu tokom prvog poluvremena koje je obilježio brz ritam i odličan procenat šuta obije ekipe, dok u nastavku crno-beli nisu mogli šuterski da isprate boljeg takmaca koji je bez povrijeđenih Antića i Feldina rutinski slavio u dvorani ,,Aleksandar Nikolić”. Rekovalescent Ognjen Dobrić ponovio je šutersko izdanje iz Skoplja i bio je najbolji akter u pobjedničkom timu sa 18 poena (6/7 za tri). Dvocifreni u domaćem timu bili su Matijas Lesor sa 13 i Nemanja Dangubić sa 12 koševa. U redovima Partizana opet se sa 20 poena i 10 skokova istakao se kapiten Novica Veličković, Vilijams-Gos je upisao 17, a Vanja Marinković 15 poena.\nVečerašnjim trijumfom puleni Dušana Alimpijevića izjednačili su se na vrhu tabele sa podgoričkom Budućnosti sa 15 pobjeda i tri poraza, dok Partizan sa polovičnim učinkom (9-9) zauzima 6. mjesto i na četiri kola prije kraja zaostaje za četvrtoplasiranim Mornarom dvije pobjede.


Belorusija na raskršću – Majdan ili Rusija - Balkan Times\nBelorusija na raskršću – Majdan ili Rusija\nOn avg 19, 2020\nBelorusija na raskršću – Majdan ili Rusija – Faktor pomoći Rusije je ključni razlog zašto „Majdan“ u Belorusiji nije imao uspeha, jer da je on izostao Aleksandar Lukašenko već danas ne bi bio predsednik Belorusije\nBelorusija, koja je u kontekstu ukrajinske krize dugo vremena odsustvovala u svetskim medijima, ponovo je u žiži interesovanja nakon završenih predsedničkih izbora čiji rezultat osporava beloruska opozicija i kolektivni Zapad. U Srbiji mnogi prave paralele sa Miloševićem ili aktuelnim režimom, što je proizvod nepoznavanja situacije u Belorusiji i postkomunističkom prostoru bivšeg SSSR-a, kao i razumljiv pokušaj objašnjenja jedne druge realnosti kroz prostu analogiju. Protestno orijentisan deo srpskog društva trenutno se nalazi u stanju volatilnog nezadovoljstva, koje rezultira podrškom svim protestima širom planete – od Bejruta do Minska.\nIpak, pored činjenice da su demonstracije protekle i u Beogradu i u Belorusiji, drugih dodirnih tačaka, koje potkrepljuju ovu jednostavnu analogiju, nema. Osim toga, postoje pokušaji simplifikacije dešavnja kroz dihotomiju demokratije i diktature – dobra i zla. Opet, pored negiranja kulturnih i istorijskih osobenosti Belorusije koje determinišu oblik vladavine u toj državi, u datom diskursu primećuje se i nekritička idealizacija Zapada kao bastiona demokratije. Ako smo u Belorusiji prepoznali diktaturu, to jest bajkovito zlo, to automatski znači da na Zapadu vidimo savršeni demokratski sistem – bajkovito dobro.\nRealnost je, međutim, drugačija – većina zapadnih sistema sadrži otvoreno oligarhijske elemente, upliv velikog kapitala u donošenje odluka i samim tim poništavanje volje građana, a u datim sistemima nalazimo i izobilje cenzure i ostrakizma, kao posledice po ljude drugačijeg, kritičkog mišljenja. Faktički, jedina razlika u stepenu diktature u Belorusiji i kolektivnom Zapadu je u tome da se sastav vlasti u zapadnim demokratijama češće menja nego u postkomunističkim mekim diktaturama, pa ipak politika, pravac razvoja, dominantan sistem vrednosti koji vladajući krugovi promovišu ne menja se pukom zamenom jedne ličnosti drugom.\nPritom se svi protesti i društveni pokreti na Zapadu odbacuju kao beznačajni i nereprezentativni, jer neoliberalni sistem kvazidemokratije, a u stvari oligarhije krupnog kapitala, „nema alternativu“. Kada protestuju liberalni i nacionalistički Belorusi – to je odraz njihovog nezadovoljstva sistemom, šefom države koji treba da padne, kada protestuju Žuti prsluci u Francuskoj ili BLM aktivisti u Sjedinjenim Državama – to je prolazna faza, u pitanju su ekstremisti, sve će ostati isto.\nKao što protesti u Belorusiji demonstriraju nezadovoljstvo određenih segmenata društva, naročito mladih i urbanih građana, tako i protesti u Francuskoj i Americi pokazuju duboku podeljenost u pomenutim društvima, koji takođe signaliziraju o mogućnostima promene tih sistema kroz narodni bunt. Dihotomija demokratija-diktatura onemogućava objektivnu analizu koja bi upućivala na to da je i demokratski Zapad podjednako fragilan kao i, uslovno govoreći, diktatorski Istok.\nKritičari Aleksandra Lukašenka se, uz dihotomiju diktatura-demokratija, takođe osvrću na podele komunizam i antikomunizam. Iako je od pada komunističkog sistema privrede prošlo gotovo 30 godina, a neoliberalne šok terapije nisu donele očekivano i obećavano blagostanje građanima istočne Evrope, mnogi analitičari i dalje vode ljutu bitku protiv državne privrede. Prihvatanje postojanja idealne demokratije na Zapadu kao zadatost sa sobom povlači i uzvišavanje neoliberalnog ekonomskog sistema. Iako su rezultati sveopšte privatizacije vidni svakome – demografska katastrofa, masovna nezaposlenost, opšte oseđanje beskorisnosti pojedinca i društvenog beznađa – zastupnici neoliberalnih demokratija kao najveći greh spočitavaju predsedniku Belorusije činjenicu da je on održao privredne potencijale Belorusije, da je tamo nezaposlenost gotovo ravna nuli, da je infrastruktura na visokom nivou, a stopa kriminala najniža u poređenju i sa istočnim i sa zapadnim državama.\nU pravu su – Aleksandar Lukašenko je kriv po svim navedenim tačkama optužnice, a osobito je kriv što pojam „devedesete“ u Belorusiji nema tako morbidne konotacije kao u ostalim postkomunističkim republikama. Pritom, sam Lukašenko sebe ni ne pozicionira kao vrlog demokratskog liberala, on i ne pokušava da glumi da se uklapa u matricu liberalne demokratije. U svom zapaljivom i visprenom govoru, usmerenom protiv učesnika i organizatora beloruskog „Majdana“, Lukašenko je postulirao svoju ideologiju: prvo, on je za državni kapitalizam nasrpam oligarhijskog neoliberalnog kapitalizma; drugo, njega podržavaju stariji ljudi iz ruralne Belorusije – on se direktno zahvalio svojim podržavaocima iz svih regiona Belorusije koji su organizovano dovezeni da mu na mitingu u Minsku izraze podršku; treće, on je podvukao da Belorusija kao država nema svoje mesto u istoriji i da je ona sačuvala svoj suverenitet kroz njegovu politiku otpora prema destruktivnom uticaju Zapada; četvrto, Belorusija je veran saveznik Rusije u protivljenju NATO ekspanziji i nikada neće postati „sanitarni kordon“ usmeren protiv Rusije.\nPored postulata iz njegovog govora, takođe se mogu izvući i ostale pozicije iz njegovih drugih obraćanja – prvo, Lukašenko je 14. avgusta na sastanku sa ministrima izjavio da su Belorusi, ne samo Sloveni, već ruski ljudi, na odloženoj Paradi pobede 2020. godine uz Putina on je nazvao Rusiju svojom otadžbinom (verovatno misleći na širi Sovjetski Savez), što svedoči o tome da je Lukašenko otvoreno proruski političar; drugo, on je opredeljen za strukturiranje rusko-beloruske savezne države na temeljima ravnopravnosti dveju republika.\nOpoziciju u Belorusiji je teže definisati, ne na polju uverenja, već po njenom sastavu i strukturi. Ne može se odrediti jedna stranka, jedan pokret, pa čak ni jedan pravi opozicioni lider u redovima beloruske opozicije. S jedne strane, to je proizvod zatvorenosti beloruskog društva, Lukašenko se aktivno trudio da suzbije organizovanu opoziciju, a s druge to je posledica toga da je opozicija Lukašenku mogla biti isključivo antiruska i prozapadna, jer je Lukašenko ideološki pokrio ostatak političkog spektra. U ovom izbornom ciklusu kao najozbiljniji protivkandidati Lukašenka spominjani su liberalni bloger Sergej Tihanovski, oligarh Viktor Babarika i bivši saradnik Lukašenka, a sada opozicionar, Valerij Cepkalo.\nPrva dvojica su u zatvoru, a treći se prvo sklonio u Rusiju, ali je pred izbore pobegao u Ukrajinu, plašeći se ekstradicije u Belorusiju. Bio je u pravu, jer su nakon početka beloruskog „Majdana“ ruske vlasti raspisale poternicu protiv Cepkala i osnivača najuticajnijeg opozicionog internet medija „Neksta“ (NEXTA) Stepana Putile, koji živi u Varšavi. Pomenutim opozicionarima su na smenu došle i njihove supruge, svima osim Babarike koji je udovac – Svetlana Tihanovska i Veronika Cepkalo. Štab uhapšenog Babarike predvodi Marija Kolesnikova. Ove tri dame su napravile ujedinjeni opozicioni štab za učešće na održanim predsedničkim izborima, a nakon što nisu priznale njihove rezultate i savet za tranziciju vlasti u Belorusiji.\nUkratko, ideološke pozicije beloruske opozicije su sledeće: izlazak Belorusije iz svih vojnih, ekonomskih i političkih saveza sa Rusijom (ODKB, Evroazijska ekonomska unija, sporazum o izgradnji savezne države), vraćanje redakcije beloruskog ustava pre Lukašenkovih promena iz 1994. godine, što znači izbacivanje ruskog jezika kao zvaničnog i početak kampanje derusifikacije Belorusije, kao što je to bio slučaj u Ukrajini; orijentacija Belorusije ka evrointegracijama; Zapad, a ne Rusija kao primarni partner Belorusije; opšta privatizacija državnih preduzeća i uvođenje ekonomskog modela po uzoru na neoliberalni Zapad; otvaranje i demokratizacija beloruske države po zapadnom obrascu, što znači i importovanje neoliberalnih vrednosti tolerancije sa sve fluidnim rodnim identitetima i gej paradama; i na kraju sprovođenje nacionalne beloruske politike uz zamenu ruskog jezika beloruskim u sistemu obrazovanja. Dakle, radi se faktički o rusofobnoj nacionalističkoj agendi.\nU datom trenutku, kada je „Majdan“ još uvek otvorena opcija, beloruska opozicija se usredsređuje na one delove svog ideološkog projekta koji im najviše obezbeđuju uspeh, a koji pritom ne okreću proruske, većinske segmente društva protiv nje – u prvi plan se stavlja diskurs o diktaturi i kroz demokratizaciju se obećava automatski ekonomski razvoj. Mnogi mladi Belorusi iz velikih gradova smatraju ovu opciju održivom, uprkos mnoštvu suprotnih primera iz istočne Evrope, uključujući i susednu Ukrajinu.\nU predizbornom intervjuu ruskim medijima, Tihanovska, koja je trenutno u Litvaniji i koju kolektivni Zapad naziva pobednicom predsedničkih izbora, na pitanje novinara da li će priznati pobedu Lukašenka na izborima ako građani tako odluče, ona je odgovorila da „uopšte ne razmatra takav tok događaja… mi imamo većinu“. Dakle, nikada nije bilo glavno pitanje legitimnosti izbora, jer ih je beloruska opozicija unapred predstavljala kao nelegitimne i učestvovala u njima samo da bi kasnije mogla protiv istih da protestuje. Kao deo drugog intervjua ruskim medijima član štaba Tihanovske je iskreno izjavio da „Majdan“ u Belorusiji treba da predstavlja samo početnu stepenicu za buduća revolucionarna zbivanja u Moskvi: „Kraj Lukašenka značiće i kraj Putina“ – kratko i jasno.\nKO JE BLIŽI POBEDI?\nBeloruski „Majdan“ se može podeliti na dve faze: agresivnu i mirnu. Tri dana posle izbora bili smo svedoci agresivne faze, gde su razne navijačke grupe, koordinisani politički aktivisti, ali i mladi ljudi sa iskrenim opozicionim žarom pokušali da strateški okupiraju bitna zdanja u Minsku i širom Belorusije, ali su bili svuda zaustavljeni od strane izuzetno odlučnog i žestokog odgovora beloruske policije i specijalnih snaga. U tim danima, policija je primenjivala takvo nasilje da su postradali čak i antizapadni ruski novinari. S tačke gledišta teorija obojenih revolucija ovakva reakcija policije je bila opravdana, jer je od ključnog značaja onemogućiti da se agresivni demonstranti trajno utvrde u nekoj od zgrada državne administracije ili na nekom od glavnih gradskih trgova. Agresivne demonstracije se moraju rasterati ili revolucionarna strana pobeđuje na duže staze.\nDruga faza je usledila kada je bilo jasno da Lukašenko uživa podršku bezbednosnog aparata, da policijski i vojni zvaničnici stoje uz njega. Kadrovska baza agresivnih demonstranata nije bezgranična, a u prva tri dana je uhapšeno oko dve hiljade demonstranata, što je ozbiljno proredilo njihove redove. Sve to je iniciralo drugu fazu mirnih demonstracija i pokušaja pokretanja generalnog štrajka. Policijsko nasilje, koje je bilo neophodno u prvo fazi, takođe je poslužilo kao katalizator da se na ulicama okupi veći broj revoltiranih mladih ljudi. Od samog početka je bilo jasno da srž agresivnih demonstranata čine beloruski nacionalisti, koji su čitave demonstracije obeležili svojim belo-crveno-belim zastavama koje veličaju poljsko-litvansku okupaciju Belorusije, čime jasno izražavaju prezir prema ruskom delu istorije svog naroda.\nDruga faza mirnih demonstracija, masovnih i punih energije, sastoji se iz urbanih liberala, koji su takođe usvojili belorusku nacionalističku simboliku, ali iz materijalnih pobuda. Naime, oni veruju da Belorusiju čeka procvat ako uspostavi veze sa Zapadom, a beloruska nacionalistička simbolika je prozapadna. Ukoliko beloruske nacionaliste shvatimo kao rusofobe, beloruski liberali su primarno prozapadni, a žele da ih Rusija „ostavi na miru“, što je naravno nemoguće, jer ruski nacionalni interesi nalažu da Belorusija ne može preći u NATO sferu. Sa svoje strane, beloruski liberali to tumače kao da Rusija ne želi da se Belorusija razvija i postane bogata zemlja. Od ove dve grupe, Rusija može privući jedino liberale, jer nacionalisti svoj identitet baziraju na antiruskim stavovima.\nLukašenko je „Majdanu“ naneo ozbiljan udarac potpuno se okrećući Rusiji i odbacujući svoju neodrživu mnogovektornu politiku. Ne samo što su uhapšeni ruski najamnici eskpeditivno pušteni na slobodu, već su Lukašenko i predsednik Rusije Vladimir Putin direktno razgovarali dva dana uzastopce. Beloruski lider je predstavio podršku Putina i Rusije kao apsolutnu, faktički je opisao situaciju u kojoj Rusija može otvoreno vojno da interveniše u Belorusiji, ako „Majdan“ pođe nasilnim putem. Radi se o jasnom signalu ne samo Zapadu i beloruskoj opoziciji, već i ljudima iz Lukašenkovog okruženja, od kojih neki sigurno dobijaju ponude da podrže opozicioni tabor. Jedan od njih može biti takozvani „večiti ministar spoljnih poslova“ Vladimir Makej.\nZasad nijedna bitna politička, policijska ili vojna figura u Belorusiji nije otkazala poslušnost predsedniku Lukašenku. Faktor pomoći Rusije je ključni razlog zašto „Majdan“ u Belorusiji nije imao uspeha, jer da je on izostao Lukašenko već danas ne bi bio predsednik Belorusije. Aleksandar Lukašenko je veliki poraz doživeo u intrenet informativnoj sferi. Beloruski opozicioni blogovi i portali gotovo da su jedini izvor podrobnih informacija o dešavanjima u Belorusiji. Pod uticajem ovakvog propagandnog trijumfa beloruske opozicije, čak i neki ruski državni mediji su počeli da izveštavaju u opozicionom duhu, uprkos politici Kremlja. Stvorena je takva atmosfera da solidarisanje sa Lukašenkom, iz bilo kojih razloga, može da se smatra nekulturnim, pa čak i monstruoznim. Ipak, uz podršku Rusije i ako sam Lukašenko prihvati sve ruske uslove koji mu se sigurno ispostavljaju iza kulisa, a koji se tiču nastavka pregovora o formiranju savezne države, beloruski „Majdan“ se kreće ka neuspehu.\nU nedelju, 16. avgusta, opozicija je održala masovni miting u Minsku, koji je najavljivan kao „konačni obračun sa diktatorom“. Poslate su vesele i raznobrojne slike sa demonstracija, a opozicionari su navodili brojke od 100, 200, pa i 400 hiljada učesnika. U propagandni okršaj se uključila i ruska vojska objavom satelitskih snimaka sa mitinga po kojima su analitičari zaključili da demonstranata nema više od 40 hiljada. S druge strane, ni Lukašenkov kontra-miting nije uspeo da nadmaši masovnost opozicionog okupljanja, a iz nedostataka ptičje perspektive sa njegovog mitinga može se samo zaključiti da je taj skup bio nekoliko puta malobrojniji. Lukašenko jeste uspeo da zada jedan propagandni udarac svojim mitingom, a naročito svojim govorom, koji nije ostao neprimećen, ali beloruska opozicija još uvek ima prednost u propagandnom ratu. U građanskom delu beloruskog društva definitivno vlada trijumfalna atmosfera u kojoj se smatra da Lukašenko više i nema pristalica.\nIZLAZAK IZ PAT-POZICIJE?\nMnogi objektivniji analitičari traže treći put, neku alternativu Lukašenku koja neće odvesti Belorusiju putem građanskog rata i ekonomskog raspada, kojim je prva krenula Ukrajina. Nažalost, što se političkih opcija u Belorusiji tiče, takve alternative nema. Ne postoji političar koji bi nastavio prorusku politiku u Belorusiji, a pritom bio demokratskiji lider, predsednik koji bi više odgovarao zahtevima mlađih pokolenja savremene Belorusije. Postoji, međutim, jedan institucionalni izlaz iz ove krize, a to je put integracija Belorusije i Rusije u funkacionalnu saveznu državu. Rusija, zapravo, raspolaže svim potencijalima potrebnim da pruži alternativni put razvoja Belorusije.\nTek kroz ekonomsku i političku integraciju sa Rusijom, građani Belorusije mogu dobiti liberalniji politekonomski sitem i dinamičniji razvoj koji priželjkuju. Veće tržište, sigurna mogućnost ulaganja kapitala iz Rusije, slobodno kretanje ljudi koje znači otvaranje mogućnosti da se najsposobniji beloruski liberali presele u razvijenu Moskvu, a istovremeno protežiranje strateški važnih privrednih grana predstavlja perspektivan izbor za Belorusiju.\nIntegrativni procesi bi takođe omogućili stabilnu političku atmosferu za kontrolisanu tranziciju vlasti u samoj Belorusiji. Kao činilac federalne države, između Belorusije i Lukašenka ne bi više morao da se stavlja znak jednakosti, otvorio bi se put za nove mlađe lidere, što je u interesu i samog Lukašenka koji ne može vladati večno jer za to nema dovoljno legitimiteta. U ovom trenutku svima je jasno da Lukašenko mora da ode, ali Rusija neće dozvoliti da se to desi putem „Majdana“, jer će zajedno sa Lukašenkom otići i Belorusija. Po svemu sudeći kontrolisana tranzicija vlasti je planirana kroz proces izmene beloruskog Ustava i raspisivanja izbora nakon tog procesa, koji će sigurno trajati neko vreme.\nPred Rusijom i Belorusijom se baš kroz pokušaj „Majdana“ otvara mogućnost zbližavanja, a inicijalni signali sa obe strane su pozitivni. Ako integracije izostanu, bilo iz slavoljublja Lukašenka ili zbog kočenja liberalnog dela ruske elite, nekontrolisana tranzicija vlasti u Belorusiji je neizbežna, a sa njom se NATO obruč oko Rusije zatvara.\nAleksandar Đokić je asistent katedre za uporednu politiku Ruskog univerziteta prijateljstva naroda (RUDN) u Moskvi. Ekskluzivno za Novi Standard.\nazijabalkantimesBelorusija na raskršćuMajdan ili Rusijapoliticputinrusija\nSAD trebalo da obuče Tajvance za gerilski rat protiv Kine\nEtiopija protiv naroda Tigre, na hiljade zamki\nKo je Naftali Bennett, Netanyahuov učenik koji ga je…


„Razvoj prekograničnih sinergija kroz omladinsku saradnju i gastro-tradiciju“ - Opština Kula\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Društvo»„Razvoj prekograničnih sinergija kroz omladinsku saradnju i gastro-tradiciju“\nOd Admin dana\t 2. oktobra 2019. Društvo,Lokalna samouprava,Obrazovanje\nDanas je u Kuli potpisan zajednički projekat iz programa prekogranične saradnje ,,INTERREG IPA CBC Mađarska -Srbija” između srednje Ekonomsko-trgovinske škole iz Kule i Centra za strukovne škole iz Baje, koji su potpisali direktorica škole Marina Džakula i Tibor Virag, direktor obrazovnog Centra iz Baje. Potpisivanju i predaji projektnog predloga su prisustvovali Karolj Valka, zamenik predsednika opštine Kula i Miloš Danilov iz Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj.\nProjekat je vredan oko 103 hiljada evra, od čega će Evropska unija sufinansirati sa 85% sredstava, ukoliko projektni predlog bude izabran za realizaciju od strane Zajedničkog sekreterijata iz Budimpešte.\nPosle potpisivanja projekta Marina Džakula u izjavi je rekla da je potpisan sporazum u oblasti obrazovanja, nauke, kulture i sporta, razmene znanje i iskustva, tako da je ovaj IPA projekat prekogranične saradnje prva inicijativa ka ostvarenju dugoročne saradnje između škola. Direktorica je istakla da je akcenat stavljen na ugostiteljstvo, odnosno gastronomiju i stvaranju inovativne zajedničke prakse.\nNapomenula je da projekat podrazumeva niz aktivnosti, od radionica u kojima će biti uključeni učenici, do raznih poseta, izleta, manifestacija i opremanje kuhinjske radionice. Džakula je istakla da je postojala logistička, tehnička i finansijska podrška od strane lokalne samouprave, što je osnov stvaranja ovog projekta. Takođe, u projekat je uključena i OŠ „Petefi brigada”, tako što će učenici ove škole saditi biljke koje će potom učenici Ekonomsko-trgovinske škole koristiti kao in-put u dalju proizvodnju, navodi direktorica. Na kraju, ona je istakla da je veoma ponosna na ovaj projekat, jer je to veliki korak za školu, gde sa velikim nestrpljenjem očekuju rezultate, koji će biti poznati u narednih par meseci.\nPrethodni članakOtvoren konkurs za dodelu bespovratnih sredstava bračnim parovima za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom\nSledeći članak Sportisti invalidi iz kulske opštine nastavljaju sa uspesima


Niška televizija » BIRN: Projektno finansiranje medija još nije zaživelo (VIDEO)\nObjavljeno 24.09.2014. 16:43\nUsvajanje nove medijske regulative, pre svega Zakona o javnom informisanji i medijima, treba da pokrene novi talas reformi u medijskom sektoru.\nPromena vlasničkih i ekonomskih odnosa države i medija i raspodela budžetskog novca isključivo na osnovu projektnog finansiranja i javnog konkursa – bila je tematika okruglog stola u niškom Medija centru.\nIzbor članova i funkcionisanje konkursne komisije i transparentna i fer raspodela sredstava kao i nadzor nad njihovim utroškom, suština je ovih zakona, pa je stoga sa ovog skupa upućen apel svim relevantnim činiocima da postignu konsezus o ovim važnim pitanjima.\nMinistarstvo kulture, informisanja i informacionog društva priprema tridesetak podzakonskih akata koji će olakšati primenu seta medijskih zakona.\nJoš uvek je ima puno nedorečenosti, nedoumica i pravnih praznina, u pogledu primene Zakona o javnom informisanju, posebno u delu konkursnog ili projektnog finansiranja medijskih kuća.\nNajvažnije je da se sa predstavnicima lokalnih samouprava prilikom kreiranja budžeta za 2015. godinu, obezbedi novac za potrebe javnog informisanja, koji će u najmanju ruku buti na prošlogodišnjem nivou, istakao je Vukašin Obradović, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije.\nIstraživanje koje je sprovela Nevladina organizacija “BIRN” o konkursnom finansiranju medija govori da je samo 7 opština u Srbiji raspisalo konkurse o projektvnom finansiranju lokalnih medija.\nPrema istraživanju BIRN-a, dosadašnja primena projektnog finansiranja nije povećala medijski pluralizam, niti je vidljivo unapredila kvalitet medijske produkcije. Konkursno finansiranje zapravo je predstavljalo vrstu državne pomoći koja olakšava opstanak lokalnih medija na nerazvijenom i siromašnom medijskom tržištu, zaključuju istraživači BIRN-a.\n„Pitajte gradonačelnika“ – četvrtak, 25. septembar, od 20 časova


Vesti online / Vesti / Srbija / Dikovića brane saborci\nBrojni kosovski mediji objavili su dokumentarni film "General Diković i 37. brigada na Kosovu", koji je snimio Fond za humanitarno pravo iz Beograda. Film je nastavak teških optužbi na račun generala Dikovića i njegovih saboraca iz 37. motorizovane brigade Vojske Jugoslavije, sastavljene mahom od vojnika i rezervista iz Raške i Kraljeva, koja je tokom rata 1999. godine bila stacionirana u Drenici.\nSenka nad Dikovićem\nKao i u pisanim dosijeima "Ljubiša Diković", objavljenom 2012. godine, i "Rudnica" iz 2015. godine, Fond za humanitarno pravo optužuje generala Dikovića i brigadu kojom je komandovao za teške zločine nad albanskim civilima u selima Ćirez, Šavarine, Rezala i drugima u Drenici. U filmu se tvrdi da je na ovom području, koje je bilo zona odgovornosti 37. motorizovane brigade, ubijeno 1.400 albanskih civila i da su tela mnogih ubijenih, tajno, uz Dikovićevo znanje, prebačena i zakopana u Rudnici kod Raške i na drugim delovima Srbije.\nDiković je tužio Fond za humanitarno pravo i Natašu Kandić i dobio spor, a novi napadi su iznenadili njegove saborce.\nNiko neće film\nFilm "General Diković i 37. brigada na Kosovu" postavljen je na Ju tjub kanalu Fonda za humanitarno pravo. U Fondu tvrde da su ga nudili svim televizijama u Srbiji i da su ga svi, pa i RTS i RTV Vojvodine, ili odbili ili im ništa nisu odgovorili.\n- Ti koji blate generala i nas koji smo časno branili svoju zemlju i ginuli imaju samo cilj da što više oblate Vojsku Srbije i srpski narod. Nažalost i među Srbima ima svakakvih, spremnih da za pare učine sve što im se naredi - kaže jedan od Raščana koji je sa Dikovićem bio u Drenici.\nDrugi saborac tvrdi da su albanski civili zaista stradali na Kosovu, ali pre svega od bombi NATO-a.\n- Mnogo Albanaca ubio je NATO, a mi smo morali da ih sklanjamo i zakopavamo - priča drugi pripadnik 37. motorizovane brigade iz Raške.\n* Diković: Heroje bi da proglase za zločince\n* Nadmudrili smo NATO bombardere 1999, a kako bi bilo danas?\nSRBIJA "Napadi na Dikovića su pokušaj da se Srbija ponizi"\nSRBIJA Fond za humanitarno pravo: Diković umešan u ratne zločine


Vozači, budite oprezni za volanom: Evo na kojima dionicama se izvode radovi | BL Portal\n4. Maja 2021. 7:52\nZbog radova saobraćaj se odvija usporeno na izgradnji kružne raskrsnice na spoju dionice magistralnog puta Doboj-Rudanka i Ulice Stefana Prvovjenčanog u Doboju, a izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja na dionici magistralnog puta Rudanka-Doboj na spoju prilaznog puta prema petlji Rudanka, na auto-putu “9. januar”.\nIzmijenjen je režim u odvijanju saobraćaja i privremeno postavljena saobraćajna signalizacija zbog rekonstrukcije raskrsnice dionice magistralnog puta Ivanjska–Šargovac i lokalnog puta Zalužani-Dragočaj u naselju Ramići, na dionici magistralnog puta Karakaj 2 – Drinjača zbog radova i na ukrštanju magistralnih puteva Milići – Vlasenica – Han Pijesak i Vlasenica-Tišča zbog izgradnje kružne raskrsnice.\nZbog radova na rekonstrukciji dionice regionalnog puta Jezero-Šipovo saobraćaj se povremeno obustavlja do jedan sat od 7.00 do 17.00 časova, dolaziće do izmjene u odvijanju saobraćaja na dionici regionalnog puta Stari Majdan – Lamovita, kao i na dionici magistralnog puta Klašnice 1 – Gornja Vijaka 1, gdje saobraćaj reguliše privremena signalizacija.\nZbog radova, na magistralnom putu Modriča 1 – Vukosavlje (Jakeš) – Podnovlje – Šešlije – Johovac – Rudanka – Doboj – entitetska granica (Karuše) izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja i privremeno postavljena saobraćajna signalizacija, kao i na dionici Tedin Han – entitetska granica (Križ) gdje je u toku rekonstrukcija regionalnog puta.\nU toku su radovi i na izgradnji mini hidroelektrane, zbog čega je izmijenjen režim u odvijanju saobraćaja na dionici magistralnog puta Kotor Varoš – Obodnik.\nNa dionicama puteva međuentitetska linija Ugar Banjaluka-Prnjavor, zatim međuentitetska linija Stanić Rijeka – granični prelaz Gradiška i Prijedor -granični prelaz Donja Gradina, kretaće se prevoz vangabaritnog tereta i vozači treba da poštuju uputstva ovlaštenih lica iz pratnje.\nZabranjen je saobraćaj za teretna vozila ukupne mase preko 30 tona na nadvožnjaku broj na dionici magistralnog puta Klašnice 2 – Šargovac u mjestu Trn, jer nema dozvoljenu nosivost za realna saobraćajna dinamička opterećenja.\nNa dionici magistralnog puta Brod na Drini – granica BiH/Crna Gora (Šćepan Polje) zabranjen je saobraćaj za sva vozila čija ukupna masa prelazi 16 tona.\nDo 7. juna obustavljen je saobraćaj na dionici magistralnog puta Banjaluka (Rudarska) – Srpske Toplice, zbog izvođenja radova, a alternativni pravac za teretna vozila je kružni tok kod Centruma (zapadni transit) – kružni tok Lesnina – kružni tok Rebrovac – skretanje desno kod “Naprijedovog” stadiona – preko Zelenog mosta – Ulica Radoje Domanovića. Preusmjeravanje saobraćaja ne odnosi se na saobraćaj teretnih vozila kojima se vrši dostava na području grada Banjaluke.\nPočeli su radovi na rehabilitaciji lokalnog puta Saračica – Čokorska Polja, zbog čega se saobraćaj od 7.00 do 17.00 časova na mjestu izvođenja radova odvija naizmjenično, jednom saobraćajnom trakom.\nBiH je otvorila granice prema Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori, dok je ulazak u BiH za strane državljane omogućen uz negativan PCR test na virus korona koji ne smije biti stariji od 48 časova\nTags: AMS RS, Odron, radovi, saobraćaj


Zastave Srbije i Eu u prodavnici u Beogradu\nSrbija je dobila status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, odlučilo je u četvrtak uveče 27 članica ovog bloka, saopštio je predsednik Evropskog saveta Herman van Rompej.\n„Složili smo se večeras da Srbiji dodelimo status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji,“ izjavio je Rompej na konferenciji za novinare prije ponoći, nakon što su on i predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Baroso prethodno odluku objavili na svojim Tviter profilima.\n„To je izuzetno dostignuće, rezultat napora obe strane u dijalogu Beograda i Prištine. Nadam se da će to ohrabriti Srbiju da preduzme dalje korake kako bi ispunila političke i ekonomske kriterijume za članstvo u EU. Takođe se nadam da će Beograd nastaviti da podržava regionalnu saradnju i dobrosusedske odnose na Zapadnom Balkanu," izjavio je Rompej.\nI Baroso je pozdravio odluku Saveta ministara o kandidaturi za Srbiju.\n"Pre dva dana primo sam predsednika Srbije Tadića i ako se sećate rekao sam, da ako toga dana Srbija ne dobije kandidaturu, taj problem će biti rešen na samitu Evropskog saveta. To je dobra odluka, jer pokazuje da Evropska Unija ostaje veoma privlačna. Realnost je takva da ćemo sledeće godine poželeti dobrodošlicu novoj članici, a postoje i druge zemlje koje žele da se pridruže ovom veoma važnom projektu, - projektu slobode, odgovornosti i solidarnosti“, istakao je Baroso.\nSrbiji je odobren status kandidata nakon što je uklonjena i poslednja prepreka tako što su Srbija i Rumunija uoči početka sastanka u Briselu usaglasile zapisnik o manjinama.\nNa pitanja novinara da li je pitanje ulaska Rumunije u "Zonu Šengena" bilo vezano za kandidaturu Srbije, Van Rompej je odgovorio da to "ni u jednom trenutku nije bilo dovođeno u vezu ni od rumunskog predsednika niti u raspravama na samitu".\nTadić: Puno posla pred Srbijom\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je da će status kandidata otvoriti vrata ekonomskom napretku i prosperitetu Srbije ali da je puno posla pred Srbijom kako bi otpočeli i pregovori o članstvu u EU što je sledeći korak.\nBoris Tadić, predsednik Srbije sa predsednikom Evropskog saveta Hermanom van Rompejem, 28. februar 2012.\nOn je istakao da je politika "i Evropa i Kosovo" uprkos svim iskušenjima i preprekama prošla međunarodni test i da je uveren da nema druge bolje mogućnosti.\nPredsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić Dejanović izjavila je da je Srbija dobijanjem statusa kandidata dobila veliko priznanje za sve što je uradila na planu harmonizacije sa zemljama Unije, od zakonodavnog do reformskog kursa.\nBivši potpredsednik Vlade Srbije za evropske integracije Božidar Đelić izjavio je da je pred Srbijom "trnovit put" ka Evropskoj uniji i da pre leta mora da pokuša da reši preostala pitanja sa Prištinom kako bi Evropska komisija (EK) preporučila početak pregovora.\n"Pre leta moramo da pokušamo da rešimo dva preostala pitanja sa Prištinom - telekomunikacije i energetiku jer se time zaokružuje sve ono što je EK u mišljenju iz oktobra rekla da je potrebno da bi preporučila početak pregovora", rekao je Đelić za "Večernje novosti".\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić rekao je da je odluka Evropskog saveta pozitivna vest i da očekuje da će Srbija prave efekte te odluke materijalizovati u narednom periodu, kroz korišćenje evropskih fondova i prilivom novih investicija.\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac ocenio je da su izjave podrške evropskih zvaničnika i predstavnika država članica Evropske unije Srbiji, prvi konkretni dokaz uvažavanja novog kandidata za članstvo u EU.\nLider opozicione Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić rekao je da se kao Srbin i građanin raduje što je Srbija dobila status kandidata, ali da taj status ne znači ništa, budući da je u pitanju samo jedna od stepenica ka punopravnom članstvu, dok je predsednik Demokratske stranke Srbije Vojislav Koštunica ocenio je da nema razloga za slavlje i da je interes građana da Srbija proglasi političku neutralnost i stavi tačku na integracije u EU.\nVan Rompej i Barozo su u četvrtak stavili do znanja i da je dato "zeleno svetlo" za ulazak u "Zonu Šengena" Rumuniji i Bugarskoj, ali da će konačna odluka o tome biti doneta u septembru kad se ispune i svi tehnički i drugi uslovi za to.\nU Briselu će u petak zvanično, u zaključcima sa zasedanja, biti objavljena odluka o dodeljivanju statusa kandidata Srbiji za članstvo u EU.\nRasprava je kako javlja naš dopisnik iz Brisela Rikard Jozvijak trajala relativno kratko i usledila je nakon debate na radnoj večeri o merama za prevazilaženje ekonomske krize u EU.


Za četiri godine DHL će isporuke obavljati sa najmanje 70 odsto električnih vozila u Srbiji - Sve o novcu\nHome\tBIZ Info\tZa četiri godine DHL će isporuke obavljati sa najmanje 70 odsto električnih vozila u Srbiji\nDHL je ove godine počeo da obavlja isporuke u Srbiji i električnim vozilima, kako bi se dodatno smanjio uticaj na životnu sredinu, a plan je da se u naredne četiri godine pošiljke isporučuju sa najmanje 70 odsto električnih vozila, saopštila je ova kompanija povodom obeležavanja 30 godina poslovanja u Srbiji.\nDHL ima za cilj da primenom tehnološki najsavremenijih rešenja, do 2050. godine postigne logistiku nulte emisije štetnih gasova.\nDirektor kompanije DHL Srbija, Fionn Herriott naglasio je da će se u Srbiji raditi na postavljanju novih usluga, i to već u 2022. godini, kad će biti omogućena dostava u toku jednog dana u zemljama u regionu.\n“Na putu ostvarenja naše strategije održivosti ‘Mission 2050: Zero Emissions’, u transportnu flotu uveli smo električna vozila i u ovom segmentu nastaviće se kontinuirana ulaganja, investicije i unapređenja. Smanjenje emisije štetnih gasova ostaće i dalje jedan od primarnih ciljeva kompanije u Srbiji, kao konstruktivnog člana zajednice u kojoj posluje. U sklopu sa proklamovanom misijom, zaposleni svake godine učestvuju u akcijama sadnje drveća i aktivno doprinose očuvanju okoline”, zaključio je Herriott.\nViše hiljada posađenih stabala u Srbiji u prethodnih 30 godina, potvrda su posvećenosti zaposlenih očuvanju životne sredine, ali i obaveza da se nastavi sa društveno odgovornim akcijama sa ciljem da zajedničkim delovanjem utiču na povećanje pošumljenih teritorija u našoj zemlji.\nDHL je još 1991. godine, kad je osnovana kompanija u Beogradu, zahvaljujući revolucionarnim rešenjima u transportu u ovom delu Evrope, dobio prvi carinski referat za međunarodne ekspresne pošiljke, sopstveni avion za transport robe, kao i prvi magacin sa TAPA sertifikatom.


Vučić: Strašne posledice rada Vilijama Vokera - 11.05.2017, Sputnik Srbija\nUŽIVO Vesti: Šta nas čeka od pandemijskih mera sledeće nedelje /video/\nVučić: Strašne posledice rada Vilijama Vokera\nU narednom periodu biće dosta reči o ulozi Vilijama Vokera i posledicama njegovog izveštaja, rekao je premijer Aleksandar Vučić, ocenjujući i da njegovo zalaganje... 11.05.2017, Sputnik Srbija\nSvi su se uplašili pravnih mogućnosti, garant ne spavaju noćima. Koliko vidim, Velika Albanija postaje realnost, ali opet, svako ima pravo da vidi šta želi, neko realnost, neko imaginaciju.\npolitika, vesti, vilijam voker, aleksandar vučić\n20:37 11.05.2017 (Osveženo: 15:02 29.07.2021)\n© TanjugAleksandar Vučić\nU narednom periodu biće dosta reči o ulozi Vilijama Vokera i posledicama njegovog izveštaja, rekao je premijer Aleksandar Vučić, ocenjujući i da njegovo zalaganje za „veliku Albaniju“ može da izazove nestabilnost.\nSputnjik, Vučić i Voker u raljama Gugla\n10 Maj 2017, 21:42\n„Videćemo sve naše pravne mogućnosti da postavimo pitanje legitimiteta i legaliteta odluka koje su donošene po tom pitanju, pa ćemo onda da vidimo i kolika je šteta Srbiji naneta na takav način“, istakao je Vučić za RTS.\nPonovno aktiviranje Vilijama Vokera, ovoga puta, sa otvorenim zalaganjem za takozvanu „veliku Albaniju“, za predsednika Vlade Srbije nije najveći razlog za strah, jer smatra da ta ideja ne može da bude realizovana.\nOn, međutim, ocenjuje da takva neodgovorna izjava može da izazove nestabilnost, što bi moglo da dovede i do tragičnih ishoda. Vučić smatra da je mnogo teže posledice po Srbiju Voker izazvao izveštajem o Račku pre 18 godina.\n„Na osnovu njegove odluke, što ljudi zaboravljaju, doneta je odluka, direktna odluka o agresiji i napadu na SRJ, dakle, pre svega na Srbiju, manjim delom na Crnu Goru, i istovremeno kao posledica rezultata agresije, u 2008. godini doneta je odluka o priznanju tzv. nezavisnosti Kosova od strane velikog broja zemalja u svetu. To su dve strašne posledice koje su rezultat rada Vilijama Vokera“, rekao je Vučić.\nPodseća na ulogu Vokera krajem devedesetih godina prošlog veka na Kosovu i Metohiji, koju je, kako ocenjuje, njegova poslednja izjava u potpunosti razjasnila.\nJutjub (od)blokirao Sputnjik i Vučića\n10 Maj 2017, 17:51\n„Dakle, nekadašnjeg agenta CIA, koji je doveden za šefa verifikacione komisije OEBS-a. Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju je dovela čoveka koji je imao jasne planove stvaranja velikoalbanske države i koji se služio neistinama, lažima i falsifikatima da bi se taj politički cilj ostvario. Danas je to posle ove njegove izjave potpuno jasno. I nije pitanje da li je on danas penzioner ili nije, baš me briga šta je on danas i šta će on da bude sutra, on je ovim pokazao šta je bio pre 20 godina“, istakao je premijer Srbije.\nO ulozi Vilijama Vokera i posledicama njegovog izveštaja, poručuje premijer, biće dosta reči u narednom periodu, a kako kaže, obraćanje ministarke pravde pred Ujedinjenim nacijama sledeće nedelje je tek početak.\nVučić kaže da će se o ovome govoriti i pred mnogim međunarodnim forumima.\n„Videćemo sve naše pravne mogućnosti da postavimo pitanje legitimiteta i legaliteta odluka koje su donošene po tom pitanju, pa ćemo onda da vidimo i kolika je šteta Srbiji naneta na takav način, materijalna šteta, i šteta u životima ljudi, pa neko za to mora da bude kriv, neko mora da odgovara, da li ćemo na to da čekamo godinu ili deset, potpuno je svejedno. Uveren sam da će u budućnosti biti prilika da nešto dobijemo zauzvrat što će moći koliko toliko da zaceli naše veoma, veoma teške rane koje su nastale na osnovu stravičnih laži“, istakao je premijer.\n11 Maj 2017, 21:54\n19:04Francuska: Muškarcu odsečena glava i izvađena utroba, potera za ubicom /foto/\n19:00Vesti: Šta nas čeka od pandemijskih mera sledeće nedelje /video/\n18:58Bitkoin oborio rekord\n18:58Siniša Pavić: Varvarstvo na TV ekranima, zvona i praporci zaglušuju glasove razuma\n18:46„Šta god da uradi Srbija, uvek će biti velikosrpsko - da li je to jedini argument“\n18:27Talibani: Dobar sastanak u Moskvi\n18:23„Ugojio sam se 20 kilograma za tri meseca – i tako je sve počelo“ /video/\n18:05„Opasnosti tajnovite prakse“: Kina traži od SAD da dostavi detalje incidenta s nuklearnom podmornicom\n17:50MMF: Ispravna politika Rusije tokom pandemije omogućila oporavak privrede, bolje prognoze rasta\n17:47Šamar za ministra: Incident na protestu protiv korona mera i niskih plata lekara u Bugarskoj\n17:38Srbija nije bez Kosmeta – hitra reakcija posle „komentara“ /foto/\n17:27Mađarski ministar: Gde počinje bezbednost Evrope - zašto ljudska prava nemaju veze sa zaštitom granica\n17:22Putin: Gasna kriza u Evropi utiče i na Rusiju, ne želimo beskrajan rast cena gasa\n17:09Guraju li Srbiju pred „trenutak istine“ — ili Zapad ili Rusija I Svet sa Sputnjikom\n16:59Brisel: Nagrada „Saharov“ ove godine ide Navaljnom\n16:42Blokirani baza američke mornarice i Nacionalni medicinski centar\n16:14Stoltenberg: Predlog o održavanju Saveta Rusija-NATO ostaje na snazi\n16:06Jovan Simić ponovo u akciji – Miljakovac i legende za pomoć Radakoviću\n16:05Otvoren 73. Frankfurtski sajam knjiga: Nemojmo se zavaravati, ovo nije povratak na normalno\n15:26Virusom korona u poslednja 24 sata u Srbiji zaraženo 7.745 osoba, preminulo 58


EVROKUP Saletov Bajern ne zna za neuspeh, sigurni trijumfi Lokomotive i Lijetuvosa\nKošarkaši Bajerna ni posle šest kola ne znaju za neuspeh! Izabranici Aleksandra Đorđevića rutinski su slavili u Evrokupu sa 86:78, a lake trijumfe su zabeležili Lokomotiva i Lijetuvos, koji se nalaze u Partizanovoj grupi C.\nBavarci su istakli ozbiljni kandidaturu za najviši plasman u Evrokupu. To je postalo jasno posle još jedne pobede tima iz Minhena protiv Galatasaraja (86:78).\nZa Bajern ponovo zbog povreda nisu igrali Stefan Jović i Vladimir Lučić, no to se nije odrazilo na igru tima Aleksandra Đorđevića. Milan Mačvan je ponovo bio odličan, pogađao je onda kada se meč lomio i na kraju je došao do 10 poena. Najefikasniji u pobedničkom timu bili su Reding (19 poena) i Buker (17).\nEkipa iz Minhena je ovom pobedom već obezbedila plasman u Top 16 fazu, a novi trijumf Bavaraca gledao je i Svetislav Pešić, bivši trener Bajerna i nekadašnji selektor reprezentacije Jugoslavije.\nMnoge stvari se kristališu i u grupi C, u kojoj se nalazi Partizan. Lokomotiva iz Kubana je ubedljivo savladala Limož sa 81:55, dok je Lijetuvos slavio na gostovanju Bilbau 96:79.\nNa vrhu su se izdvojili Lokomotiva i Alba, blizu Top 16 je i Lijetuvos, dok će se za plasman u narednu fazu boriti Limož (dva trijumfa), kao i Partizan i Bilbao (po jedno slavlje). Upravo će njihovi međusobni dueli dati odgovor ko će i od januara igrati u Evropi.\nGRUPA C - UTORAK\nPartizan - Alba 80:96\nLokomotiva - Limož 81:55\nBilbao - Lijetuvos 79:96\nLokomotiva 6 6 0 495:425 12\nAlba 6 5 1 526:477 11\nLijetuvos 6 3 3 529:502 9\nLimož 6 2 4 447:483 8\nBilbao 6 1 5 527:569 7\nPartizan 6 1 5 507:575 7\nKO PRESUDI SRBIMA - ON JE MVP Parahuski srušio Partizan, pa poneo titulu najkorisnijeg u Evrokupu /VIDEO/\nKošarkaši Barselone umalo su oborili rekord Evrolige po broju skokova na jednoj utakmici.\nEVROKUP, PARTIZANOVA GRUPA Crno-beli izgubili prvo mesto!\nKošarkaši Venecije stigli su i do pete uzastopne pobede, nakon što su imali dva početka poraza od Partizana i Lokomotive.\nMislili su da se povukla sa scene, a onda je usledio BUM: "Ovaj papir mi je promenio život, možete li da zamislite koliko je bilo teško?"\nSalvini STAO U ODBRANU Siniše Mihajlovića nakon BOLESNIH uvreda na račun Srbina: Miha ovo nije zaslužio, ali to su "demokrate"


Šabić: Neosnovana skupštinska odluka o kandidatima za Agenciju protiv korupcije\nBeta 7. jula 2017. 13:00\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić izrazio je danas potpuno nerazumevanje prema odluci Odbora Skupštine Srbije za pravosudje, državnu upravu i lokalnu samoupravu da povuče predlog kandidata za člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije, koji su zajednički podneli poverenik i zaštitnik gradjana.\nOdbor je juče odlučio da predsedniku Srbije, kao i zaštitniku gradjana i povereniku vrati predloge za kandidate jer su ih podneli bivši predsednik Tomislav Nikolić i bivši zaštitnik gradjana, Saša Janković.\nU saopštenju Šabić je naveo da je pismom odgovorio na dopis kojim ga je predsednik Odbora Petar Petrović obavestio o jučerašnjoj odluci Odbora.\nPoverenik je podsetio na odredbu člana 51. skupštinskog poslovnika koja predvidja da Odbor daje mišljenje o predlozima odluka o izboru i razrešenju drugih funkcionera, u skladu sa zakonom.\n„Odredba koja ovlašćuje Odbor da ‘daje mišljenje’ ne ostavlja ni minimum mogućnosti da se tumači tako da Odboru daje pravo da povuče predlog koji su podneli drugi, po zakonu izričito ovlašćeni predlagači“, naveo je Šabić.\nOn je izrazio i potpuno nerazumevanje prema „razlogu“ kojim se postupak Odbora „obrazlaže“, a koji se svodi na to da je „Saša Janković 7. februara 2017. godine podneo ostavku na funkciju zaštitnika gradjana“.\nŠabić je naveo da je Janković predlog potpisao još 1. aprila 2015, i da je Jankovićeva ostavka odavno opšte poznata, pa je morala biti poznata i članovima Odbora kada su pre oko 20 dana jednoglasno utvrdili pozitivno mišljenje o podnetom predlogu i da je teško shvatljivo da iznenada postane „osnov“ čak i za promenu mišljenja.\nPovodom molbe predsednika Odbora da „nakon izbora novog zaštitnika gradjana“ zajedno sa njim podnese novi predlog, Šabić je ocenio da to može biti shvaćeno kao dovodjenje u pitanje normalnog funkcionisanja institucije zaštitnika gradjana.\n„Čak i kada bi postojali opravdani razlozi za podnošenje novog zajedničkog predloga (npr. predloženi kandidat odustane), ne bi bilo razloga da se čeka na ‘izbor novog zaštitnika gradjana'“, kazao je Šabić.\nDodao je da funkciju zaštitnika gradjana u skladu sa Zakonom o zaštitniku gradjana, obavlja Miloš Janković, sa svim ovlašćenjima zaštitnika, budući da zakon ne predvidja nikakva ograničenja.\nPoverenik je pozvao na dosledno poštovanje zakona, ocenjujući da je jedino ispravno da se Skupština izjasni o predlogu koji su ovlašćeni predlagači podneli na način koji je predvidjen zakonom.\nŠabić i Janković su predložili da član Odbora Agencije za borbu protiv korupcije bude bivša predsednica Vrhovnog suda Srbije Vida Petrović Škero.\nBivši predsednik Srbije Nikolić u februaru ove godine za kandidate je predložio Nenada Tešića koji predaje na Pravnom fakultetu Univerziteta u Istočnom Sarajevu, koji je tada, kada je predložen, bio član Komisije predsednika Srbije za pomilovanja. Nikolić je tada predložio i Marka Blagojevića koji je bio viši samostalni stručni saradnik u Predsedništvu za kadrovsko-normativne poslove.\nBastać: Gradjani uspeli da spasu Kalemegdan i zaustave izgradnju gondole\nObradović (Dveri): Vučić funkcioniše samo pod pritiskom, nastavljamo…\nBarnije: Svako odlaganje Bregzita imalo bi političku i…\nSkup podrše uhapšenim Zrenjanincima, učesnicima protesta 1…\nViši sud odbio predlog da se Fantomima zbog upada u RTS…\nBastać: Gradjani uspeli da spasu Kalemegdan i zaustave…


Vučić: Putinu uvek govorim istinu, čak i kad mu se to ne sviđa - Radio televizija Pančevo\nVučić: Putinu uvek govorim istinu, čak i kad mu se to ne sviđa\n16. januara 2019. 17. januara 2019. 0425\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u intervjuu za Tas da je Vladimir Putin lider velike zemlje, a on male, ali da ruski predsednik uvek pokazuje poštovanje za Srbiju.\nSrbija je pouzdan partner Rusiji, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u intervjuu ruskoj agenciji Tas uoči sutrašnje posete ruskog predsednika Vladimira Putina Srbiji.\n“Ja to mislim, ja to radim tako, ja ne lažem, možda se nekom ne sviđaju moje reči, ali ja mislim da smo pouzdan partner Rusiji. Kada kažem ‘da’ predsedniku Putinu, onda mi to i uradimo”, rekao je Vučić.\n“I kada kažem u Vašingtonu i Briselu da nećemo i da ne želimo da uvedemo sankcije Rusiji – to je istina i to je fer”, kaže srpski predsednik.\nVučić je istakao da je ruski predsednik veoma popularan u Srbiji i da će se veliki broj ljudi, koji godinama želi da ga vidi, okupiti i doći, “samo da ga vidi”.\nJedan od razloga Putinove popularnosti u Srbiji je taj što je Moskva spasila Srbiju stigme genocida, istakao je Vučić u intervjuu prvom zameniku generalnog direktora agencije Tas, Mihailu Gusmanu uoči sutrašnjeg dolaska Putina u Beograd.\nKako je naglasio Vučić, nikada nećemo zaboraviti 2015. godinu kada su (ruski šef diplomatije Sergej) Lavrov i (ruski stalni izaslanik u UN Vitalij) Čurkin po Putinovoj naredbi spasili Srbiju od stigme naroda koji je počinio genocid, kao što je to bilo predloženo britanskom rezolucijom u Savetu bezbednosti UN.\n“Nikada to nećemo zaboraviti”, istakao je predsednik Srbije.\n“Putina uvek pitam za savet”\nVučić je rekao da se uvek konsultuje sa svojim ruskim kolegom, Putinom i da ga pita za savet.\n“Upoznajem ga sa svim što se događa i ne lažem, govorim istinu, iako mu se ne sviđa uvek sve”, kaže Vučić.\nKako je rekao, to je jedna od stvari koje Putin veoma poštuje.\n“I ja to poštujem, jer je on lider velike zemlje, a ja sam lider male zemlje i on pokazuje poštovanje za ovu zemlju i ja sam mu veoma zahvalan”, rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije podsetio je da je bio pod ozbiljnim pritiskom nakon što je Srbija poslala humanitarnu pomoć Siriji.\n“Nismo poslali oružje, već žitarice, puter i šećer, ali su počeli oštri napadi na nas. I kad sam došao kod predsednika Putina i došli su i novinari, rekao sam mu da možemo da pošaljemo jedan ili dva aviona sa (humanitarnom) pomoći. I Vladimir Vladimirovič mi je rekao: Aleksandre, ne radi to, to stvara samo dodatne probleme za tebe”, ispričao je Vučić u intervjuu za Tas.\nVučić: Saradnja sa Rusijom važna za budućnost\nVučić dobio pozivno pismo za Drugi Forum za međunarodnu saradnju Pojas i put\nSNS Pančevo čestita Dan državnosti\nNikoleta Dragaš 15. februara 2021. 15. februara 2021.\nZoran Ašanin novi direktor pančevačkog Vodovoda


Odnosi iz bilansa stanja - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 06-05-2021, 10:07 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Maturski radovi / Odnosi iz bilansa stanja\nOdnosi iz bilansa stanja\nFinansijski položaj preduzeća odražavaju njegova aktiva i pasiva. On se izražava kroz finansijsku strukturu, likvidnost i solventnost. Informacije o finansijskoj strukturi su od interesa pri donošenju odluka o daljem zaduženju preduzeća, o raspodeli dobitka i za procenu sigurnosti uloženog kapitala. Informacije za procenu finansijskog položaja su sadržane u bilansu stanja. Informacije o promeni finansijskog položaja obezbeđuju se izradom izveštaja o tokovima kapitala, odnosno promenama neto obrtnog fonda. Informacije o prinosnom položaju nalaze se u bilansu uspeha, ali se značajni pokazatelji uspešnosti utvrđuju kombinovanjem informacija sadržanih u bilansu uspeha i bilansu stanja.\nOvi bilansi vezuju se za kraj poslovne godine i zato predstavljaju godišnji obračun. U našoj zemlji preduzeća koja vode poslovne knjige sastavljaju i polugodišnji obračun. Struktura bilansa stanja i uspeha nije u potpunosti prilagođena potrebama analize i kontrole finansijskog položaja preduzeća.\nDa bi informacije date u finansijskim izveštajima bile od koristi korisnicima moraju da poseduju četiri osnovne kvalitativne karakteristike, a to su: razumljivost, relevantnost, pouzdanost i uporedivost.\nBilans – izraz finansijske situacije preduzeća\nKarakteristike bilansa stanja\nBilans stanja daje trenutnu sliku veličine i strukture sredstava i njihovih izvora. Aktiva prikazuje sredstva (imovinu) - materijalnu konstrukciju, a pasiva izvore sredstava (kapital) - finansijsku konstituciju preduzeća. Aktiva predstavlja knjigovodstveni (tehnički) bilansni pojam, a sredstva (imovina) ekonomski. Pojam aktive je širi pojam od pojma sredstava, jer aktivu čine realne (sredstva, imovina) i fiktivne stavke (smanjenje sredstava). Funkcionalni odnosi između oblika i izvora sredstava mogu biti normalni i nenormalni, proporcionalni ili ne proporcionalni i kao takvi određuju kvalitet materijalno - finansijsku konstrukcije preduzeća.\nPod normalnom materijalno - finansijskom konstitucijom podrazumeva se optimalna veličina, struktura i izvori sredstava. Problem postizanja normalne materijalno - finansijske konstitucije preduzeća (što je preduslov za efikasno poslovanje preduzeća) je činjenica da ova konstitucija nije statička već dinamička kategorija, te je neophodno vršiti kontinuirano rebalansiranje.\nBilans stanja ukazuje na kvantitet sredstava, putem zbira aktive i pasive, i na kvalitet sredstava, i izvora sredstava putem strukture aktive i pasive.\nKarakteristike bilansa uspeha\nBilans uspeha predstavlja pregled rashoda, prihoda i finansijskog rezultata preduzeća za određeni period. Najvažniji bilans uspeha je onaj koji se odnosi na određenu poslovnu godinu. Ovaj bilans sastavlja se na osnovu knjigovodstvenih podataka evidentiranih na računima prihoda i rashoda. Podaci iz bilansa uspeha služe kao osnova za ocenu uspešnosti poslovanja preduzeća.\nZa razliku od bilansa stanja, čiji su računi realni jer izražavaju imovinske delove, računi bilansa uspeha su obračunskog karaktera jer iskazuju samo refleks promena računa stanja nastalih pod dejstvom promena koje prouzrokuju rashode i prihode. Ako se celina knjigovodstvenog sistema izrazi jednačinom: A + R = O + K + P, onda se iz te celine mogu izvući bilans stanja: A = O + K +_ F i bilans uspeha: R + F = P ili R = P + F, što pokazuje da se globalni finansijski rezultat (F) utvrđuje i u bilansu stanja i u bilansu uspeha, s tim što se u bilansu uspeha detaljno prikazuju prihodi i rashodi (A = aktiva, R = rashodi, O = obaveze, K = sopstveni izvori, P = prihodi). Istorijski posmatrano, do računa (pozicija) bilansa uspeha došlo se raščlanjavanjem mešovitog računa robe na račun aktive i račun rezultata ili raščlanjavanjem sopstvenih izvora na račun prethodno akumuliranih rezultata (kapitala) i račune tekuće ostvarenog rezultata u određenom periodu.\nU formalnom pogledu bilans uspeha predstavlja dvostrani pregled – na levoj strani rashodi i pozitivan finansijski rezultat, a na desnoj prihodi i negativan finansijski rezultat. On se može dati i u formi jednostranog računa, pri čemu se prvo prikazuju prihodi, a ispod njih rashodi i kao treći deo razlika – finansijski rezultat. Za korisnike izvan preduzeća, bilans uspeha se sastavlja na propisanom pbrascu, dok se za interne potrebe obrazac može prilagoditi potrebama preduzeća.\nZa razliku od bilansa stanja, bilans uspeha se sastavlja za određeni izveštajni period u kome su iskazani svi prihodi i rashodi i na osnovu njih utvrđen dobitak ili gubitak. S obzirom na to da je\nOdnosi sa medijima 2 derrick 0 1,990 11-10-2013 03:50 PM\nOdliv mozgova iz Srbije derrick 0 1,704 07-08-2013 10:35 PM\nPoslovno pregovaranje, ugovori i odnosi derrick 0 1,561 04-08-2013 12:50 PM\nVaterpolo - Projektni rad iz NT210 – Poslovna etika i komunikacija derrick 0 1,488 03-06-2013 03:23 PM\nAktivan životni stil iz ugla velnesa derrick 0 2,627 08-02-2013 12:55 PM


EFN traži od supruga Vjose Osmani da prestane sa napadima na novinare\nEvropska federacija novinara (EFN) reagovala je na izjave supruga predsednice Kosova, Prindona Sadriua protiv novinara i zatražila od njega da ih ne napada.\nVjosa Osmani i Prindon Sadriju (Foto Kljan Kosova)\n„EFN poziva Prindona Sadriua da zaustavi napade na novinare“, kazao je generalni sekretar Evropske federacije novinara Rikardo Gutijerez.\nI Asocijacija novinara Kosova reagovala je na izjave supruga predsednice Kosova Vjose Osmani zbog izraza koje je koristio govoreći o novinarima.\nDo reagovanja Sadriua je došlo nakon što su neki mediji objavili iznose sredstava koje je predsednica Kosova primila na ime troškova putovanja na sednice Parlamenta i parlamentarnih komisija, iako, kako je Osmani ranije izjavila, od 2021. godine živi u Prištini i zbog toga nije imala pravo na nadoknadu troškova putovanja.\nSadriu se ponovo oglasio na Fejsbuku i napisao da kada se „ljudi od srca suočavaju sa stalnim napadima, onda ne može da ćuti pred nepravdom“.


Krizni štab predložio ukidanje policijskog sata u Federaciji BiH | Trend Radio Velika Kladuša\nJutros je održana sjednica Kriznog štaba Ministarstva zdravstva Federacije BiH na kojoj se, između ostalih, našla i tačka o ublažavanju postojećih epidemiološko-restriktivnih mjera, kao i potpuno ukidanje policijskog sata u ovom entitetu.\nKako su potvrdili iz Ministarstva zdravstva FBiH, na sjednici Kriznog štaba usvojen je prijedlog o ublažavanju postojećih mjera zbog općenito dobre epidemiološke situacije u ovom entitetu.\n“Predloženo je da se u potpunosti ukine ograničenje kretanja u Federaciji BiH koje je na snazi od 23 sata uvečer do pet sati ujutro. Također, predloženo je da se dozvoljena okupljanja na otvorenom povećaju na 70 ljudi, a u zatvorenom na 30 ljudi”, kazali su iz Ministarstva zdravstva FBiH.\nPodsjećamo, prema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH, brojke novozaraženih u ovom entitetu u konstantnom su padu, a sedmična incidenca je na zadovoljavajućem nivou.


Šabački Hemofarm proslavio 40 godina rada › Made-in-Germany.rs\nTokom četiri decenije rada, šabački „Hemofarm“ je od skromnog pogona za proizvodnju sirupa, krema i pet vrsta infuzionih rastvora, postao deo vršačkog Hemofarma, a zatim i deo nemačkog koncerna „STADA“.\nFabrici je od tada omogućen pristup stranim tržištima, tako da se lekovi iz Šapca sada mogu naći u zemljama Evropske unije, ali i u mnogim azijskim i afričkim zemljama, saopšteno je iz Hemofarma.\n– Između ostalog, Hemofarm Šabac proizvodi i lekove koje je transferisala STADA, i jedina je fabrika koja proizvodi pelete, uz vrlo kompleksnu tehnologiju njihovog oblaganja sa više slojeva suspenzije. Proizvodnja kapsula je proizvodna specifičnost fabrike u Šapcu u okviru Hemofarma – objašnjava direktor fabrike Dragan Tošić.\nU ovoj godini Hemofarm obeležava i deceniju poslovanja u okviru STADA grupe. Hemofarm je od ove godine i centar STADA-e za tržišta jugoistočne Evrope.\n– Na čelu sam firme koja broji više od 2.700 ljudi i nije floskula kada kažem da smo svi deo jedne velike porodice. Svako u njoj zna svoja zaduženja i svi težimo istom cilju, a to je da proizvodimo kvalitetne i cenovno dostupne lekove, kao i da pod okriljem STADA-e držimo poziciju jednog od najvećih proizvođača generičkih lekova u svetu – ističe Ronald Seeliger, generalni direktor Hemofarma i potpredsednik STADA grupe.\nPo rečima gradonačelnika Šapca Nebojše Zelenovića, Hemofarm je postao ne samo partner lokalne zajednice, već i njen neodvojiv deo koji odgovorno poslovanje i poštovanje principa održivog razvoja dokazuje milionskom investicijom u prečišćač otpadnih voda i ulaganjem u pošumljavanje ovog grada.\n– Pored toga što je jedan od privrednih stubova grada i simbol stabilnosti, šabački Hemofarm je i dobar komšija, partner i član lokalne zajednice. Zajedno smo pokrenuli brojne projekte, a dobroj saradnji nadamo se i u godinama koje dolaze – poručio je Zelenović.\nU šabačkom Hemofarmu 379 ljudi radi u pogonima čvrstih, polučvrstih i tečnih formi, kao i u najsavremenijem pogonu dezinfekcionih sredstava i medicinskih rastvora. Ove godine fabrika očekuje rekordnu proizvodnju od 55 miliona pakovanja, i završetak ciklusa godišnjih investicija od gotovo pet miliona eura.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 12.Avg.2020, 12:32\nMinistarstvo prosvete pripremilo je za srednje škole dva modela nastave po kojima može da se realizuje planirani program - nastava po kombinovanom modelu i nastava na daljinu. Nastava u gimnazijama i srednjim stručnim školama po kombinovanom modelu podrazumeva da učenici od prvog do četvrtog razreda jedne nedelje dolaze u školu na neposrednu nastavu, a sledeće nedelje realizuju časove putem nastave na daljinu.\nSmenu čine učenici prvog i drugog razreda odnosno trećeg >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << i četvrtog razreda. Ukoliko je broj učenika u odeljenju veći od 16, odeljenje se deli u dve grupe (kola bira najoptimalniji kriterijum za podelu na grupe). Ukoliko je broj učenika u odeljenju, odnosno grupi za vežbe, praktičnu nastavu, strane jezike manji od 16 za njih se nastava održava bez podele na grupe i uvek u školi.\nZabranjeno pevanje, navijanje...\nRadio 021: Detaljan plan nastave u osnovnim školama\nMinistarstvo prosvete uputiće danas jasne smernice i modele nastave za predstojeću školsku godinu svim osnovnim i srednjim školama...U smernicama se navodi način na koji će se odvijati časovi od 1. septembra...Najvažnija izmena - školski časovi traju 30 minuta, posebna pažnja posvećena je...


18:00 Schalke - B. Leverkusen\nSalke se zbog izostanaka i lose forme srozao na poslednje mesto, kada se gleda poslednjih 15 utakmica. Na poslednjih 15 utakmica zabelezili su samo 1 pobedu, 7 neresenih ishoda i 7 poraza... Dosta bitnih igraca im nije igrao do sada, a nedostupni su i za ovaj susret.\nU Leverkuzenu je znatno bolja situacija u odnosu na njihovog rivala.\nPored toga Leverkuzen se bori za mesto u Ligi Sampiona i nema prava na kiks.\nImaju utakmicu manje od Gladbaha i pobedom u danasnjem mecu vratili bi se na 4. mesto i sa 3 boda prednosti. Leverkuzen je odigrao dobro svoje partije nakon pauze sa Koronom, ali definitivno moraju nastaviti u tom duhu jer je velik rizik.\nSalke je trenutno u losoj situaciji i Leverkuzen to mora iskoristiti...\n#leverkusen #schalke #bundesleague


Opozicija pobeđuje u Beogradu ako bude složna, sve zavisi od nas – DnevniZurnal\nby admin 01/08/2021, 03:23 1.8k Views\nPotpredsednik Narodne stranke Zdravko Ponoš izjavio je da predsednik Srbije Aleksandar Vučić može da dobije izbore u Beogradu samo ako se dogode dve stvari – ako opozicija bude nejedinstvena ili ako izbori budu pokradeni.\n„To znači da sve zavisi od opozicije, koja mora da obezbedi izborne uslove, da pokaže elementarnu slogu i da spreči kradju“, rekao je za on za Njuzmaks Adria, a saopštila Narodna stranka.\nPonoš, koji je i poverenik Narodne stranke za Beograd, kazao je da ta stranka maksimalno radi na sva tri fronta.\n„Jasno i glasno smo rekli da nećemo na izbore ako nema izbornih uslova, potpuno smo otvoreni za saradnju, nakon što se izborimo za izborne uslove, sa svima koji su svakako opozicija i oko kojih nema nikakvog spora. Treća stvar je rad na terenu kako ne bismo bili pokradeni, i mi smo neprekidno na terenu, juče smo bili u Mladenovcu“, dodao je.\nUpitan zašto nema jedinstvene liste i dogovora da se ide u tom pravcu, Ponoš je kazao da još nema o čemu da se dogovara, jer bi time „prejudicirali da će izaći na izbore, bez obzira na izborne uslove“.


HUMANITARNI KONCERT ZA POMOĆ BRANU KIKOVIĆU | Grad koji volim\nYou are at:Home»Vijesti»Društvo»HUMANITARNI KONCERT ZA POMOĆ BRANU KIKOVIĆU\nHUMANITARNI KONCERT ZA POMOĆ BRANU KIKOVIĆU\nGrupa građana Berana organizuje humanitarni koncert za prikupljanje pomoći za liječenje našeg sugrađanina Brana Kikovića koji će biti održan u četvrtak, 7. februara, sa početkom u 20 časova, u sali Centra za kulturu.\n28 – godišnjem Kikoviću iz sela Rovci, hitno je potrebna transplatacija bubrega, za koju nažalost njegova porodica nema dovoljno sredstava.\nCijena ulaznice je dva evra, a novac koji bude prikupljen biće uplaćen direktno na Kikovićev žiro račun, broj: 535-1500200026230-24, koji je otvoren u Prvoj banci.\nTakođe, organizatori apeluju da svi oni koji ne mogu prisustvovati koncertu sredstva za njegovo liječenje mogu uplatiti na pomenuti broj računa.\nBrano Kiković Humanitarni koncert\nMEDICINARI UZ BRANA


Tema: Siptari u Belgiji naoruzani do zuba\nVeliki arsenal eksploziva i oružja pronađen je u Belgiji tokom 22 pretresa domova osoba albanske nacionalnosti, osumnjičenih za razna krivična dela, saopšteno je u Briselu.\nTokom zaplene oružja, 12 osoba je uhapšeno, među kojima je 10 optuženo za veze s nekim kriminalnim organizacijama i za posedovanje i šverc oružja. Dve uhapšene osobe još treba da budu saslušane kod istražnog sudije.\nBelgijska policija je pronašla sedam kilograma eksploziva tipa C4, 1,5 kilograma dinamita, 15 pištolja, jednu pušku Kalašnjikov, nekoliko ručnih bombi, municiju, kao i kombinezone albanske policije. (Beta)\n11.02.2010., 20:09 #2\nRe: Siptari u Belgiji naoruzani do zuba\nZelimo im sve najbolje i srecu u buducem radu...\nAko treba ja bi da se i ovde organizuje prikupljanje po kucama da posaljemo siptarima jos oruzja,da imaju cime da se ''druze'' sa njihovim prijateljima belgijancima.\n11.02.2010., 20:09 #3\nrealno,ti siptari su svuda naoruzani do zuba...gde god da ih ima,diluju,mafijaju,ratuju...\n11.02.2010., 20:51 #4\nA sta se nalazi u Brisleu?Koja ustanova?\n11.02.2010., 21:27 #5\ni ti belgijanci retardi ne kapiraju da je to deo albanskog folklora.Gde su sada NVO da zastite prava albanske manjine u Belgiji\n11.02.2010., 21:38 #6\n11.02.2010., 22:19 #7\nGde je sada Sonja Biserko da digne glas protiv ugnjetavanja prava siptara\nPoslednji put ažurirao/la strawbbery_city : 11.02.2010. u 22:27\nSrbi naoružani "do zuba"\nPoslednja poruka: 26.05.2009., 12:57\nPoslednja poruka: 02.04.2007., 14:55


"Sa odgovornim obuhvatnim i dobrim merama uspeli smo da zadržimo najveći broj radnih mesta, ako ne i sva radna mesta u Srbiji", rekao je Mali i dodao da je država najveći teret krize preuzela na svoja pleća.\n"Znate projekcije MMF i stopa rasta -3 za Srbiju, mi smo u rebalansu budžeta stavili -1,8, a ako ovako nastavimo da se što brže otvaramo, da krenemo što pre dalje mi ćemo biti možda na nuli, što znači da ćemo mi biti najuspešnija ekonomija u Evropi ove godine, a to je ogromna stvar, rekao je Mali.\nPrijava za 100 evra svakom građaninu počinje 15. maja i trajaće do 5. juna, rekao je on i dodao da će potpuno biti ispunjeno dato obećanje. Mali je rekao da je reč o opravdanoj ekonomskoj meri, jer je rade i SAD, Japan, Hong kong, Singapur, a ne samo Srbija.\nZa odlaganje plaćanja poreza i doprinosa do sada je suma od 29,5 milijardi dinara, za neplaćanje akontacije poreza na dobit prijavljena suma je 3,3 milijarde dinara, tri minimalca ukupno je državna pomoć od preko 90 milijardi dinara. Zato ponavljam stalno, stabilni smo, jaki smo - imamo novac za sve to , rekao je Mali.\nZa jeftine kredite podrške preko Fonda za razvoj za deset dana javilo se preko 3.000 preduzeća a 179 kredita je odobreno za ukupno 1,5 milijardi dinara. Taj novac već ulazi u ekonomiju I firme to koriste za svoju likvidnost, rekao je on I dodao da je i 80 odsto mikropreduzeća izrazilo zainteresovanost da učestvuje u garantnoj šemi podrške preko poslovnih banaka.\n"Veliki deo izlaska iz krize zavisi od eksternog faktora, koliko će brzo da krene i EU i svet, da se otvaraju granice, mi radimo ono što je do nas i bitno je da to uradimo na najbolji mogući način", rekao je Mali.\nVučić: Imaćemo rast BDP 5,1 ili 5,2 odsto, prestići ćemo Hrvatsku ZA DVE GODINE\nOn je rekao da dodatno teku pregovori sa turističkom privredom, koja je najviše pogođena, na temu kako da im se dodatno pomogne.\n"S druge strane imamo u rebalansu budžeta dve milijarde dinara za vaučere, da ljudi letuju u Srbiji i da turizmu pomognemo i na taj način", rekao je on.\nPokušavamo da odgovorimo na izazove, ostanemo zdravi, ne ugrozimo makroekonomsku stabilnost, a da sa druge strane naša ekonomija ostane u stanju da što jače i što brže krene da trči u što kraćem vremenskom periodu.\nSinisa Mali o novim merama ekonomije\nVLADA USVOJILA UREDBE ZA POMOĆ PRIVREDI Mali: "Sad je sve jasno, program težak 5,1 milijardu evra"\nDRUGI MINIMALAC BIĆE ISPLAĆEN PRVE NEDELJE JUNA Mali: "Privreda se zahuktava"\nKurs dinara sutra 117,5790\nZvanični srednji kurs dinara prema evru iznosiće sutra 117,5790 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije.\nVIŠE OD 20 FIRMI NA PRODAJU U AVGUSTU Novi pokušaj za "Jugoremediju"\nOd dvadesetak preduzeća koja će se ovog meseca naći na javnom nadmetanju, za koje je Agencija za licenciranje stečajnih upravnika objavila javne pozive, sedam je iz Vojvodine, a među njima je ponovni pokušaj prodaje čuvene fabrike lekova "Jugoremedija" iz Zrenjanina.\nDANAS OTVARANJE "BUDIMKE" Vučić obilazi i radove na delu auto-puta Preljina - Požega\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posetiće danas Požegu, gde će otvoriti fabriku prehrambene industrije "Budimka Požega" i obići radove na auto-putu.\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture raspisalo je javni poziv za izbor strateškog partnera na realizaciji izgradnje infrastrukturnog koridora deonice autoputa Pojate-Preljina, odnosno "Moravskog koridora", objavljeno je danas.\nNastavljen rast akcija na Volstritu i u Evropi\nAkcije na Volstritu su danas pretežno u plusu, čime su nastavljeni solidni dobici iz prethodnog dana.\nZELENO SVETLO ZA ZAPOŠLJAVANJE U PROSVETI Stalni posao za učitelje, nastavnike i profesore\nImamo zeleno svetlo za zapošljavanje prosvetnih radnika za stalno i to ćemo raditi u većem obimu narednih nekoliko meseci, izjavio je ministar Šarčević.\nUSKORO NOVE CENE NA PUMPAMA Od 1. jula veće akcize na gorivo\nNove, uvećane akcize na gorivo počeće da važe od 1. jula, odlučila je Vlada Srbije. Primena novih akciza trebalo je da počne još 1. februara, ali je odložena za 1. jun, da bi sada bila pomerena za još mesec dana, piše portal 021.


RTS :: Studentkinja novosadskog DIF-a tvrdi da trpi mobing, uprava fakulteta to negira\nDruštvo Studentkinja novosadskog DIF-a tvrdi da trpi mobing, uprava fakulteta to negira\nčetvrtak, 10. jun 2021, 15:30 -> 16:02\n"Izašla sam, položila sam praktičnu i teoriju, na sajtu Fakulteta kao konačan rezultat je stajalo da sam pala", navodi Olga Cogo, studentkinja DIF-a.\n"Da bi mi nakon toga rekao da ja moram da dobijem desetku, da bih uopšte položila njegov predmet, izašla sam sledeći rok, ponovo polagala, isto sam dobila ocenu osam, opet sam pala i tako narednih osam rokova. Nastavila sam da tražim i dalje komisiju, da bi na kraju problem bio rešen tako što su me sklonili na godinu dana sa fakulteta", objašnjava Olga Cogo.\n"U međuvremenu, s obzirom da sam imala pravo da izađem na ispit, platila sam u službi ispit, došla sam u aprilu, profesor mi je držao vrata fakulteta, ne da me nije pustio da izađem na ispit, nego me nije pustio da uđem na fakultet", objašnjava Olga Cogo.\n"Formirana je komisija za studentkinju Olgu Cogo. Prvi put se susrećem sa ovakvim optužbama i sa ovakvim načinom ophođenja prema meni u javnosti, i želim da kažem da sve što sam sada rekao, ima dokumentaciju, znači na fakultetu postoji zvanična dokumentacija, koja demantuje sve što je pomenuta spominjala. Ono što sam uradio i kako sam uradio, uradio sam po svim pravilima i svim protokolima", navodi Goran Dimitrić, profesor plivanja.\n"Disciplinski postupak je pokrenut protiv studenta zbog vređanja rukovodstva fakulteta, sprovođenja nastave i ostalih stvari. Taj disciplinski postupak nikakve veze nema sa polaganjem ispita, odnosno ne jednog ispita, nego Olga po kurikulumu, ima dva ispita do kraja svojih studija", navodi Borislav Obradović, prodekan za nastavu.\n"Koleginica i uz te dve ocene koje nose određen broj bodova, nije stekla ukupno 51 bod, zašto, zato što nije bila redovna na nastavi, niti praktičnoj, niti teoretskoj, i zato što na praktičnom delu ispita nije dobila dovoljan broj bodova, odnosno nije druge elemente položila kako bi na taj način prikupila dovoljan broj bodova i stekla ukupno 51 bod", objašnjava Bojan Rašković, predsednik studentskog parlamenta Univerziteta u Novom Sadu.


Majska Nagrada Sportskog Saveza Srbije - Nađi i PSS\nNa tradicionalnoj manifestaciji u Domu narodne Skupštine Srbije, danas je (22.05) Sportski savez Srbije dodelio velike godišnje Majske nagrade za doprinose u sportu postignute tokom 2009.god.\nNađa Higl, plivačica PK 'Tamiš', strelac Andrija Zlatić i vaterpolista Vanja Udovičić, dobitnici su ove prestižne nagrade. U kategoriji granskih saveza, pored Veslačkog saveza i PSS-u je pripala ova laskava nagrada. Za govornicom Skupštine Srbije, Nađa je izjavila: "Zahvalna sam mojoj majci i ocu, kao i mom bratu što su verovali u mene svih prethodnih godina. Obećavam svima još mnogo vrednih rezultata". Pogledajtete kompletnu reportažu na RTS...