Romni pojačava napade na Obamu\nRepublikanski predsednički kandidat kaže da očekuje da će Obama u predstojećim debatama govoriti stvari koje "nisu istinite".\nRepublikanski predsednički kandidat Mit Romni pojačao je svoje kritike politike predsednika Baraka Obame, ističući da predsednik ima tendenciju da govori stvari koje, kako je rekao, nisu istina.\nU intervjuu televizijskoj mreži Ej Bi Si, Romni je izjavio da očekuje da će Obama govoriti o stvarima koje nisu tačne tokom njihove tri predsedničke debate u oktobru. U snimljenom intervjuu koji je objavljen danas, Romni je dodao da još nije odlučio da li će trošiti svoje vreme na „ispravljanje“ stvari ili će se usmeriti na pitanja koja želi da naglasi.\nZa sada nije bilo trenutne reakcije iz izbornog štaba predsednika Obame. On provodi današnji dan u Vašingtonu gde će večeras prisustvovati jednom privatnom dogadjaju u cilju prikupljanja sredstava za kampanju. Romni je danas održao predizborni skup u Ohaju.\nRanije ove nedelje, republikanski predsednički kandidat izazvao je političku kontroverzu kada je netačno optužio predsednika za izvinjenje zbog anti-muslimanskog filma koji je izazvao proteste na Bliskom istoku, Južnoj i Istočnoj Aziji i Africi.


Adligat - Kolekcije određenih zemalja\nNajveći deo fonda Biblioteke je podeljen po kontinentima i zemljama o kojima knjige govore. U okviru svake pojedinačne zemlje materijal je podeljen po temama, uglavnom na književnost, istoriju, geografiju, umetnost, učenje jezika i sitni propagandni materijal (razglednice, karte, prospekti) i opšte. Knjige su sakupljane najvećim delom u samim zemljama o kojima govore. Pošto su sakupljane širom sveta, kako u metropolama, tako i u džunglama, često predstavljaju retkost i u tim zemljama.\nKolekcija Srbije je središnja kolekcija Biblioteke. Trenutno se u njoj nalazi više od 70.000 publikacija srpske etnografije, istorije, umetnosti, geografije i književnosti. Tokom sakupljanju materijala posebno se obraća pažnja na knjige sa autogramom autora i na knjige o Srbiji ili srpskih autora štampane ili prevedene u inostranstvu (serbika). U Biblioteci se formira posebno odeljenje srpske dijaspore, koje u svom fondu već ima oko 5.000 bibliografskih jedinica.\nTo je jedna od najboljih kolekcija Azije na ovim prostorima. Skoro sve države Azije imaju svoje zasebne podkolekcije, kao na primer Kina (3000 publikacija), Indija (2.000 knjiga), kao i Tajland, Kambodža, Indonezija, Kazahstan, Azerbejdžan, Mongolija, Laos, Koreja, Mjanmar itd. Pored knjiga o ovim zemljama, u fondu se nalazi i veliki broj publikacija na lokalnim azijskim jezicima kao i knjiga na neobičnim materijalima (bambus, palmino lišće, izmet slona, tikovo drvo itd).\nKolekcija Australije i Okeanije\nOko 600 knjiga o Australiji i okolnim državama predstavlja važan izvor znanja za svakog koga zanima ovaj deo sveta. Posebno je retka kolekcija knjiga o Aboridžinima.\nKolekcija Južne i Severne Amerike\nOvu kolekciju čini oko 30.000 knjiga. Najveće podkolekcije su posvećene Sjedinjenim Američkim Državama, Kanadi i Meksiku. Značajna je i kolekcija o Karipskim ostrvima i zasebna kolekcija posvećena Južnoj Americi.\nU fondu se nalazi specijalizovana biblioteka kanadistike sa više od 3.000 naslova; najveća i najkvalitetnija takva kolekcija u regionu.\nKolekcija knjiga ovom kontinentu čini jednu od najboljih kolekcija publikacija o Africi u ovom delu Evrope, sa više od 20.000 bibliografskih jedinica.\nFormirane su posebne podkolekcije Severne, Južne, Istočne, Centralne i Zapadne Afrike.\nIstičemo podkolekciju Egipta sa sekcijom o Koptima koju organizuje Američki univerzitet u Kairu, podkolekciju Etiopije dogovorenu sa Narodnom bibliotekom Etiopije u Adis Abebi uz podršku srpske ambasade i diplomate Orete Jovanović i podkolekciju Sudana dogovorenu sa srpskim počasnim konzulom u Kartumu, gospodinom Ahmedom Abdelom Muhamedom.\nOvo je najveća kolekcija u Biblioteci, sa velikim podkolekcijama svih evropskih država, a posebno Rusije, Francuske, Nemačke i Engleske. Zanimljive su značajne kolekcije o manjim državama, kao na primer o Malti, Irskoj, Holandiji, Belgiji, Luksemburgu, Lihtenštajnu, Monaku, Sloveniji (najbolja u regionu) itd.\nKolekcija Evrope je podeljena na sledeće celine: Južna Evropa, Severna Evropa, Istočna Evropa i Rusija, Zapadna Evropa.\nBiblioteka se specijalizuje za fondove knjiga istočnoevropskih država i germanistike.\nPosebno je značajna kolekcija slavistike, zahvaljujući legatima prof. Bogdana Terzića i Nikole Medvedeva. Zahvaljujući Legatu Petera Urbana u našem fondu se nalazi jedna od najboljih kolekcija publikacija o Čehovu na svetu.\nKolekcija o Rusiji je formirana u dogovoru sa više ruskih institucija, tokom posebnog istraživačkog putovanja u 63 provincije Ruske federacije; sadrži više od 100.000 publikacija, uz posebnu kolekciju mapa, prospekata i razglednica.\nMore bez primorja, Janko Veselinović, sa posvetom pisca tastu Miloša Crnjanskog\nMore bez primorja, sa posvetom pisca


Protesno okupljanje zbog presuda haškog tribunala\nPosle neočekivanog oslobađanja hrvatskih generala Ante Gotovine i Mladena Markača iz Haga, predstavnici udruženja izbeglica u Srbiji spremili su predlog rezolucije za republičku skupštinu.\nMiodrag Linta, predsednik Koalicije udruženja izbeglica u Srbiji, saopštio je da udruženja sastavljaju rezoluciju o poštovanju ljudskih prava izbeglih. “Cilj te rezolucije je da obaveže Vladu Srbije i druge organe da u razgovorima sa zvaničnim Zagrebom, Sarajevom i međunarodnim organima pokreću to pitanje kako bi se rešavali problemi izgnanih i raseljenih”, rekaoje Linta i najavio da će udruženja tražiti da se o predlogu rezolucije raspravlja na posebnoj sednici Narodne skupštine Republike Srbije.\nOvaj potez usledio je posle odluke Haškog tribunala u petak da dvojicu bivših hrvatskih generala, Antu Gotovinu i Mladena Markača, oslobodi optužbi za zločine počinjene tokom hrvatske vojne operacije 1995. godine. Linta je nazvao oslobađanje generala “sramnim” i “ponižavajućim” za srpski narod, dodavši da je u operaciji “Oluja” 1995. godine prognano 200.000 Srba, a ubijeno oko 2.000. “Koalicija udruženja izbeglica smatra da je odluka Žalbenog veća Haškog tribunala sramna, skandalozna, nepravedna i ponižavajuća, ne samo za žrtve, njihove porodice i proterane Srbe već za čitav srpski narod”, napomenuo je Linta.\nOn je zakazao protestno okupljanje za nedelju ispred Saborne crkve u Beogradu, kao i šetnju do zgrade republičke skupštine, gde će se predati predlog rezolucije. Ujedno je pozvao sve izbeglice da dođu i pokažu da žele da se bore za svoja prava. Kako saznajemo prevoz će biti obezbeđen autobusom koji polazi iz Sombora.\nNa današnji dan navršava se 17 godina od parafiranja Dejtonskog sporazuma kojim je okončan troipogodišnji rat u Bosni i Hercegovini, Dejtonski sporazum je bio pravni akt sporazumnog karaktera parafiran u vojnoj bazi Rajt-Paterson kod američkog grada Dejtona, da bi zvanično bio prekinuo rat u BiH koji je trajao od 1992. do 1995. godine.\nOvaj sporazum, odnosno Opšti okvirni sporazum za mir , zvanično je potpisan 14. decembra 1995. godine u Jelisejskoj palati u Parizu, čime je BiH ozvaničena kao država sa dva entiteta - Republikom Srpskom i Federacijom BiH.Originalni primerak Dejtonskog mirovnog sporazuma u BiH je „izgubljen”, što je otkriveno u februaru 2008. godine.\nYou are here: PočetnaVESTIProtesno okupljanje zbog presuda haškog tribunala


Fscheuneman from Pixabay\nU vodi koju koristi prva geotermalna elektrana u Velikoj Britaniji ima litijuma za proizvodnju do 1.500 tona godišnje, i to bez zagađivanja i ispuštanja CO2. Ovo otkriće i nova tehnologija za filtraciju mogli bi da podstaknu industriju geotermalne energije, koja je bez podsticaja uglavnom nekonkurentna.\nKompanija Geothermal Engineering Ltd. (GEL) je objavio da su rezultati nezavisnog istraživanja potvrdili da se u vodi koju koristi geotermalna elektrana i toplana u vlasništvu ove kompanije nalazi više od 250 miligrama litijuma po litru i da je to svetski rekord. Međutim, treba pomenuti da je sadržina tog alkalnog metala u oblasti gornjeg toka Rajne u Nemačkoj, gde se radi na sličnom projektu projektu ekstrakcije, procenjena na između 200 i 400 miligrama.\nUnited Downs je prva geotermalna elektrana u Velikoj Britaniji. Nalazi se u Kornvolu, na jugozapadu Engleske. GEL ima bušotinu duboku 5.275 metara, odakle crpi vodu temperature 200 stepeni Celzijusa. Budući da je pod velikim pritiskom, ona ostaje u tečnom stanju, a visoka temperatura omogućava veliku apsorpciju minerala iz okolnih stena.\nGEL može da izvuče 95 odsto litijuma iz vode\nVažan faktor je što je u fluidu niska sadržina magnezijuma, koji bi otežao proizvodnju litijuma i činio je skupljom, kažu u kompaniji. GEL navodi da s partnerima radi na metodu izvlačenja ovog elementa, izuzetno bitnog za proizvodnju baterija za električna vozila, potrošačku elektroniku te kućnih i sistema za skladištenje električne energije iz vetroelektrana i solarnih parkova.\nKompanija radi na projektima još četiri postrojenja za geotermalnu energiju\nFirma sa sedištem u Kornvolu dodaje da je dostigla stepen ekstrakcije od 95 odsto i da bi već 2023. mogla da postigne učinak od hiljadu i po tona litijuma godišnje. Osim toga, ima planove za podizanje još četiri pogona u istom kraju za proizvodnju električne i toplotne energije iz geotermalnih nalazišta, a istakla je da će ispitati koliko litijuma ima u izvorima.\nUkupna proizvodnja litijuma može da do 2026. godine dostigne 4.000 tona, tvrde u GEL-u i navode da u postupku ne bi bilo ni zagađivanja niti ispuštanja ugljen-dioksida.\nČist izvor sirovine za baterije pred ubrzanu elektrifikaciju automobila\nLitijum se uglavnom proizvodi u Južnoj Americi, gde se izvlači iz slaništa u vidu taloga nakon što voda ispari, i u Australiji, putem eksploatacije rude. Stanovništvo u Srbiji i Portugaliji pruža otpor planovima za izgradnju podzemnih rudnika zbog moguće štete od podzemnih rudnika i prljavih tehnologija prerade, kao i zbog raseljavanja stanovništva.\nU Velikoj Britaniji se litijum još ne proizvodi. Vlada namerava da najkasnije 2030. zabrani prodaju novih automobila na benzin i dizel, a hibrida do 2035. godine. U svetu se radi i na alternativama za proizvodnju baterija, na primer od natrijuma.\nProizvodnja struje iz geotermalnih izvora ima velik potencijal, jer može da bude konstantna, za razliku od rada vetrenjača, solarnih panela i hidroelektrana, koji zavisi od vremenskih uslova. Dostupna tehnologija je zasad uglavnom neisplativa bez državnih subvencija, ali mogućnost dodatne proizvodnje litijuma bi mogao dati podstrek investitorima.\nTagovi: baterija za skladištenje energije, baterije, električna energija, energetska efikasnost, geotermalna energija, litijum, mobilnost, obnovljivi izvori energije, skladištenje energije, životna sredina\nPočetna » Vesti » Električna energija » Rekordna koncentracija litijuma nađena u geotermalnoj vodi u Engleskoj


Milioni od prodaje srpskih firmi na Kosovu "leže" u Švajcarskoj - Bizlife.rs\nMilioni od prodaje srpskih firmi na Kosovu „leže“ u Švajcarskoj\n18:19 Beograd, 05/04/2018\nPrema podacima kojima raspolaže Kancelarija za KiM, sredstva od prodaje oko 660 preduzeća u kojima je radilo 60.000 ljudi pod kontrolom su Centralne banke Kosova, koja sa Kosovskom agencijom za privatizaciju ima zaključen ugovor o čuvanju povereničkih fondova za namirenje vlasnika i poverilaca prodatih preduzeća.\nAli pod uslovom da vlasnici i poverioci dokažu svoja prava. Stoga se novac čuva na oročenim depozitima u švajcarskim bankama, kaže za Tanjug Igor Popović, rukovodilac grupe za pravna i imovinska pitanja u Kancelariji za KiM.\nCilj Srbije je, kaže, da se i ta tema – povraćaja imovine, kao i raspolaganja ovim novcem – stavi na pregovarački sto u Briselu. Priština, međutim, ne želi ni da razgovara o tome, tvrdeći da je to unutrašnje pitanje Kosova.\nProfesor Pravnog fakulteta u Kosovskoj Mitrovici Duško Čelić kaže da još ima nade da se do ovog novca dođe, ali samo ako Srbija zvanično zatraži da se „zamrznu“ sredstva od privatizacije koja su dobijali Unmik i prištinske vlasti.\nU prilog tome da postoji mogućnost da se dođe do sredstava je i stav Unmika da sadašnje kosovske vlasti nisu pravni sledbenici kosovske agencije za privatizaciju, koju je osnovao upravo Unmik.\nnovac privatizacija kosovo svajcarska racun unmik


Ludnica na berzi: Akcije NIS-a probile 900 dinara | Kamatica\nPočetna > tekst > Ludnica na berzi: Akcije NIS-a probile 900 dinara\nLudnica na berzi: Akcije NIS-a probile 900 dinara\nIzvorKamatica, Sinteza invest\nTekst objavljen: 25.01.2013 15:36\nUzlazni trend domaćeg tržišta akcija nastavljen je i danas te se indeks Belex 15 popeo na najviši nivo još od septembra 2011. godine. Ova korpa najlikvidnijih akcija na tržištu dobila je na vrednosti dodatnih 1,2 odsto, a tokom sedmice je ojačala 3,3 odsto.\nUkupan promet u trgovanju akcijama danas je iznosio 142 miliona dinara.\nNajprometnija bankarska akcija bila je Komercijalna banka (KMBN) koja je porasla 0,8 odsto na 1.620 dinara uz promet od 19,4 miliona dinara ostvaren u dve veće transakcije. AIK banka (AIKB) je dostigla nivo od 1.716 dinara uz promet od 1,8 miliona dinara, dok je ponovo pokupljena celokupna ponuda akcija Čačanske banke (CCNB) na ceni od 5.350 dinara. Ukupan promet u trgovanju akcijama ove bankarske ustanove koja trenutno vredi 8,8 miliona evra iznosio je 0,4 miliona dinara.\nAkcije Naftne industrije Srbije prekočile su danas granicu od 900 dinara, postavivši novi istorijski maksimum na nivou od 910 dinara. NIS je danas dobio na vrednosti 2,7 odsto, dok od početka godine beleži skok od 22,3 odsto.\nDanašnji promet akcija ove najveće kompanije na Beogradskoj berzi iznosio je 44,8 miliona dinara, ali je pred kraj trgovanja značajno pojačan pritisak na strani ponude pa se na kraju trgovanja ovom akcijom trgovalo i na nivou od 884 dinara.\nOdličan promet od 17,6 miliona dinara zabeležio je Aerodrom ”Nikola Tesla” (AERO) koji je porastao pet odsto na 503 dinara, dok je tokom dana dostizao i nivo od 515 dinara.\nBečejski Sojaprotein (SJPT) zadržao se na ceni od 800 dinara uz promet od 2,6 miliona dinara, dok je Imlek (IMLK) zabeležio realizaciju od 0,9 miliona dinara na 3.100 dinara.\nVeliki promet od preko 39 miliona dinara zabeležila je punionica vode Minaqua (BBMN) koja je oslabila 4,8 odsto na 5.900 dinara. Očito se na strani prodaje nalazio jedan od dva vodeća akcionara koji zajedno poseduju 95 odsto akcija ove kompanije.\nBeogradska berza berza akcije indeksi belex besplatne akcije podela besplatnih akcija


REACT kamp: Balkan će biti bolje mjesto za život - Vijesti.me\n70 POLAZNIKA U GUSINJU\nFoto: Alfa centar Autor: MINA\nRegionalni kamp REACT 2018, koji je okupio više od 70 polaznika iz 14 zemalja, doprinijeće da Zapadni Balkan bude stabilnije, bezbjednije i mnogo bolje mjesto za život, poručeno je na drugom danu REACT-a.\nDirektor ALFA Centra, Aleksandar Dedović kazao je da će na kampu biti diskutovano o odbrani, bezbjednosti, integracijama u NATO i Evropsku uniju (EU), diplomatiji i međunarodnim odnosima.\n“Omladinska politika je nezaobilazna tema jer mladi ljudi su puni energije i potrebe za saznanjima i spremni da svoje znanje podijele sa svojim vršnjacima”, rekao je Dedović.\nOn je kazao da je siguran da će ovogodišnji kamp kao i prethodni opravdati povjerenje i da će dobiti novu generaciju lidera koji će biti spremni da međusobno razgovaraju, koordiniraju, kooperiraju kako bi život Zapadnog Balkana učinili stabilnim, bezbjednijim i mnogo boljim.\nJedan od predavača predsjednik Atlantskog saveza Crne Gore, Savo Kentera, rekao je da nema bezbjednosti i stabilnosti Zapadnog Balkana dok sve zemlje regiona, posebno uključujući one koje nijesu sada članice NATO saveza, to i ne postanu.\nOn je kazao da vjeruje i da je optimista da Zapadni Balkan pripada zapadu i da će u neko dogledno vrijeme sve zemlje regiona postati članice NATO saveza, a kasnije i EU.\n“Tada bi se konačno govorilo o bezbjednom i stabilnom Balkanu, kako ne bi više živjeli u prošlosti i bili predodređeni na svakih 50 godina da ratujemo, prolivamo krv među sobom, i da konačno razmišljamo o budućnosti svoje djece i o tome kako oni treba da žive bolje, a ne da se uvijek vraćemo u prošlost“, istakao je Kentera.\nZamjenica ministra u Ministarstvu kulture, mladih i sporta Kosova, Burbuqe Bakija Deva, kazala je da Kosovo sa Crnom Gorom ima veoma dobru saradnju na raznim poljima i da se nada da će sličan kamp biti organizovan i njenoj zemlji.\n“Nadamo se da ćemo i mi na Kosovu uspjeti organizovati sličan kamp koji će se baviti raznim temama koje će ojačati saradnju mladih u regionu”, navela je Bakija Deva.\nPolaznica kampa, Nataša Jovović iz Gusinja, rekla je da je organizacija kampa u njenom mjestu veoma bitna i za turističku promociju Gusinja.\n"Drago mi je da se ove godine kamp organizuje u Gusinju. To je veoma značajno za našu opštinu i kraj. Biće promovisane ljepote ovih krajeva i drago mi je i da su tu mladi iz svih krajeva koji će moći da vide Grebaje, Ali-Pašine izvore i druge ljepote našeg kraja i da će opet doći“, kazala je Jovović.\nZamislite "predavac" Savo Kentera?\nSvi u NATO i 'ranite sinove i pravac na Istočni front, gudinjci posebno, putevima predaka !!


Odlučeno: EU priznala kovid sertifikate Srbije - 15.11.2021, Sputnik Srbija\nEvropska komisija priznala je kovid sertifikate iz Srbije, a odluka stupa na snagu sutra. 15.11.2021, Sputnik Srbija\nDigitalni kovid sertifikati Srbije o vakcinaciji, testiranju ili preležanom kovidu postaju ekvivalent EU zelenim kovid setrifikatima kojima se omogućava slobodno putovanje u EU i unutar nje.”Ova odluka stupiće na snagu 16. novembra”, najavljeno je u Komisiji.U EK navode da će Srbija sada biti povezana sa EU sistemom digitalnih kovid sertifikata i da će njeni sertifikati biti priznati pod isitim uslovima kao i oni izdati u članicama EU.Istovremneo, Srbija je prihvatila EU kovid sertifikat za putovanje iz EU u našu zemlju.Međutim, odluka o priznavanju kovid sertifikata iz Srbije ne menja stav pojedinačnih zemalja o priznavanju vakcina."Svaka zemlja definiše koje vakcine prima i da li treba PCR test, putnik sam mora da se raspita o tome koja zemlja priznaje određenu vakcinu", objasnila je za B92 Dragana Bećić iz Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu.. U Briselu naglašavaju da je ovo još jedan dokaz nastavka napora u cilju jačanja poverenja putnika i bezbednog putovanja unutra i van EU.”Kao što smo stali uz naše partnere u borbi protiv pandemije, nastavljamo da radimo zajedno na bezbednom otvaranju”, poručio je komesar za proširenje EU, Oliver Varhelji.Odluka o priznavanju kovid sertifikata od strane EU do sada je usvojena za 49 zemalja od čega 22 van EU.Uz Srbiju, iz regiona Zapadnog Balkana EU priznaje i sertifikate izdate u Albaniji i Severnoj Makedoniji, preneo je Tanjug.\nsrbija – društvo, društvo, evropska unija (eu), virus korona\n12:45 15.11.2021 (Osveženo: 12:59 15.11.2021)\nDigitalni kovid sertifikati Srbije o vakcinaciji, testiranju ili preležanom kovidu postaju ekvivalent EU zelenim kovid setrifikatima kojima se omogućava slobodno putovanje u EU i unutar nje.\n”Ova odluka stupiće na snagu 16. novembra”, najavljeno je u Komisiji.\nU EK navode da će Srbija sada biti povezana sa EU sistemom digitalnih kovid sertifikata i da će njeni sertifikati biti priznati pod isitim uslovima kao i oni izdati u članicama EU.\n”Komisija je izvršila tehnička ispitivanja koja su pokazala da su sertifikati o vakcinaciji, testiranju i oporavku protiv Kovid-19 koje izdaje Republika Srbija u skladu sa sistemom „Digitalni zeleni sertifikat“ i da je omogućena verifikacija autentičnosti, validnosti i integriteta sertifikata. Komisija je, takođe, potvrdila da sertifikati o vakcinaciji, testiranju i oporavku od kovida 19 koje izdaje Republika Srbija u skladu sa sistemom „Digitalni zeleni sertifikat” sadrže potrebne podatke”, navodi se u odluci EK.\nMeđutim, odluka o priznavanju kovid sertifikata iz Srbije ne menja stav pojedinačnih zemalja o priznavanju vakcina.\n"Svaka zemlja definiše koje vakcine prima i da li treba PCR test, putnik sam mora da se raspita o tome koja zemlja priznaje određenu vakcinu", objasnila je za B92 Dragana Bećić iz Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu..\n"Ako je uslov neke zemlje da ne prihvata neku vakcinu, onda je neophodan PCR test. Svaka zemlja ima svoje uslove, pa je neophodno da se turisti informišu", zaključila je ona.\nU Briselu naglašavaju da je ovo još jedan dokaz nastavka napora u cilju jačanja poverenja putnika i bezbednog putovanja unutra i van EU.\n”Kao što smo stali uz naše partnere u borbi protiv pandemije, nastavljamo da radimo zajedno na bezbednom otvaranju”, poručio je komesar za proširenje EU, Oliver Varhelji.\nUz Srbiju, iz regiona Zapadnog Balkana EU priznaje i sertifikate izdate u Albaniji i Severnoj Makedoniji, preneo je Tanjug.


Dodik: Srbi i Srpska nemaju nikakve koristi od BiH - Sputnjik Srbija\n00:00 24 Novembar 2020\n17:42 09.07.2017 Preuzmite kraći link\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas na Jahorini da Srpska nije prezadužena i da postojeći dug ne ugrožava njeno funkcionisanje, i ponovio da Srbi i Republika Srpska nemaju nikakve koristi od BiH.\nDodik je rekao da zaduženje Republike Srpske od 56 odsto BDP-a, koje Srpska i smanjuje, govori o tome da je ono značajno manje nego u Srbiji, koja ima zaduženost od oko 70 odsto BDP-a, Hrvatska više od 100 odsto, Amerika 150 odsto.\nPredsednik Srpske je novinarima rekao da zaduženost ne ugrožava likvidnost Srpske, iako ima teškoća, i naveo da je Amerika, iako najveća zemlja, i najzaduženija.\n© Wikipedia / Michael Büker\n„Prosečna kamatna stopa naše zaduženosti je oko 4,7 odsto, što je visoko, i mi pokušavamo da to smanjimo, da dobijemo neki grejs period“, rekao je Dodik.\nPrema njegovim rečima, Srpska kredite nije uzimala za potrošnju, nego za investicione objekte.\n„Naravno da smo uzeli kredit od 500 miliona da izgradimo auto-put Doboj—Banjaluka“, rekao je Dodik i dodao da će krediti i dalje biti uzimani za infrastrukturne objekte.\nNegirajući navode opozicije da je Republika Srpska prezadužena, Dodik je rekao da treba uzeti u obzir i ocene Svetske banke i drugih institucija da Srpska nije prezadužena.\nDodik je izjavio da budućnost Olimpijskog centra „Jahorina“ ne leži u prodaji.\n„Moguće je, i mislim da je potrebno, da se hoteli u državnom vlasništvu prodaju, a da se sva infrastruktura zadrži u javnoj funkciji“, rekao je Dodik novinarima, podsećajući da je takvo rešenje primenjeno i u nekim drugim velikim i uspešnim skijaškim centrima.\nDodik: Videću da li ću prisustvovati skupu podrške Mladiću\nDodik je takođe istakao da će poslanici SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH podržati smenu Saveta ministara BiH.\n„Ovaj saziv ne može da dočeka kraj mandata“, rekao je Dodik i izrazio uverenje da će Savet ministara BiH uskoro biti razrešen.\nNavodeći da je Srpska u potpunosti ispunila svoj deo obaveza, Dodik je istakao da su oni koji su stajali iza toga, a to je nivo BiH, prvi opstruirali ovu priču.\nOn je zaključio da se i kroz ovo pokazuje da Srbi i Republika Srpska nemaju nikakve koristi od BiH.\n23/11 22:27 „Habarovsk“ - nova ruska podmornica za „oružje Sudnjeg dana“


Fejsbuk za dan izgubio 200 milijardi dolara | Nova Ekonomija\nKad Fejsbuk padne, daleko se čuje. Digitalni gigant Meta koji u svom vlasništvu poseduje ne samo Fejsbuk, nego i Instagram, Mesindžer i WhatsUp, izgubio je za samo jedan dan preko 200 milijardi dolara. Akcije su početkom februara na američkoj berzi pale za 26 odsto, što je uticalo na gubitak ove kompanije.\nUzrok pada, vrlo verovatno, jeste popularnost kineske mreže TikTok o čijem konstantnom rastu smo pisali u prethodnih nekoliko meseci. Popularniji je i Guglov Jutjub.\nVlasnik Mete Mark Zakerberg izjavio je da ih ovaj pad podseća da treba da se fokusiraju na razvoj opcije Reels. Uostalom, nekako je i logično da to kaže jer je video medij sadašnjice, a to pokazuje i ekspanzija broja korisnika TikToka koji se bazira na kratkim video-sadržajima. Na kraju, smanjeni su im i prihodi od oglašavanja, za šta bi se mogli okriviti pandemija i nestabilna poslovanja mnogih i malih i velikih kompanija.\nDrugi potencijalni razlog je taj što je dnevni broj korisnika pao sa 1,930 milijardi na 1,929 u poslednjem kvartalu 2021. godine. Prema podacima Mete, primetan je manji broj korisnika na dnevnom nivou iz SAD i Kanade.\nDok Zakerberg ne smisli kako da se izvuče, svetski mediji pomno prate šta će biti sa ovom kompanijom. Blumberg piše da se padovi velikih kompanija daleko čuju, baš zato što su velike. Što veći gigant, to veća drama.\nVolstrit žurnal priseća se jula 2018. godine, kada je Fejsbuk najavio “usporavanje prihoda”, nakon čega je doživeo pad akcija za 19 odsto. I to je tada bio najveći dnevni pad u istoriji američke berze.\nVerujemo da će se Meta izvući, da ovaj pad neće odložiti početak pompezno najavljenog “Metaverzuma”.\nNajpopularnije društvene mreže ostaju tu gde jesu i u 2022?\nFokus na najpopularnije aplikacije u prošloj godini i dalje je prisutan na digitalnim stranama Nove ekonomije. Iznenađenja od naše poslednje top-liste nema.\nNa prvom mestu i dalje je, dva meseca od početka 2022, TikTok sa 656 miliona skidanja sa onlajn marketa samo u prošloj godini. Prema podacima Forbsa, do sada je ovu aplikaciju preuzelo oko 50 miliona korisnika od početka godine.\nPrema objavama pomenutog medija, na drugom mestu prošle, ali i ove godine, našao se Instagram sa 545 miliona preuzimanja. Treće i četvrto mesto, kao uostalom i drugo, zauzimaju mreže kompanije Meta. Fejsbuk sa 416 i WhatsUp sa 395 miliona preuzimanja. Na petom mestu je Telegram, mreža za dopisivanje, sa 329 miliona preuzimanja u 2021.\nU prvih deset omiljenih aplikacija u prošloj godini, ušli su i Snepčet, Zum, Mesindžer, nekadašnji Viamaker a sadašnji CapCut, aplikacija za obradu videa i Spotifaj.\nSkoro pa da su među svim postojećim aplikacijama najpopularnije one koje spadaju u društvene mreže. Ako bismo pogledali rezultate samo za tu kategoriju, situacija je skoro identična. Razlikuje se samo što je u top 5 najpopularnijih aplikacija među društvenim mrežama na poslednjem mestu Snepčet.\nMeđu najpopularnijim aplikacijama za zabavu, na Forbsovoj listi našle su se Netfliks, Jutjub, ali i Amazon Prime Video.


Vranjska banja - lečenje i lekoviti faktori banje\nPoložaj i lokacija Vranjske banje\nVranjska Banja se nalazi na jugu Srbije, dvanaest kilometara jugoistočno od Vranja na nadmorskoj visini od 400 metara. Istorija\nPominje se jos u povelji kralja Stefana Dušana iz XIV veka. Iznad crkve Svetog Ilije na desnoj strani reke Banjštice , nalaze se tragovi srednjevekovnog grada Izoma. Za vreme turske vladavine dolazi do stagnacije u kulturnom i privrednom razvoju i iseljavanja stanovništva. Turci su Banju nazivali Ilidžom i koristili njene termalne izvore.Nakon oslobođenja od Turaka dolazi do razvoja banje koja u tom periodu i dobija naziv Vranjska Banja, po varošici u čijoj se blizini nalazi. Od tada kreće njen uspon, prekidan ratovima ali i lošom politikom lokalne vlasti koja je u pojedinim periodima, nanosila više štete nego neki ratovi. Vranjska Banja je sigurno najpoznatija po svojoj vodi. To je najtoplija banja u Evropi sa temperaturom od 96°C, dok na pojedinim mestima voda izbija u vidu pregrejane pare temperature čak 111°C. Danas Vranjska Banja predstavlja svojevrsnu ekološku oazu sa velikim potencijalom za balneološki turizam i atraktivnu destinaciju za lečenje posttraumatskih stanja i niza oboljenja, za pripremu sportista ili jednostavno prijatan kutak za odmor i rekreaciju. “Specijalna bolnica za rehabilitaciju” je specijalizovana medicinska ustanova koja čini stub razvoja celog mesta i poseduje mogućnosti i kapacitete vredne respekta poznatih lečilišta u svetu.\n* bolesti lokomotornog aparata * neurološka oboljenja * ginekološka oboljenja * kožne bolesti\nPrirodno lekoviti faktori\nNajveću lekovitu vrednost vode predstavlja rastvoren lekovit gas sumpor-vodonika u količini od 1,9 mg/l, što je skoro duplo više od dovoljne količine 1 mg/l da bi voda imala lekovito dejstvo. Sumpor iz sulfidnih mineralnih voda lako se resorbuje preko kože, creva i pluća. Njegova resorpcija je veća kod viših temperatura vode i kisele reakcije. Kroz kožu i preko respiratornog sistema resorbuje se preko 90% sumporvodonika, a maksimalna koncentracija u krvi dostiže se posle kupanja.Osim sumporvodonika veliki kvalitet mineralne vode predstavlja i njena temperatura preko 90 stepeni, što joj daje veliku balneoterapijsku vrednost, jer može da se koristi kupanjem u sklopu niza hidroterapijskih procedura, vežbi i podvodnih masaža.


U Drezdenu sastanak ministara i guvernera G7 › Made-in-Germany.rs\nU Drezdenu će se ove nedelje sastati ministri finansija i guverneri centralnih banaka Grupe sedam najrazvijenijih zemalja sveta (G7), kako bi razgovarali o stanju globalne ekonomije i finansijskim propisima.\nNovinska agencija „Frans pres“ prenosi da je nemački ministar finansija Volfgang Šojble, pozvao u Drezden svoje kolege i guvernere iz Britanije, Kanade, Francuske, Italije, Japana i SAD da bi razmenili mišljenja o trenutnoj privrednoj situaciji u svetu. Uz ministre i guvernere na najavljenom sastanku će učestvovati i brojni stručnjaci iz oblasti ekonomije i monetarne politike, najavio je Šojble za nemački radio „Dojčlandfunk“.\nKao novitet na predstojećem sastanku najavljeno je održavanje “simpozijuma” na kojem će govoriti sedam vodećih svetskih ekonomista, uključujući i Nurijela Rubinija, Keneta Rogofa i Larija Samersa, a skupu će prisustvovati i direktorka Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristin Lagard, šef eurogrupe Jerun Dajselblum, predsednik Evropske centralne banke (ECB) Mario Dragi i komesar Evropske unije za ekonomska i monetarna pitanja Pjer Moskovisi.\nNajavljujući sastanak ministara finansija i guvernera G7, Šojble je naveo da će stanje privrede u Grčkoj svakako biti na dnevnom redu kao tema, ali da njeni problemi nisu nešto što G7 može da reši, već da to mora biti rešeno u Atini i Briselu.\nOd MiG na 29/05/2015 / Finansije, Industrija, Investicije, Transport, Trgovina / Ostavite komentar


Narodna skupština Republike Srbije / Aktivnosti / Narodna skupština / Arhiva aktivnosti / Saziv od 11. juna 2008. / Zasedanja\nDrugo varedno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini\nDrugo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije prof. dr Slavica Đukić Dejanović sazvala je, na zahtev Vlade Republike Srbije, Drugo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini, za ponedeljak, 27. februar 2012. godine, sa početkom u 10.30 časova.\nPrvo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini\nSreda, 8. februar 2012.\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije prof. dr Slavica Đukić Dejanović sazvala je, na zahtev Vlade Republike Srbije, Prvo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini, za sredu, 8. februar 2012. godine, sa početkom u 10 časova.\nDrugo redovno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini\nPonedeljak, 26. decembar 2011.\nŠesta sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije prof. dr Slavica Đukić Dejanović sazvala je Šestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, za ponedeljak, 26. decembar 2011. godine, sa početkom u 12.00 časova.\nČetvrtak, 15. decembar 2011.\nPeta sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije prof. dr Slavica Đukić Dejanović sazvala je Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, za četvrtak, 15. decembar 2011. godine, sa početkom u 10.00 časova.\nPonedeljak, 5. decembar 2011.\nČetvrta sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije prof. dr Slavica Đukić-Dejanović sazvala je Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini za ponedeljak, 5. decembar 2011. godine, sa početkom u 12 časova. Sednica je počela u 13,45 časova.\nTreća sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2011. godini\nPredsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić-Dejanović sazvala je Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini za četvrtak, 17. novembar 2011. godine, sa početkom u 14.00 časova.\nČetvrtak, 3. novembar 2011.\nSedma posebna sednica Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini\nPredsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić-Dejanović sazvala je Sedmu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, za četvrtak, 3. novembar 2011. godine, sa početkom u 11 časova.\nPonedeljak, 24. oktobar 2011.\nŠesta posebna sednica Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini\nPredsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić Dejanović sazvala je Šestu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini za ponedeljak, 24.oktobar 2011. godine, sa početkom u 10 časova.\nUtorak, 18. oktobar 2011.\nDruga sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2011.godini\nPredsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić-Dejanović sazvala je Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini za utorak, 18. oktobar 2011. godine, sa početkom u 11 časova.\nUtorak, 11. oktobar 2011.\nPrva sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije prof. dr Slavica Đukić-Dejanović sazvala je Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, za utorak, 11. oktobar 2011. godine, sa početkom u 11.00 časova.\nsreda, 8. jul


SVE O GARANTOVANOJ PENZIJI U SRBIJI: Ko bi sve na nju imao pravo i koliko bi iznosila - Afera\nProgramska direktorka Centra za socijalnu politiku Gordana Matković kaže da je među onima koji nisu ostvarili pravo na penziju više od 85 odsto žena. Naglašava da sa aspekta pravičnosti to socijalno ili garantovano davanje ne bi trebalo da bude veće od minimalne penzije, piše RTS.\n– Ti ljudi koji su stariji, koji najvećim delom ne mogu da rade, naravno da je to velika podrška za njih. Često su u pitanju žene i da onda to donosi određenu samostalnost, jer ako nemate nikakav lični prihod, znači da zavisite od nekoga iz porodice, kaže Matkovićeva.\n– Najnoviji podaci pokazuju da je broj onih koji nisu pokriveni penzijskim osiguranjem, a stariji su od 65 godina ili imaju 65 godina, negde oko 130.000 do 135.000, a ako bismo sada rekli da je socijalna penzija za one od 70 godina i starije, onda tih ljudi ima negde oko 90.000, navodi Matkovićeva.\n– Taj iznos treba da bude manji od minimalne poljoprivredne penzije. Ako je to garantovano davanje, socijalna penzija, onda bi to podrazumevalo da oni kao porodični penzioneri čije se penzije ne podižu na nivo minimuma da oni takođe mogu da ostvare dopunu do tog minimuma kako god ga definisali, objašnjava Matkovićeva.\n– Jedan model je da to bude lično pravo i da se suštinski testira samo penzijski prihod – da li ostvarujete pravo na penziju i da li je to pravo niže od tog minimuma koji ste definisali. Druga mogućnost koja podrazumeva veću uštedu i efikasnost, jeste da se dodeljuje uz proveru materijalnog stanja, da se imaju u vidu ne samo vaši prihodi iz svih mogućih izvora nego i imovina, zaključila je Matkovićeva.\nPREKO HILJADU RUSKIH FIRMI OTVORENO U SRBIJI ZA TRI MESECA: Najviše u IT sektoru!\nTERZIĆEVA ĆERKA POKAZALA TRUDNIČKI STOMAK: Lepa trudnica Maša! (FOTO)\nPenzioneri iz kategorije samostalnih delatnosti prvi će dobiti januarsku penziju uvećanu za 5,5 odsto, a…\nNASILNICI MU SMRSKALI LOBANJU: Užas u Vrnjačkoj Banji!


Ruski "Komersant": Putinova odluka o delimičnom povlacenju trupa posle pet i po meseci vazdušnih napada, nije bila "spontana | WebTribune\nHome U FOKUSU Ruski “Komersant”: Putinova odluka o delimičnom povlacenju trupa posle pet i po meseci vazdušnih napada, nije bila “spontana\nRuski “Komersant”: Putinova odluka o delimičnom povlacenju trupa posle pet i po meseci vazdušnih napada, nije bila “spontana\nPosted date: март 15, 2016 In: U FOKUSU\nDa budemo iskreni, zadatak je bio da se prevaziđe izolovanost Rusije nakon Ukrajinske krize”, rekao je analitičar\n“Rusija predstavlja primer mirovnog pristupa rešavanju konflikta” objavili su na naslovnim stranama ruski mediji.\n“Do najavljenog povlačenja, Moskva ima ozbiljne razloge da predstavi sirijsku kampanju kao pobedničku”, piše “Komersant”.\nPozivajući se na nekoliko izvora u ministarstvu odbrane, taj dnevnik navodi da Putinova odluka o delimičnom povlacenju trupa posle pet i po meseci vazdušnih napada, nije bila “spontana”.\nPomaganje sirijskom predsedniku Bašaru al-Asadu da povrati ratom opustošene teritorije moglo je da potraje godinama i nije bilo “nikakvih garancija kako i kada će cela akcija da se završi”, piše list.\nPet godina sukoba u Siriji već je odnelo 270.000 života.\n“Komersant” piše da bi Rusija svojim agresivnom ulogom mogla da isključi ključne igrače poput Turske i zalivskih zamalja.\nLiberalni biznis nedeljnik “Vedomosti”, piše je Moskva mogla da bude uvučena i u duge sukobe.\n“Izgleda da je Kremlj računao na rizik od ponavljanja situacije poput Vijetnama i Avganistana, kada su “kratkoročne” vojne kampanje potrajale nekoliko godina”, piše “Vedomosti”.\nPolitički analitičar Georgij Bovt, kaže da Rusija nije planirala da spase Asadov režim “po svaku cenu”.\n“Da budemo iskreni, zadatak je bio da se prevaziđe izolovanost Rusije nakon Ukrajinske krize”, rekao je analitičar .\n“I taj plan je uspeo. Došao je trenutak povratka Rusije u centar gepolitike” tvrdi Bovt.\n“Rusija se povlači, ali i ostaje”, pišu online novine Gazeta.ru, ističući da će vojska ostati u bazama u Hmeimim i Tartus.\nRuski mediji ističu da ništa ne može da spreči Putina da vrati vojne snage u Siriju ukoliko u bilo kom trenutku oceni da je to potrebno.\nDa li je Putin nadmudrio Obamu?\nZapadni mediji takođe pišu da je predsednik Rusije povlačenjem vojske iz Sirije izvojevao veliku pobedu, između ostalog i nad SAD.\nKako ocenjuju mediji, Vašington je, kao i do sada, ostao “izgubljeno dete” u bliskoistočnom haosu.\n“Fajnenšel tajms” citira bliskog saradnika Rusije i Asadove vlade: “Svi su bili šokirani… Sto posto sam siguran da Bašar al Asad nije znao za ovaj potez”.\n“Gardijan” piše da je saopštenje Putina iznenadilo sve vojne analitičare. ”\nAko je munjevitom nastupu Rusije u Siriji prethodilo tiho, ali značajno nagomilavanje snaga, niko nije očekivao nastupajuće povlačenje, ukljucujući one koji imaju kontakte sa vojnim zvanicnicima”, ocenuje list.\nTelevizija Foks njuz objavila je članak u kom piše da “SAD, kao i pre, izgledaju kao izgubljeno dete u šumi bliskoistočnog haosa”.\nPutin je uspeo da postigne diplomatski uspeh u Siriji “uprkos svemu”.\nRuski predsednik je doprineo da najveći deo međunarodne zajednice prihvati sirijskog predsednika. Iako Rusija povlači snage iz Sirije, ona će nastaviti da zauzima jake pozicije u regionu, dok će Bašar el Asad još dugo ostati na vlasti, čak i ako mirovni pregovori dožive neuspeh, navodi se u članku “Foks njuza”.\n“Politiko” piše o tome da Putin u poslednje dve godine “kontinuirano nadmudruje Obamu”, počevši od aneksije Krima do vojne kampanje u Siriji.\n“Jasno da je Rusija pretrpela poraz, sledi ofanziva”\nUZNEMIRUJUĆI VIDEO: Evo kako su francuski specijalci pobili džihadiste u Parizu\nPošto su ih Rusi razbili u Siriji, teroristička Islamska država se seli u Libiju


NA POMOLU RASKOL U BIJELJINSKOM SNSD Nedeljko Ćorić, tri poslanika i pet odbornika NAPUŠTAJU PARTIJU\nPoslanik SNSD Nedeljko Ćorić i još troje njegovih stranačkih kolega planiraju da napuste tu stranku i ubuduće deluju kao nezavisni poslanici u parlamentu Srpske, saznaje Srpskainfo.\nNaš izvor iz vrha ove stranke tvrdi da je Ćorić ovu odluku doneo nakon što je lider SNSD Milorad Dodik ovih dana raspustio Gradski odbor Bijeljina na čijem se čelu on nalazio.\n– Ćorića je najviše povredilo što se sve dešavalo mimo njegovog znanja. Tome još treba dodati da je odluka lidera SNSD bila mimo Statuta i akata stranke – tvrdi izvor Srpskainfo.\nDodaje da, pored Ćorića i još troje poslanika, SNSD napušta i pet odbornika u Gradskoj skupštini u Bijeljini.\nNaš izvor ističe da će ova odluka verovatno dovesti do raskola u Gradskom odboru SNSD u Bijeljini, posebno ako se uzme u obzir činjenica da je za poverenika GO Dodik imenovao Vladimira Lazića, koji je postao član ove stranke pre par meseci.\n– Lazićevi bliski srodnici su visokopozicionirani članovi PDP što je izazvalo dodatan revolt kod pojedinih članova SNSD – dodaje naš izvor.\nĆorić novi ministar saobraćaja i veza RS: Dobio podršku 52 poslanika Narodne skupštine


OSM Televizija - SAD: Birači vjeruju da je izborni proces namješten\nSAD: Birači vjeruju da je izborni proces namješten\nViše od polovine američkih glasača vjeruje da je sistem po kojem političke stranke biraju svoje kandidate za Bijelu kuću "namješten", a više od dvije trećine anketiranih želi da taj proces bude promijenjen, pokazuju rezultati nove ankete. SAD spadaju među malobrojne zemlje u kojima građani mogu da se izjasne o tome ko treba da se nađe na listiću za predsjedničke izbore.\nOko 51 odsto anketiranih u istraživanju agencije "Ipsos" u periodu od 21. do 26. aprila vjeruje da je ovaj sistem "namješten" protiv nekih kandidata.\nOko 71 odsto ispitanika reklo je da bi više voljelo da njihove stranke biraju predsjedničkog kandidata direktnim glasanjem, bez učešća takozvanih delegata kao posrednika.\nSistem glasanja po državama i na konvencijama je komplikovan, a stranke i dalje imaju značajan uticaj na izbor kandidata, iako je od sredine 20. vijeka povećan uticaj građana.\nStranke vrše direktan itucaj na izbor kandidata preko delegata, koji imaju zadatak da na konvencijama podrže određenu osobu, obično u skladu sa rezultatima unutarstranačkog glasanja. Stranke odlučuju o tome kako se biraju ti delegati, a republikanci i demokrate imaju različita pravila.\nUkoliko je nadmetanje među kandidatima neizvjesno, delegat može da utiče na konačan rezultat svojim ličnim izborom.\nDruga komplikcija je što američke države imaju različita pravila o tome da li glasači moraju biti registrovani kao članovi stranaka da bi učestvovali u preliminarnom glasanju.\nGlavni kandidat republikanaca, milijarder Donald Tramp, trenutno ima osiguranih 950 delegata na svojoj strani, a njegov glavni suparnik Ted Kruz, senator iz Teksasa, ima 560 delegata.\nKod demokrata je u vođstvu bivši državni sekretar Hilari Klinton sa 2.141 delegatom ispred Bernija Sandersa, senatora iz Vermonta, koji ima osiguranih 1.321 delegata.\nJoš iz iste kategorije: « Hilari Klinton i Donald Tramp osvojili Njujork Njujork: Izgorjela crkva Svetog Save, gorjele još tri pravoslavne svetinje »


Smestaj Kopaonik, Pravila koriscenja - smestajKopaonik.info\nPravila Korišćenja veb portala smestajKopaonik.info\nPravila Korišćenja veb portala smestajKopaonik.info se odnose na sve sadržaje i podatke (tekstualne, vizuelne i audio materijale, baze podataka, programerski kod) koji su objavljeni na ovoj internet prezentaciji i važe za sve posetioce sajta.\nSamim pristupom veb portalu smestajKopaonik.info ili bilo kom njegovom delu ili podsajtovima kao i korišćenjem bilo kog dela veb portala smestajKopaonik.info, smatra se da su korisnici upoznati i saglasni sa svim pravilima i uslovima korišćenja.\nVeb portal smestajKopaonik.info je u vlasništvu internet kompanije 011info.com doo. Samim tim kompanija 011info.com doo polaže sva autorska prava na sadržaj i podatke (tekstualne, vizuelne i audio materijale, baze podataka, programerski kod) koji su dostupni na internet portalu. Neovlašćeno korišćenje bilo kog dela portala, bez dozvole vlasnika autorskih prava, smatra se kršenjem autorskih prava i podložno je tužbi.\nIme, logo i naziv domena smestajKopaonik.info su zaštićene robne marke- žigovi kompanije 011info.com doo, i ne mogu se reprodukovati ili koristiti bez pismene saglasnosti 011info.com doo. Svako neovlašćeno korišćenje ovih znakova bez saglasnosti nosioca prava predstavlja povredu prava na žig i podložno je krivičnom gonjenju i građansko pravnoj zaštiti.\nVeb portal smestajKopaonik.info sadrži linkove ka web stranicama izvan ovog portala. 011info.com doo ne snosi odgovornost za sadržinu veb stranica izvan svog portala.\nVeb portal smestajKopaonik.info se sastoji od vlastitih autorskih sadržaja, sadržaja partnera i oglašivača i linkova na druge web stranice. Sve sadržaje portala smestajKopaonik.info posetioci koriste na sopstvenu odgovornost i internet kompanija 011info.com doo ne snosi nikakvu odgovornost za štetu nastalu korišćenjem sadržaja objavljenog na veb portalu smestajKopaonik.info.\n011info.com doo poštuje privatnost svih posetioca veb portala smestajKopaonik.info i neće prikupljati nikakve lične podatke o njima.


Zaštita životne sredine izazov za srpsku energetiku | EurActiv Srbija\nZaštita životne sredine izazov za srpsku energetiku\nObjavljeno : 07.11.2011.\t Tweet\nPrimena standarda EU u oblasti životne sredine predstavlja izazov za srpsku energetiku zbog obimnosti evropske pravne tekovine u toj oblasti, kraćeg vremenskog perioda za prilagođavanje i velikih ulaganja koja će biti neophodna. Prema procenama Elektroprivrede Srbije (EPS), da bi se energetska postrojenja modernizovala u tom domenu biće potrebno oko 1,2 milijarde evra. Bez toga, međutim, postoji mogućnost da postrojenja koja ne ispunjavaju standarde budu zatvorena kako se zemlja bude sve više približavala EU i da se zbog eventualnih prekoračenja emisije ugljen dioksida plaćaju visoke kazne.\nDirektor za životnu sredinu u EPS-u Mihajlo Gavrić ukazao je da je Srbija zbog krize i politike tokom 90-tih ima kraći vremenski period za usklađivanje u odnosu na druge zemlje u tranziciji koje su ili su bile u procesu pridruživanja EU. "Sada smo u situaciji da u mnogo kraćem vremenu i uz vrlo velike zahteve to postignemo, da uradimo nešto tri do četiri brže nego druge zemlje u tranziciji čija je politika bila pridruživanje u EU", rekao je on na savetovanju za novinare o zaštiti životne sredine u oblasti energetike, održanom tokom vikenda na Srebrnom jezeru.\nNa skupu je ukazano da se 30% obaveza Srbije u procesu pridruživanja EU odnosi na životnu sredinu, a da je 70% od toga odgovornost EPS-a i da bi za ostvarivanje standarda u oblasti životne sredine Elektroprivredi Srbije bilo bi potrebno 1,2 milijarde evra. "Naše procene su da nam je, da bismo to postigli, potrebno oko 1,2 milijarda evra", rekao je Gavrić.\nDirektor za zaštitu životne sredine u EPS-u podsetio je da se Srbija članstvom u Energetskoj zajednici obavezala da do 2017. potpuno uskladi svoje zakonodavstvo sa pravnom tekovinom EU u oblasti životne sredine, u delu koji se odnosi na energetiku. Gavrić je posebno istakao značaj Direktive o integrisanoj prevenciji i kontroli zagađenja, kojim se reguliše pitanje dozvola za postrojenja, a kao jednu od najvažnijih je izdvojio i Direktivu velikim ložištima.\nUpozorio je da, u slučaju da se Srbija na energetskom planu ne modernizuje i ne uvede neophodne standarde u oblasti životne sredine, postoji opasnost od zatvaranja energetskih objekata kako se zemlja bude približavala EU. Srbija, takođe, treba da se pripremi i osavremeni svoja postrojenja kako bi, kada uđe u EU, bila spremna za sistema kvota za emisiju ugljen dioksida (CO2) i da ne bi došla u situaciju da plaća visoke kazne za prekoračenja emisija.\nGavrić je naveo da EPS emituje oko 40.000.000 tona ugljen dioksida godišnje, dok je savetnik za životnu sredinu u EPS-u Miroslav Spasojević naveo da se Srbija približava nivou emisije CO2 iz 1990. koji je iznosio oko 70 miliona tona.\nSpasojević je rekao za EurAktiv da bi već sa dobijanjem statusa kandidata i posebno sa određivanjem datuma za početka pregovora o članstvu pitanje pripreme i uključivanja u sistemu trgovine emisijama u EU mogao da dobije na značaju.\nPrema njegovim rečima, Srbija mora da osposobi svoje institucije za to i da unapredi ljudske resurse, kao i da osnuje banku koja će u ime države biti nadležna za trgovinu emisijama, odnosno u kojoj će se polagati prava na trgovinu emisijama. "Ono što je najvažnije jeste da investiramo u naš energetski sistem i u sve subjekte koji su veliki korisnici energije i veliki proizvođači emisija CO2 da bi postali energetski efikasni jer će to direktno uticati na njihovu sposobnost kao firmi da opstanu jer ukoliko imaju manje emisija, ukoliko su u mogućnosti da smanje svoje emisije, njihova pozicija na tržištu biće bolja", rekao je on.\nNova faza - smanjenje sumpor dioksida\nCilj EPS-a u oblasti životne sredine je smanjenje zagađujućih materija, poput praškastih materija i gasova, odnosno njihovo "svođenje na optimalno nivo", ukazano je na skupu. Pored toga, EPS će usmeriti aktivnosti i na rešavanje pitanja seknudarnih emisija sa deponija, kao i na rekultivaciju zemljišta, na čemu se do sada malo radilo.\nProjekcije EPS-a su da se nakon predviđenih radova količine praškastih materija smanje 13 puta ili za 91% na 5.850 tona godišnje, što bi bilo u skladu sa standardima EU. Predviđeno je da se emisije sumpor dioksida (SO2), kao uzročnika povećanja kiselosti okoline, smanje 9 puta na 40.720 tona godišnje, a azotnih oksida (NO2) 3 puta na 16.350 tona godišnje.\nEPS je do sada uložio 138 miliona evra u projekte koji su se odnosili na zamenu elektrofiltera u termoelektranama i obnovu sistema za transport i odlaganje pepela i šljake. Sredstva su obezbeđena kroz donacije, razvojne kredite, pretpristupnih fondova EU i sredstva EPS-a.\nU periodu od 2004. do 2011. uloženo oko 53 miliona evra u rekonstrukciju ili zamenu elektrofiltera a od 6 blokova u termoelektrani Nikola Tesla A (TENT) ostalo je da se to učini još na bloku 3, što bi trebalo da bude urađeno 2014. Za uvođenje nove tehnologije i rekonsturkiju sistema transporta i odlaganja pepela i šljake na deponije uloženo je 85 miliona evra. Uložena su sredstva u sisteme u Kostolcu B i TENT B koji su sada poptpuno funkcionalni, kao i u sistem u Kolubari. Kako je naveo Gavrić, u toku je izgradnja sistema u Kostolcu A koja bi trebalo da bude završena 2012. Gavrić je naveo da je ostalo da se uradi sistem u TENT A, što će biti i najskuplji zahvat.\nGavrić je najavio više projekata u periodu od 2011. do 2017. na polju modernizacije postrojenja EPS-a, uključujući uvođenja sistema odsumporavanja. Uvođenje sistema za smanjenje emisija SO2 je najskuplji zahvat koji će koštati više od pola milijarde evra.\nZa projekat odsumporavanja TENT-a EPS je obezbedio kredit iz programa japanske državne pomoći Srbiji (ODA) u vrednosti od 246 miliona evra, sa predviđenim periodom otplate od 15 godina, uključujući grejs period od pet godina i kamatu od 0,6%. Vrednost projekta odsumporavanja procenjena je na 300 miliona evra, a EPS će njegovu realizaciju finansirati sa 15%.\nUgovor o tome će biti potpisan 15. novembra, a do kraja godine trebalo bi da bude izabran konsultant za pripremu tenderske dokumentacije, nakon čega bi tokom sledeće godine trebalo da se objavi i međunarodni tender za realizaciju ovog projekta. Prema procenama, izgradnja bi mogla da počne krajem 2012. ili u 2013, a procenjuje se da će za uspostavljanje sistema biti potrebno oko 30 meseci.\nKao nusprodukt ovakvog načina prečišćavanje dimnih gasova tehnologijom vlažnog krečnjaka nastaje gips koji bi mogao da se upotrebi za dalju proizvodnju. Predstavnici EPS-a kazali su, da se pregovara sa kompanijama koje bi investirale u fabriku za pravljenje građevinske galanterije od gipsa. Prema procenama EPS-a, godišnje bi se na osnovu sistema odsumporavanja moglo proizvesti 400.000 tona gipsa.\nNa savetovanju za novinare koje je organizovao EPS, ukazano je na mogućnost korišćenja proizvoda koji nastaje sagorevanjem uglja - letećeg pepela, a koji bi mogao da se iskoristi. Leteći pepeo koji se sada tretira kao otpad i odlaže na deponije, mogao bi se iskoristiti pre svega u cementnoj industriji i izgradnji puteva, ali se on vrlo malo koristi u Srbiji za razliku od nekih razvijenih zemalja, rekao je Gavrić.\nU Srbiji je EPS u 2009. proizveo sa maksimalnim kapaciteitma oko 6 miliona tona pepela a od toga bi se u industriji cementa moglo da iskoristi između 600.000 i 800.000 tona pepela ili 10 do 12%, rekao je Gavrić. Prema njegovim rečima, ostatak pepela je manji što je ugalj kvalitetniji, a sagorevanjem lignita koji se najviše koristi u Srbiji ostatak pepela iznosi 18 do 20 %.\nPepeo se može koristiti u cemetnoj industriji kao vezivna sredstvo, umesto laporca, što bi doprinelo i smanjenju emisije CO2. "Velike kompanije se uveliko pripremaju za to u svetu a s obzirom da su kod nas možda neki od najvećih proizvođača, to je jedna od mogućnosit za primenu pepela", rekao je on i dodao da se u svetu cene pepela kreću zavisno od kvaliteta imzeđu 10 i 20 evra po toni.\nPostoji i mogućnost izvoza pepela iz Srbije i dodao da je iz Hrvatska iskazano interesovanje za to. On je naveo Hrvatsku kao dobar primer za regulisanje primene pepela.\nDirektor za životnu sredinu u EPS-u je naveo i da bi u Srbiji, prema nezavisnoj studiji čeških stručnjaka, cena izgradnje kilometra auto-ptuta, zavisno od uslova izgradnje, bila 30 do 80% jeftinija sa upotrebom pepela.\nGavrić je rekao i da je na deponijama u Srbiji skladišteno 200 miliona tona pepela, da je većina deponija građena pre 30 i 40 godina po ondašnjim standardima, a da je deponiju u Kosotlcu izgrađena po savremenim međunarodnim standardima.\n: Borba oko novih mera energetske efikasnosti u EU\n: SAD protiv naplate zagađivanja u EU\n: IEA: Smanjiti subvencije za fosilna goriva\n: Srbija troši više energije od starih članica EU\n: Srbija kasni u ispunjavanju standarda energetske efikasnosti\n: Naplata grejanja po utrošku moguća sledeće zime\n: Ekolozi u EU protiv elektrane Kosovo C\n: Rumuniji suspendovano pravo trgovine kvotama za emisiju štetnih ...


Informacija o pozivanju obveznika radne obaveze | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nPozivanje obveznika radne obaveze na teritoriji nadležnosti Uprave za obaveze odbrane\nNa osnovu člana 83a Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi („Službeni glasnik RS”, br. 88/2009, 95/2010 i 36/2018), realizuje se pozivanje jedinica radne obaveze radi saopštavanja ratnog rasporeda, obuke (uvežbavanje za izvršenje zadataka u vanrednom i ratnom stanju) ili kontrole.\nCentar MO za lokalnu samoupravu Zrenjanin\nDana 26. aprila 2022. godine, u vremenu od 09.00 do 15.00 časova, izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opštine Zrenjanin.\nCentar MO za lokalnu samoupravu Valjevo\nDana 15. i 22. januara 2022. godine, u 08.00 časova, izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opštine Valjevo.\nDana 22. januara 2022. godine, u periodu od 08.00 do 12.00 časova, izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opština Valjevo, Lajkovac, Ub, Osečina, Ljig i Mionica.\nCentar MO za lokalnu samoupravu Novi Sad\nDana 10. januara 2022. godine, u vremenu od 09.00 do 13.00 časova, izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opštine Bač;\nDana 11. januara 2022. godine, u vremenu od 09.00 do 13.00 časova, izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opštine Srbobran;\nDana 12. januara 2022. godine, u vremenu od 09.00 do 13.00 časova, izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opština Žabalj i Sremski Karlovci;\nDana 13. januara 2022. godine, u vremenu od 09.00 do 13.00 časova, izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opština Beočin i Titel;\nDana 14. januara 2022. godine, u vremenu od 09.00 do 13.00 časova, izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opštine Bački Petrovac.\nCentar MO za lokalnu samoupravu Niš\nDana 24. januara 2022. godine izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije gradske opštine Medijana.\nCentar MO za lokalnu samoupravu Prokuplje\nDana 24. januara 2022. godine izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije grada Prokuplja;\nDana 25. januara 2022. godine izvršiće se pozivanje obveznika radne obaveze, raspoređenih po osnovu radne obaveze, sa teritorije opštine Kuršumlija.


Egzit u martu pokreće zimski festival na Jahorini - Televizija Kopernikus TV K::CN\nOrganizatori Egzit (Exit) festivala saopštili su danas u Novom Sadu da će od sledeće godine „velika Egzitova festivalska porodica brojati još jedan, i to zimski festival“, koji će biti održan na Jahorini u Bosni i Hercegovini.\nZimski festival pokrenut je pošto je Egzit svoju delatnost proširio prvo 2014. na Budvu, gde je osnovan Si dens (Sea Dance), zatim 2015. na Rumuniju, gde se održava „Revolution“, a od ove godine i na Hrvatsku, u Umag, gde se održava Si star (Sea Star).\nProgram festivala biće koncipiran kao dnevni i noćni, a prema navodima organizatora, prvog dana biće organizovana večernja žurka zagrevanja, dok će poslednjeg dana posetiocima biti dostupne dnevne žurke.\nPrve ulaznice po najpovoljnijim cenama biće u prodaji pre početka zimske sezone, naveli su organizatori u saopštenju.\nFestival će biti organizovan u saradnji sa Olimpijskim centrom „Jahorina“.


Srpska posvećena budućnosti BiH kao članice EU\n04/11/2019 | 09:13 ⇒ 14:30 | Izvor: SRNA\nRepublika Srpska opredijeljena je za napredak BiH na putu evropskih integracija i, upravo onako kako je posvećena Dejtonskom sporazumu, posvećena je budućnosti BiH kao članice EU, naglašava se u 22. Izvještaju Vlade Republike Srpske upućenom Savjetu bezbjednosti UN-a.\nU Izvještaju se navodi da Republika Srpska pozdravlja Mišljenje Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u Uniji, koje su predstavnici EU 29. maja uručili vlastima Republike Srpske, i naglašava da će biti nastavljen rad na evropskim integracijama BiH.\n- Republika Srpska ostvarila je značajan napredak na pitanjima evropskih integracija i kontinuirano usklađuje svoje zakonske propise za pravnim tekovinama EU. Od 2007. godine do danas, kroz postupak usklađivanja i procjene usklađenosti sa evropskim zakonodavstvom prošao je 3.121 propis Republike Srpske /nacrti i prijedlozi zakona i podzakonskih akata/ - ističe se u ovom dokumentu.\nIz Vlade naglašavaju da Republika Srpska, takođe, predano radi na sprovođenju Reformske agende dogovorene u saradnji sa EU, kao i da je usvojila dalekosežne reforme s ciljem unapređenja privrednog ambijenta i, generalno, promovisanja privrednog razvoja, te preduzela važne korake u borbi protiv korupcije i osnovala posebno odjeljenje za suzbijanje korupcije u okviru tužilaštva.\nU dijelu Izvještaja u kojem se govori o preprekama na putu ka evropskim integracijama naglašava se da, iako Republika Srpska čini sve što je u njenoj moći da promoviše evropske integracije BiH, institucije izvan kontrole Srpske, nažalost, taj napredak ometaju.\n- Dalje prisustvo visokog predstavnika koji prisvaja diktatorsku moć i nametnuti zakoni kao njegova zaostavština najveće su prepreke na putu evropskih integracija BiH - konstatuje se u Izvještaju i ističe da Republika Srpska pozdravlja stav Evropske komisije da je visoki predstavnik sa tzv. bonskim ovlašćenjima nespojiv sa suverenitetom i članstvom BiH u EU.\nIz Vlade ističu da je druga velika smetnja napretku BiH na putu ka članstvu u EU blokada formiranja vlasti na nivou BiH od SDA, koja mora prestati da ignoriše poziv EU da se formira Savjet ministara bez političkog uslovljavanja.\nNapominjući da BiH može da ispuni kriterijume za članstvo u EU u dejtonskom okviru, u Izvještaju se naglašava da je Srpskoj drago da je u Mišljenju Evropske komisije još jednom potvrđeno da decentralizovana struktura nije nespojiva sa članstvom u EU.\n- U saveznim i dekoncentrisanim državama EU, regije nose vitalne nadležnosti, između ostalog i u oblastima koje zahtijevaju transpoziciju direktiva EU. Federalne i dekoncentrisane ustavne strukture ne sprečavaju zemlje da ispune svoje obaveze. Kada entitetima bude omogućeno da međusobno pregovaraju, moći će da postignu važne dogovore, čak i u slučaju paralize na nivou BiH - ističe se u Izvještaju i dodaje da su 10. oktobra Republika Srpska i FBiH usvojile zajednički četvorogodišnji program društveno-ekonomskih reformi s ciljem podsticanja rasta i konkurencije u skladu sa preporukama EU.\nSa daljim kretanjem procesa integracija, navodi se u Izvještaju, Republika Srpska će nastaviti da naglašava mudrost i neophodnost ustavne strukture uspostavljene Dejtonskim sporazumom, kojoj ostaje u potpunosti posvećena.\nU 22. Izvještaju Vlade Srpske naglašava se da Ustav BiH odražava stabilnost i demokratsku vlast u BiH kroz federativnu, dvoentitetsku strukturu i različite mehanizme, koji su pažljivo koncipirani tako da zaštite entitete i tri konstitutivna naroda u BiH.\nKada je riječ o oblasti pravosuđa, Republika Srpska se slaže sa stavovima EU da je potrebna značajnija reforma sudova i pravosuđa u BiH i pozdravalja konstataciju u Mišljenju Evropske komisije da BiH mora da riješi pitanje stranih sudija u Ustavnom sudu BiH.\n- Trajno prisustvo stranih sudija u Ustavnom sudu BiH predstavlja povredu suvereniteta BiH i prava na samoopredjeljenje i nespojivo je sa evropskim integracijama. Republika Srpska slaže se sa Mišljenjem Evropske komisije da zakoni o Sudu BiH i sistemu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, koji je nametnuo visoki predstavnik, moraju biti reformisani u skladu sa evropskim standardima - precizirano je u Izvještaju.\nU ovom dokumentu se podsjeća da Republika Srpska od 2011. godine do danas radi na reformi pravosuđa kroz strukturisani dijalog o pravosuđu sa EU koji, nažalost, tek treba da rezultira jednom reformom.\n- Republika Srpska se slaže sa EU da odredbu o smrtnoj kazni u Ustavu Srpske, koja nikada nije primijenjena, treba ukinuti. Јedini razlog zbog kojeg ta odredba nije ranije ukinuta jeste opstrukcija bošnjačkih stranaka prilikom usvajanja nužnih ustavnih izmjena - navodi se u tekstu.\nU Izvještaju se naglašava da se Republika Srpska slaže sa EU da BiH mora da obezbijedi ravnopravnost i nediskriminaciju za sve građane, uključujući sprovođenje odluke Suda za ljudska prava u predmetu "Sejdić-Finci" i srodnim odlukama.\nTranzit kroz Hrvatsku bez karantina i negativnog testa\n12:33 > Višković: Komisije za stradanje Srba u Podrinju i Sarajevu posao privode kraju


Čuveni ekspert najavljuje stagflaciju u SAD – DnevniZurnal\nČuveni ekspert najavljuje stagflaciju u SAD\nby admin 23/06/2022, 08:47 232 Views\nRubinijev nadimak je inače „Doktor Propast“ jer je uspešno predviđao velike krize, poput one iz 2008. godine. Kada je nekoliko godina pre te krize izneo svoj scenario za budućnost, mnogi su mislili da preteruje, međutim ispostavilo se da je bio u pravu, prenosi portal Biznis i finansije.\n„Još uvek nismo u recesiji ali smo veoma blizu nje. Svi značajni ekonomski indikatori su u padu, počev od poverenja kupaca, maloprodaje, proizvodnih aktivnosti, pa sve do prodaje nekretnina“, kaže Rubini.\nOvakva situacija, kaže on, može dovesti i do stagflacije kakva je viđena sedamdesetih godina u SAD. Tada je ekonomija veoma sporo rasla, za razliku od inflacije koja je bila visoka. „Otežavajuća okolnost u odnosu na krizu iz sedamdesetih je to što sada imamo i spiralu dugovanja“, tvrdi Rubini. Ovo je novi teren za centralne banke, jer se još nisu nalazile u takvoj situaciji.


Kanada iznenadila Srbiju: „Očekivali smo njihov najjači tim“ - Sputnjik Srbija\n11:18 08.04.2021 Preuzmite kraći link\nTeniserke Srbije 16. i 17. aprila u Kraljevu igraju protiv Kanade Bili Džin King Kup (donedavno Fed kup) meč plej-ofa za plasman u kvalifikacije Svetske grupe.\nNa Vemićevom spisku su Nina Stojanović, Olga Danilović, Aleksandra Krunić, Ivana Jorović i Lola Radivojević, dok selektorka Kanade Hajdi El Tabah na gostovanje Srbiji dolazi sa sledećim igračicama: Lejla Fernandez, Rebeka Marino, Šeron Fičman i Kerol Žao.\n„Iznenađen sam izborom tima sa kojim Kanada stiže u Kraljevo. Sigurno je da su planirali da nosilac bitke protiv nas bude njihova najbolja teniserka Andresku, šesta igračica sveta, ali dogodilo se da je ona u finalu u Majamiju pre nekoliko dana doživela povedu i predala meč u drugom setu, što je desetkovalo redove našeg protivnika. Nema ni Eženi Bušar koja je takođe bila top deset igračica i u poslednjih pola godine se vraća i napreduje, beleži dobre rezultate i uvek je nezgodan protivnik“, rekao je Vemić.\n„Stiže nam oslabljena Kanada, a mi smo očekivali njihov najjači tim, jer ovo kolo takmičenja je jako važno, daje timu šansu da se plasira u Svetsku grupu kojoj svi težim. Sa druge strane onaj ko izgubi pada ponovo u zonsko takmičenje koje je jako naporno, iscrpljujuće i sa kojim niko nije srećan. Tu su i Olimpijske igre ove godine, koje takođe imaju težinu i donose prevagu da se najbolje igračice odazovu pozivu selektora za Bili Džin King Kup koji je specifično takmičenje, kao što je i Dejvis kup“, kaže Vemić.\n„U dva dana imamo pet mečeva, što je jako zahtevna struktura, ja se nadam i verujem da će naše devojke pokazati formu i timski duh, da će jedne od drugih izvući maksimum i ceo stručni štab će im pomoći da one to i učine. Verujem da će naše devojke pružiti maksimum i dati šansu sebi i našoj reprezentaciji da pobedimo“.\nSrbija će imati prednost domaćeg terena protiv Kanade, ali ona neće biti ni blizu toliko značajna koliko bi bila da je dozvoljen dolazak publike.\nVemić, nekada 31. dubl igrač sveta, analizirao je sastav koji će se suprotstaviti njegovim izabranicama.\n„Kanada ima dve iskusne igračice u ovom sastavu koji su najavili za dolazak u Srbiju. Od četiri igračice koje stižu najneiskusnija je ujedno i najbolja, to je Lejla koja ima 18 godina i koja je osvojila WTA titulu sada u martu na takmičenju u Montereju. Tu je i veteranka Marino koja se sada vraća tenisu i koja je uvek nezgodna zbog stila igre, Karol Žao nije igrala previše turnira u poslednjih 18 meseci, Fičman je specijalista dubla, umela je ranije dosta dobro da igra i singl, sve u svemu biće zanimljivo, a mi se nadamo da u ćemo u narednih deset dana do meča imati dovoljno vremena da se pripremimo i da naša najbolja igra koju budemo pružili bude dovoljna za pobedu“, zaključio je Vemić.\nPobednik meča u Kraljevu obezbediće plasman u kvalifikacije 2022. u kojima će se boriti za ulazak u završni turnir Bili Džin King kupa, koji će se održati u aprilu 2022. godine, za šampionski trofej boriti 12 najboljih selekcija sveta.\nPoslednji put Srbija i Kanada odmerile su snage 2014. u Montrealu kada je do pobede stigao domaćin rezultatom 3:1.


Konačno stigla promena koju tviteraši čekaju godinama – Dokazano.net\n8. Oktobra 2017. Uncategorized / ZanimljivostiNo Comment on Konačno stigla promena koju tviteraši čekaju godinama\nOva “revolucionarna” promena će se, međutim, u početku odnositi samo za pojedine korisnike. U maloj grupi ljudi koja će dobiti priliku da testira ovu novinu naćiće se korisnici koji “tvituju” na engleskom, španskom i portugalskom jeziku.\nKoosnivač Tvitera i izvršni direktor kompanije Džek Dorsi ranije je najavljivao da će ograničenje broja karaktera biti promenjeno. Iz te kompanije se nadaju da će korisnici oduševljeno prihvatiti novinu.Ranija odluka da tvitovi sadrže najviše 140 karaktera uvedna je zbog prilagođavanja SMS porukama. Pošto jedna SMS poruka sadrži 160 karaktera, osnivači Twittera su želeli da se tvitovi uklope u nju: 140 karaktera za tvit i 20 za korisničko ime.\nUkoliko ne koristite Snapchat, ove stvari će vas sigurno ubediti da počnete!


Aerodrom se gradi na području sela Mionići, deset kilometara od Trebinja | BL Portal\n6. Septembra 2020. 22:49\nViše nema dileme aerodrom se gradi na području sela Mionići desetak kilometara od Trebinja. Savremen, punih kapaciteta i većih razmjera, takav će biti ovaj trebinjski aerodrom.\nPista će biti dužine 3,5 kilometara, a široka oko 350 metara, za uzlijetanje i slijetanje mora biti čisto oko šest kilometara.\n“U sklopu svih tih radova koji će prethoditi izgradnji aerodroma sa terminalima, sa pristupnim putevima, pratećom infrastrukturom neophodno je ukloniti rastinje obezbjediti drenažne sisteme, pristupni put koji će biti od magistralnog puta prema Mostaru i sva prateća infrastruktura”, ističe Vedran Furtula, načelnik Odjeljenja za urbanizam i prostorno uređenje Trebinje.\n“Možemo reći da se aerodrom potpuno uklapa u neke šire zamisli grada Trebinja, već smo počeli graditi zapadnu obilaznicu koja spaja dva magistralna puta uz nju će biti veliki projekat Univezitetsko-kliničkog centra a onda smo juče proglasili i prvu slobodnu bezcarinsku zonu u Republici Srpskoj”, dodaje Furtula.\n“Jednostavno ovaj projekat je istorijski za Trebinje i toga moramo da budemo svjesni i ne samo za Trebinje nego za cijelu Hercegovinu i Republiku Srpsku. Površina od 450 hektara sigurno da nije mala”, rekao je Mirko Ćurić, gradonačelnik Trebinja za ATV.\n“To je jedan veliki izazov, stići i napraviti jerdan takav aerodrom sa najmanje 3 kilometra dužine piste, da on bude gotov do decembra sljedeće godine i da decembra sljedeće godine možemo za 40 minuta otići do Trebinja i da se vratimo. Procijena investicije je oko 50 miliona evra, novac je obezbjeđen”, kazala je Zorana Mihajlović, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u Vladi Srbije.\nTags: aerodrom Trebinje, gradnja, izgradnja, lokacija


Iskrena opredeljenost Srbije za dijalog o Kosovu ne daje rezultate! Evo zašto Priština lukavo oteže sa obavezama! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tIskrena opredeljenost Srbije za dijalog o Kosovu ne daje rezultate! Evo zašto Priština lukavo oteže sa obavezama!\nIskrena opredeljenost Srbije za dijalog o Kosovu ne daje rezultate! Evo zašto Priština lukavo oteže sa obavezama!\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić izjavio je da opredeljenost Beograda za iskren i konstruktivan dijalog sa Prištinom, uz posredovanje EU, ne daje očekivane rezultate, dodavši da vlasti u Prištini, uz „podršku nekih stranih sila“, prolongiraju sprovođenje svog dela obaveza iz Briselskog sporazuma.\n„Ponavljam da je Srbija dijalogu u Briselu pristupila iskreno i bez ‘skrivene agende’, dok Priština dobro smišljenim provokacijama i opstrukcijama, uz očiglednu podršku nekih stranih sila, prolongira izvršavanje svog dela obaveza iz Briselskog sporazuma, obesmišljava dijalog i time direktno ugrožava stabilnost regiona“, izjavio je Dačić na ceremoniji svečanog otvaranja graničnog prelaza Rastina – Bačsentđerđ, u prisustvu ministra spoljnih poslova Mađarske Petera Sijarta.\nDačić je rekao da srpske vlasti očekuju da Mađarska razume poziciju Srbije koja je, kako je rekao, bazirana na očuvanju zajedničkih hrišćanskih i evropskih vrednosti, navedeno je u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova Srbije.\nŠef srpske diplomatije je, piše u saopštenju, ocenio da opredeljenost za iskren i konstruktivan dijalog sa privremenim institucijama samouprave u Prištini, uz posredovanje EU, „nažalost ne daje očekivane rezultate“.\n„Tokom viševekovnog prisustva na ovim prostorima, gde su se kroz istoriju često sukobljavali interesi najvećih i najmoćnijih svetskih sila, naša dva naroda često su bila izložena raznim pritiscima.\nOvakvi pritisci postoje i danas kada Republika Srbija čini ogroman napor kako bi zauzela svoje zaluženo mesto u zajednici evropskih naroda“, izjavio je srpski ministar.\nJačaju veze Srbije i Mađarske\nDačić je ocenio da otvaranje novog prelaza Rastina – Bačsentđerđ pokazuje odlučnost Srbije i Mađarske da jačaju političke, privredne i kulturne veze u interesu svojih građana.\n“Koristim i ovu priliku da istaknem da Srbija ostaje dosledna svom stavu da temelj uspešne spoljne politike predstavlja postojanje i stalno unapređivanje kvalitetnih i svestranih dobrosusedskih odnosa, ispunjenih međusobnim uvažavanjem”, poručio je Dačić.\nOn je podvukao da treba istaći da postoji opredeljenje dve države da zajedničkim naporima obezbede poboljšanje i unapređenje položaja srpske nacionalne manjine u Mađarskoj i mađarske nacionalne manjine u Srbiji.\nDačić je odao priznanje Mađarskoj na podršci Srbiji u procesu evropskih integracija.\nHAOS NA SUĐENJU! DARKO ŠARIĆ ISPROZIVAO SUDIJU KOJI SE PRAVDAO: Kome to ne odgovara da se čuje deo prisluškivanih razgovora kao dokaz na ovom suđenju!\nLAZANSKI: „Evo ko je 1999. godine zaista pobedio na Kosovu!“ – VIDEO


Za vikend počinje prolećni deo prvenstva za stonotenisere - www.025.rs\nwww.025.rs / ODŽACI / Za vikend počinje prolećni deo prvenstva za stonotenisere\nSusretima 10. kola koji se igraju predstojećeg vikenda, 12. i 13. januara, počinje prolećni deo prvenstva u Drugoj ligi Srbije – grupa “Sever”za stonotenisere u kojoj se takmiči i ekipa Miletića iz Srpskog Miletića. U Zapadnobačkoj ligi za muškarce gde nastupa druga ekipa Miletića sezona se nastavlja u martu.\nMiletićki stonoteniseri će prvi prvenstveni meč u novoj godini odigrati u gostima kod ekipe Detelinara MG 2015 iz Novog Sada. U prolećnom delu takmičarske sezone ima ukupno devet kola, a prvenstvo se završava polovinom aprila.\nEkipa iz Srpskog Miletića je trenutno četvrta na tabeli u konkurenciji deset ekipa.\nTags: odžaci, počinje, prolećno prvenstvo, Stoni tenis


Položaj nacionalnih manjina – ima problema, ali su rešivi - Izazov\nPoložaj nacionalnih manjina – ima problema, ali su rešivi\nRadio-televizija Srbije 27. novembra 2017. 13:03\nPredsednik Odbora za proučavanje nacionalnih manjina i ljudskih prava u SANU Tibor Varadi kaže da sve evropske zemlje imaju nacionalne manjine, više kultura, više jezika i da se suočavaju sa poteškoćama.\n"Nacionalne manjine treba da imaju svoja prava, ali treba i da nauče jezik većine. Ima problema, ali su oni rešivi. U Srbiji postoje zakoni o nacionalnim savetima, koji u poslednje vreme izazivaju polemike", pojasnio je Varadi za Tanjug.\nKako kaže, važno je da se o poteškoćama koje postoje razgovara, te napominje da su prava manjina važan segment za priključenje Srbije EU, ali i da je važno precizno odrediti šta treba raditi.\nSrbija je u Akcionom planu za Poglavlje 23 za pristupanje EU prihvatila brojne obaveze u vezi sa izmenom postojećih zakona i drugih propisa kojima je uređen položaj nacionalnih manjina.\nProfesor Tomaš Korhec pojasnio je da saveti nacionalnih manjina nisu nastali u okviru strategije, već da su u prvom momentu nastali pod uticajem manjinskih stranaka.\n"Odelo krojeno za mađarsku nacionalnu zajednicu nije odgovarajuće za sve nacionalne manjine", primetio Korhec i podsetio da u Srbiji ima 21 savet nacionalnih manjina.\nLoše je što su nacionalni saveti postali mesto za političko prepucavanje i to treba menjati, poručuje.\nIstiče, međutim, i prednosti osnivanja saveta nacionalnih manjina, pre svega to što je država dobila legitimnog partnera za razgovor.\nGoran Bašić smatra da kulturna autonomija doprinosi održavanju identiteta etničkih i kulturnih manjina, a sa druge strane obezbeđuje visok stepen njihove društvene integracije.\n"Ako učešće u političkoj kulturi ne postoji, odnosno njeni segmenti se mogu utvrditi samo kod starih tradicionalnih manjina u Vojvodini, onda kulturna autonomija pokazuje niz nedostataka koji, ako se ne rešavaju, mogu postati ozbiljne prepreke demokratiji", pojasnio je Bašić.


Svetski dan životne sredine: Zagađenje vazduha uzrok 5.000 prevremenih smrtnih slučajeva godišnje u 19 gradova Zapadnog Balkana\nSlika: UN Environment\nZagađenje vazduha direktno je odgovorno za jedan od pet prevremenih smrtnih slučajeva u 19 gradova na Zapadnom Balkanu, zaključak je na osnovu preliminarnih rezultata izveštaja koji je pripremio Program Ujedinjenih nacija za životnu sredinu (UNEP – United Nations Environment Programme). „Smanjimo zagađenje vazduha“ (Beat Air Pollution) je slogan ovogodišnjeg Svetskog dana životne sredine, koji se obeležava danas, i najvažniji je dan UN za isticanje značaja životne sredine.\nKako se navodi na portalu UN Environment, preliminarni nalazi izveštaja „Zagađenje vazduha i zdravlje ljudi: Slučaj Zapadnog Balkana“ pokazuju da je ukupan broj prevremenih smrtnih slučajeva, koji se direktno mogu pripisati zagađenju vazduha u 19 gradova regiona, skoro 5.000 godišnje. U sedam ispitanih gradova zagađenje vazduha je odgovorno za najmanje 15% prevremenih smrtnih slučajeva, a za 19% u Tetovu, u Severnoj Makedoniji.\nProsečne koncentracije čestica PM2,5 u svim istraživanim gradovima, osim u jednom, premašile su preporučeni limit SZO od 10 μg/m3. Utvrđeno je da je dnevni limit PM10 od 40 μg/m3 utvrđen nacionalnim propisima, premašen između 120 i 180 dana godišnje – posebno tokom zime. Inače, članicama Evropske unije nije dozvoljeno da ovaj limit prekorače više od 35 dana godišnje.\nPepeo i šljaka iz Termoelektrane Tuzla na deponiji u blizini mesta Divkovići\nEnis Omerčić, stručnjak za kvalitet vazduha u Federalnom hidrometeorološkom zavodu BiH\n„Prošle zime, htela sam da napravim Sneška Belića i da se grudvam sa drugarima, ali nismo mogli da izađemo napolje. Ponekad moramo da nosimo maske ili marame preko lica“, rekla je devetogodišnja Sara Kaidić iz škole Isak Samokovlija u Sarajevu, tokom posete novinara povodom Svetskog dana životne sredine.\n„Moramo obratiti pažnju na različite vrste zagađenja vazduha i njihove posledice po zdravlje“, rekla je pulmolog i alergolog Zehra Dizdarević, koja leči pacijente za bolestima donjih i gornjih respiratornih organa kao što su bronhitis i upala pluća.\n„Pre šest ili sedam godina mogli smo da pratimo samo dve vrste podataka dnevno. Danas, svakog sata imamo 60 različitih rezultata“, izjavio je Enis Omerčić, stručnjak za kvalitet vazduha u Federalnom hidrometeorološkom zavodu u Sarajevu.\n„Ljudi su možda razmišljali o tome da postoje deonice koje su zagađenije od drugih. Sada nevidljivo činimo vidljivim“, rekao je Andrew Grieve sa Kings College iz Londona, koji je razvio aplikaciju, dostupnu besplatno za Android i Apple telefone.\nPesma ‘We are walking on’ je o našoj budućnosti, našem zdravlju, našoj planeti“, rekla je Azzurra.\nTagovi: PM10, SZO, termoelektrane, UNEP, zagađenje vazduha\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Svetski dan životne sredine: Zagađenje vazduha uzrok 5.000 prevremenih smrtnih slučajeva godišnje u 19 gradova Zapadnog Balkana


Gojkovic uputila pisma EU i UNDP zbog Dzafera Deve\nTanjug 7. februara 2022. 11:47\nBEOGRAD – Potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković uputila je pisma predstavnicima EU i UNDP i zatražila da se projekat rekonstrukcije kuće DŽafera Ibrahima Deve u Kosovskoj Mitrovici ne realizuje.\nGojković je pisma uputila komesarki Evropske unije za inovacije, istraživanja, kulturu, obrazovanje i mlade Mariji Gabrijel i izvršnom direktoru Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) Akimu Štajneru.\n„Imajući u vidu značaj i važnost suprotstavljanja i sprečavanja jačanja ekstremizma i revizionizma koji podstiču jednostranost i nasilje, dozvolite da sa vama podelim zabrinutost u vezi sa pitanjem projekta rekonstrukcije kuće DŽafera Ibrahima Deve i ideje da u njoj bude smešten regionalni centar za kulturu“ napisala je Gojković.\nOna je dodala i da su činjenice u vezi sa ovim slučajem su opštepoznate.\n„Reč je o ozloglašenom nacističkom kolaboracionisti, koji je bio aktivan u formiranju Š divizije „Skender-beg“, poznatom po pripremanju i izvođenju zločina nad srpskim i jevrejskim stanovništvom, gradonačelniku Mitrovice u vreme Drugog svetskog rata i ministru unutrašnjih poslova Albanije za vreme okupacije u vreme Drugog svetskog rata, koga je Adolf Hitler odlikovao 1944. godine“, navela je Gojković u pismu.\nOna je istakla da je iz ovih razloga sa iznenađenjem primila vest da se ova aktivnost realizuje u okviru projekta Evropske unije\n„Kulturno nasleđe kao pokretač dijaloga među zajednicama i socijalne kohezije koji doprinosi stabilnosti i miru“, uz podršku UNDP.\nGojković je napomenula da je taj projekat razlog duboke uznemirenosti pripadnika srpskog i jevrejskog naroda i celokupne javnosti ovog regiona, kao i da on grubo ugrožava ne samo dostojanstvo žrtava zločina počinjenih u vreme Drugog svetskog rata i negovanje kulture sećanja, već i napore koji se danas čine u cilju uspostavljanja dijaloga.\nMinistarka kulture i informisanja je ukazala da zato navodni interes za arhitektonski značaj ovog objekta, kao i ideja da on bude korišćen kao kulturni centar u cilju povezivanja lokalnih zajednica i promociju tolerancije, multikulturalizma i povezanosti lokalnih zajednica deluje u najmanju ruku cinično.\nGojković je napomenula da njegova realizacija jača osećaj nesigurnosti u srpskoj zajednici čija su ljudska i građanska prava konstantno ugrožena na ovom prostoru i koja je gotovo svakodnevno suočena sa etnički motivisanim incidentima i nasiljem nad ljudima i kulturnim dobrima.\n„Želim da sa vama podelim svoje uverenje da agencije UN i EU, u skladu sa mandatom i vrednostima koje podržavaju, ne mogu biti deo ovakvih projekata. U skladu sa tim, ponavljamo naš zahtev da sporni projekat ne bude realizovan“, navela je Gojković i dodala da će Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije nastaviti da bude privržen partner na planu sprovođenja ciljeva i promovisanja vrednosti UN i EU.\nPodsećamo da je direktor izraelskog Centra „Simon Vizental“ dr Efraim Zurof ranije izjavio da je inicijativa da se oda počast Džaferu Devi, odanom saradniku nacista, ruganje žrtvama nacista i njihovih lokalnih kolaboracionista.\nEU i UNDP, zajedno sa kosovskim ministarstvom kulture, omladine i sporta započeli su restauraciju kuće Džafera Deve u Južnoj Mitrovici.\nOvaj projekat, kako su objasnili, ima za cilj da „doprinese stabilnosti i miru“.\nPo obnovi, kako su predvideli, kuća treba da služi za kulturne i društvene događaje, dok će na prvom i drugom spratu biti smešten Regionalni centar za kulturno nasleđe.


BalkanMagazin :: Šteta od poplava 25 miliona evra\nnedelja, 30. jun 2019 01:29\n(nedelja 30. jun, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nLeskovac, 29.06.2019 - U Leskovačkom kulturnom centru u petak uveče je otvorena 21. Balkanska smotra mladih strip autora\nPredsednik Aleksandar Vučić je poručio da smo uspeli da prestignemo sve zemlje iz Zapadnog Balkana sem Crne Gore i da ćemo za godinu dana biti prva zemlja po proseku plata. „Neću nikada dozvoliti da bilo ko u vladi, niti ja, primamo naloge od stranaca“, rekao je Vučić na mitingu u Somboru, u nastavku kampanje "Budućnost Srbije". U intervjuu za TV O2, Vučić je rekao da je Vašington već uključen u rešavanje kosovskog pitanja. BiH je trebalo da bude podeljena 1995. i dosad bismo imali stabilna i uređena društva, rekao je Milorad Dodik, predsedavajući i srpski član predsedništva BiH. Šteta od poplava koje su u junu pogodile Srbiju procenjena je na oko 25 miliona evra.\nLondon, 29.06.2019 - trening Novaka Đokovića, uoči početka turnira u Vimbldonu\nVučić: Srbiji niko ne može da naređuje\nNa kraju obilaska Zapadnobačkog okruga, u nastavku kampanje "Budućnost Srbije", predsednik Aleksandar Vučić je u Somboru poručio da smo uspeli da prestignemo sve zemlje iz Zapadnog Balkana, sem Crne Gore, i da ćemo za godinu dana biti prva zemlja po proseku plata, prenose Novosti.\nIzveštaj o obilasku Zapadnobačkog okruga list donosi pod naslovom: “Tuđe ne tražimo, a svoje čuvamo“.\nPredsednik Vučić je, sumirajući jučerašnju posetu Zapadnobačkom okrugu, rekao da građani žele da vide da neko brine o „običnom čoveku”, što i jeste njegov cilj, briga o svim građanima, u svakom mestu, prenosi Politika.\nVučić je istakao u Somboru da će dati sve od sebe da sačuva mir, ali da nikome neće nikada dozvoliti da pogazi naš nacionalni ponos i nacionalno dostojanstvo.\n„Neću nikada dozvoliti da bilo ko u vladi, niti ja, primamo naloge od stranaca. Jedini nalog koji prihvatamo je onaj od građana. Srbija je slobodna, nezavisna i suverena zemlja”, podvukao je on.\nSrbija je, prema njegovim rečima, danas snažna, zbog čega i oni koji se ne slažu sa nama i ako se ne slažu – traže da čuju i moraju da čuju glas Srbije.\nVučić je rekao da se iznenadio brojem ljudi na skupu u Somboru, i da je to, posle Beograda i Novog Sada, bio najveći miting.\nVučić je političkim protivnicima, pripadnicima bivše vlasti, poručio da će izvući zemlju iz svih problema, za koje su oni krivi, a koje pokušavaju njemu da pripišu. Za njih je imao poruku: „Nema problema, natovarite na leđa još više, izvući ćemo zemlju iz svih problema”.\nSombor, 29.06.2019 - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić, predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić i predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović govorili su na mitingu "Budućnost Srbije"\nVučić: Velika je nervoza u Prištini\nPredsednik Aleksandar Vučić poručio je sinoć da Srbi na Kosovu i Metohiji neće biti gladni i dodao da ima rešsenja, te kritikovao političare koji staju u odbranu Haradinaja i rade protiv svoje zemlje, prenose Novosti.\nVučić je, u emisiji "Fokus" TV O2, upitan da prokomentariše najavu da od ponedeljka prodavnice na severu Kosova neće raditi, i da li preti humanitarna katastrofa, rekao da ne zna da je to neko najavio.\nUpitan da li bi jače uključenje Vašingtona u rešavanje kosovskog pitanja bilo dobro za Srbiju, kaže da je Vašington već uključen, da su Amerikanci uvek prisutni i uvek aktivni.\n"A, dajte da još nekoga uključimo ko je priznao nezavisno Kosovo, a da ne uključimo nikoga ko ga nije priznao", primetio je predsednik.\n"Da li da imamo više poverenja u Donalda Trampa nego u prethodnu administraciju, da, a da li oni mogu da menjaju svoje suštinski u odnosu na one ranije, ne, to je varka čiju udicu mi ne smemo da progutamo", rekao je Vučić.\nFizički napad prištinske delegacije na predstavnika Srbije na sastanku CEFTA, u Valoni, govori o tome kolika je nervoza u njihovim redovima, ocenio je juče predsednik Aleksandar Vučić komentarišući to što su članovi delegacije iz Prištine flašom gađali šefa srpske delegacije Ivana Markovića, prenosi Politika.\nDodik: Srbi od Bosne nikad nisu imali ništa\nBiH je trebalo da bude podeljena 1995. i dosad bismo imali stabilna i uređena društva, a trenutno svi narodi akumuliraju nezadovoljstva, rekao je za Politiku Milorad Dodik predsedavajući i srpski član predsedništva BiH.\nKada bi se u BiH uvažavala volja svih, Srba, Hrvata i Bošnjaka i dve entiteta, moćda bi i postojala šansa za nu. Razgradnja Dejtonskog sporazuma počela je već činom njegovog potpisivanja, Uvek na štetu RS, nikad nauštrb Srajeva, kaže Dodik.\nOn je ukazao da Sarajevo nije donelo niti jednu olduku koja bi koristila srpskoj. „Od BiH nikad nismo imali ništa“, kaže Dodik.\nMinsk, 29.06.2019 - Rvač Mate Nemeš osvojio je bronzanu medalju u kategoriji 67kg grčo-rimskim stilom pošto je u borbi za bronzu savladao Jermena Aslaniana Karena rezultatom 2-1, na Evropskim igrama u Minsku\nŠteta od nepogoda oko 25 miliona evra\nTokom juna u poplavama koje su pogodile Srbiju oštećeni su putevi,mostovi, kuće i pokrenuta klizišta u 22 opštine, a šteta je dostigla 25 miliona evra, piše u Politici u okviru teme nedelje: „U Srbiji poplave, u Evropi suša“.\nPrema preliminarnim izveštajima gradova i opština, uočena su oštećenja na 145 mostova i 67 klizišta na lokalnim putevima, 235 lokacije na lokalnim vodotokovima, 29 sistema za vodosnabdevanje i kanaliyaciju i 63 javna objekta. Prijavljena je šteta i na ukupno 1081 stambenom objektu.\nLiost izveštava i o sušama u delovima zapadne i centralne Evrope gde temperatuta dostiže i do 45 Celzijusovih stepeni usled nadiranja suvog, vrelog vazduha iz Afrike.\nBeograd,29.06.2019 - novi protest #1od5 miliona\nJeljcin i Klinton\nUz najavu „istorijska ekskluziva“, Blic objavljuje „telefonske razgovore Jeljcina i Klintona o NATO bombardovanju“.\n„Voleo bih da te zagrlim i poljubim, i najiskrenije mi je drago da se naše prijateljstvonije prekinulo u tako teškim okolnostima“. Na ovaj način se u junu 1999. bivši predsednik Rusije Boris Jeljcin obratio Bilu Klintonu, tadašnjem prvom čoveku SAD, a sve povodom završetka NATO bombardovanja Srbije, objavljuje Blic\nOsaka, 29.06.2019 - susret ruskog i američkog predsednika,Vladimura Putina i Donalda Trampa na marginama samita G-20 u Osaki\nRepublički hidrometeorološki zavod izdao je upozorenje na velike vrućine za ponedeljak i utorak, 1. i 2. jul - temperature će tih dana biti između 35 i 38 stepeni, prenosi Politika.\n„U ponedeljak i utorak u većini mesta, a u sredu na jugoistoku zemlje, veoma toplo sa najvišom dnevnom temperaturom od 35 do 38 stepeni”, navodi se u saopštenju.\nU Srbiji će u nedelju biti pretežno sunčano i malo toplije, uz slab i promenljiv vetar.\nNajniža temperatura biće od 10 do 17, a najviša od 27 do 31 stepena.\nDiković: Hag tražio da optužim Lazarevića i Pavkovića\nGeneral Ljubiša Diković govori za Novosti: „Hag tražio da optužim Lazarevića i Pavkovića“.\nBili smo 2012.godine na pragu raspuštanja Vojske Srbije, kaže Diković i dodaje da će za pet godina naš vojnik, biti opremljen kao nemački.\nTeroristi na Balkanu?\nOpasno upozorenje Evropola, objavljuje Kurir pod naslovom „Džihadisti spremaju krvoproliće na Balkanu“. Ovaj list tvrdi kako se „u regionu nakazi oko 40.000 terorista, boraca AlKAide i Islamske države i oni samo čekaju naređenje za napad. 20.000 islamista se krije na teritoriji Srbije“.\nRazočarana u šefa?\n„Lider Dveri nema koga nije obmanuo, deleći obećanja bez pokrića“, piše u tabloidu Alo pod naslovom „Boško prevario i najodaniju ženu“.\nMarija Janjušević, poslanica Dveri i najodanija saradnica Boška Obradovića, koja ga je slepo pratila i zajedno s njim učestvovala u svim akcijama koje je izvodio, pa i onim najsuludijim (unosila kamen u parlament kojim je on kasnije mahao), branila ga kada god bi ga neko napao, duboko se razočarala u svog šefa i na korak je do odlaska iz stranke, saznaje „Alo!“. Razlog tome je što ju je Boško žestoko izradio. On joj je, naime, mesecima obećavao da će joj na Izbornoj skupštini Dveri, koja je bila 23. juna, dodeliti potpredsedničku funkciju, ali od toga na kraju nije bilo ništa, objavljuje ovaj tabloid.


Evropska unija otvara pregovore sa Srbijom | Evropa | DW | 28.06.2013\nLideri zemalja Evropske unije dogovorili su se da se prva Međuvladina konferencija sa Srbijom, kojom se i zvanično otvara proces pregovaranja o članstvu održi najkasnije u januaru 2014 godine.\nBarozo: Priznanje dijalogu Beograda i Prištine, ali i demonstracija snage privlačnosti EU\n„Ovo je istorijska stvar. Ne smemo da zaboravimo šta se ne tako davno dešavalo u tom delu Evrope, u jednom od najstrašnjih radova koje smo videli. A sada evo počinjemo pregovore o članstvu sa Srbijom. Počinju i pregovori o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa Kosovom. Sve to je priznanje procesu dijaloga u kome su dve strane učestvovale, ali i demonstracija snage privlačnosti EU“, izjavio je predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo.\nPre početka pregovora još potvrda, ali bez novih uslova\nPre početka samih pregovora Evropska komisija mora da izradi pregovarački okvir, koji mora da se usvoji od strane Saveta i to jednoglasno. „Savet mora da donese i odluku o otvaranju Međunarodne konferencije“, izjavo je predsednik Evropskog saveta, Herman van Ropej: „U tradiciji Evropske unije je da, kada govorimo o početku pregovora, Evropski savet ne donosi pravnu, već političku odluku. Ako postoji dogovor o pregovaračkom okviru, onda je jedini zadatak Evropskog saveta da potvrdi taj okvir. U pitanju je uobičajena procedura i Evropski savet, kada potvrdi pregovarački okvir, neće dodavati nove uslove“, objasnio je Van Rompej.\nZajedno sa pregovaračkim okvirom, Evropska komisija počinje rad i na oceni reforme srpskog zakonodavstva, odnosno usklađenosti srpskog zakonodavstava sa evropskim. U Komisiji je već najavljeno da će pregovarački okvir biti gotov u što kraćem roku, dok će se skrining fokusirati na poglavlje 23 i 24 – vladavinu prava, kao i odnose sa Kosovom.\nVan Rompej: Pre početka samih pregovora Evropska komisija mora da izradi pregovarački okvir\nNemačka kancelarka Angela Merkel, dodala je na kraju samita lidera EU u Briselu, da će se i dalje insistirati na implementaciji dogovora sa Prištinom, kao uslovu za otvaranje pregovaračkog procesa sa Srbijom.\nGrubješić: Ni svetlo, ni uslov, već jasna odluka\n„Odluka lidera Evropske unije nije ni ’zeleno svetlo’, ni ’uslovni datum’, već jasna i konkretna odluka o tome da su pregovori sa Srbijom otvoreni“, izjavila je u Briselu ministarka zadužena za evrointegracije u Vladi Srbije Suzana Grubješić: „Želim da se zahvalim građanima Srbije koji su 12 godina strpljivo podržavali evropski put koji nije bio lak ni jednostavan. Ovo nije poklon, mi smo ovo zaradili, jer smo uspešno obavili veliki posao. Još veći je pred nama. Proces pregovora o članstvu je dugotrajan, ne znamo koliko će trajati, ali učinićemo sve da pregovore zaključimo u najkraćem mogućem roku i postanemo punopravna članica Evropske unije“.\nNa Srbiji je sad posao formiranja pregovaračke platforme, pregovaračkog tima i imenovanje glavnog pregovarača, dok su već formirane stručne grupe za svih 35 poglavlja pregovora, kao i koordinaciono telo.\nKljučne reči Srbija, Kosovo, EU, Van Rompej, Barozo\nTrajni link https://p.dw.com/p/18y6k


Han: Crna Gora i Srbija da sprovedu reforme u vladavini prava - Vijesti.me\n"DA DJELUJU S VEĆOM ODLUČNOŠĆU"\nHan: Crna Gora i Srbija da sprovedu reforme u vladavini prava\n"Prištinske takse na uvoz robe iz Srbije i BiH bacile su sjenku na evropski put Kosova i one moraju odmah da budu ukinute", rekao je Han Edit\n3254 pregleda 7 komentar(a)\nAgencija BETA 29. maj 2019, 12:48 ažurirano 29. maj 2019, 13:34\nPredstavljajući godišnji paket o napretku zemalja Zapadnog Balkana, Han je u Spoljnopolitičkom odboru Evropskog parlamenta (AFET) rekao da zemlje-kandidati i potencijalni kandidati za članstvo u EU treba da više učine na pomirenju i dobrosusjedskim odnosima, jer EU ne može i neće da uvozi neriješene sporove.\nHan je kazao da Srbija i Crna Gora moraju da deluju s većom odlučnošću i da sprovedu reforme u oblasti vladavine prava, ocijenivši da je to najvažniji preduslov za napredak, uključujući ispunjavanje kriterijuma za pregovaračka poglavlja 23 i 24 koja se odnose na pravosuđe i osnovna prava, i na pravdu, slobodu i bezbjednost.\nUkazao je na važnost dijaloga Beograda i Prištine koji treba da dovede do pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa i naveo da dvije strane treba da izbjegavaju provokacije.\n"Prištinske takse na uvoz robe iz Srbije i BiH bacile sjenku na evropski put Kosova i one moraju odmah da budu ukinute", rekao je Han.\nEvropska komisija, kako je istakao, predlaže otvaranje pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom jer su obje zemlje napredovale u reformama.\n"Sjeverna Makedonija je nastavila ambicioznu reformsku agendu, a istorijski sporazum koji je postigla s Grčkom o rješavanju dugotrajnog spora oko svog naziva, dokaz je snage privlačnosti koju ima evropska perspektiva", kazao je evropski komesar.\n"BiH treba fundamentalno da poboljša zakonodavni i institucionalni okvir kako bi obezbedila ispunjenje brojnih prioriteta u oblasti demokratije, vladavine prava, osnovnih prava i reforme javne uprave", rekao je Han.\nKad je riječ o Turskoj, Han je naveo da su dijalog i saradnja u ključnim oblastima od zajedničkog interesa nastavljeni, uključujući efektivnu saradnju u oblasti migracija i podrške izbjeglicama.\n"Međutim, Turska je nastavila da se udaljava od EU, s ozbiljnim nazadovanjem u oblastima vladavine prava i osnovnih prava i slabljenjem korektivnih mehanizama u političkom sistemu, poslije prošlogodišnjeg stupanja na snagu ustavnih amandmana", kazao je evropski komesar.\nOn je dodao da je Evropski savjet u junu 2018. zauzeo stav da su pregovori sa Turskom u ćorsokaku i da se ne može razmatrati otvaranje ili zatvaranje poglavlja u pregovaračkom procesu.


Meteorolozi upozoravaju: Stiže tropski talas u Srbiju\nNaslovna Info Vremenska prognoza Meteorolozi upozoravaju: Stiže tropski talas u Srbiju\nObjavljena prognoza do sredine septembra\nFoto: Viera Đorđević\nNakon kišovitog vikenda i promenljivog vremena koje nas očekuje u narednim danima, doći će vreme da kišobrane zamenimo lepezama jer stiže tropski talas koji će doneti temperature više od 36 stepeni.\nSutra ujutru će se po kotlinama i dolinama formirati kratkotrajna magla. Tokom dana očekuje nas pretežno sunčano i nešto toplije u odnosu na vikend, uz ređu pojavu lokalnih pljuskova. Posle podne ćete moći da uživate u lepom vremenu jer će doći do razvedravanja sa dužim sunčanim intervalima. Maksimalna dnevna temeratura će se kretati od 27 do 32 stepena, a na jugu čak i iznad 34. podeoka.\nVrlo toplo i u utorak, ali posle podne na zapadu, jugozapadu i severozapadu, a uveče i na severu regiona moguća je nova destabilizacija uz grmljavinske pljuskove, dok će u sredu biti promenljivo oblačno i svežije, mestimično sa kišom ili pljuskovima sa grmljavinom, što je uvod u nestabilnu sredinu naredne nedelje.\nTokom ovog perioda na snazi će biti žuti meteoalarm, što znači da prognozirane vremenske pojave nisu neuobičajene, ali je potreban oprez ako planirate aktivnosti koje su izložene meteorološkom riziku.\nKratak tropski talas\n„Oko 21. avgusta modeli simuliraju formiranje veoma snažnog ciklona zapadno od Velike Britanije u čijem bi centru vazdušni pritisak mogao da se spusti i ispod 975mb. To je neobično jak sistem za ovo doba godine i kao „odgovor“ na tu sinoptiku preko juga Evrope bi se pružio greben anticiklona uz strujanje veoma toplog vazduha iz severne Afrike“, navodi čuveni profesor geografije iz Novog Sada Marko Čubrilo.\nKao posledca toplog talasa temperature u regionu bi mogle da dostignu i do 37 stepeni!\n„Postoje nejasnoće oko daljeg razvoja sinoptike i proračuni jako variraju, ali trenutno je oko 24. avgusta izgledno prolazno osveženje uz ređe pljuskove, zatim bi posle 26. avgusta nekoliko dana ponovo moglo biti veoma toplo, dok bi pred sam kraj meseca moglo doći do osetnije promene uz jače zahlađenje“, dodaje Čubrilo.\nPoslednje nedelje avgusta, temperatura će, prema podacima Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZ), u većem delu Srbije temperature će se kretati u granicama višegodišnjeg proseka, dok u Sremu i u slivovima Velike i Južne Morave, neće biti tropskog leta jer će temperatura biti ispod proseka za ovo doba godine. Takođe, do kraja meseca postojaće uslovi za pojavu kratkotrajnih vremenskih nepogoda praćenih gradom i olujnim vetrom.\nNa samom smiraju leta, prvom polovinom septembra, izbeći ćemo tropski talas na koji smo se navikli prethodnih godina, a možemo da očekujemo prijatno i toplo vreme. Temperature će i dalje biti oko višegodišnjeg proseka, a maksimalna temperatura kretaće se od 22 do 27 stepeni, na jugu Srbije i do 29.\nPogledaj: Bačkoj bod protiv TSC-a (VIDEO)\nMaglovito i hladno jutro, više sunca tokom dana\nZa vikend nam se vraća sunce, a kad možemo očekivati sneg?\nvreme u septembru\nPrethodni tekstIsključenje struje za utorak (18.08.)\nSledeći tekstAlarmi, video nadzor i protivpožarni sistemi – Vrhunski kvalitet od sada i u Bačkoj Palanci\nIskoristite proleće u decembru, uveče stižu zahlađenje i kiša\nU Bačkoj Palanci danas vetrovito, kakvo vreme nas očekuje za vikend?