Vlada SAD-a upozorila državljane da ne idu na Novi Zeland zbog “23 aktivna slučaja” – News Portal\n07/08/2020 07/08/2020 Bella CazinOstavite komentar na Vlada SAD-a upozorila državljane da ne idu na Novi Zeland zbog “23 aktivna slučaja”\nNovozelandski mediji proteklih sati jako se zabavljaju prenoseći vijest iz Sjedinjenih Američkih Država, gdje je Vlada upozorila svoje državljane da ne putuju na Novi Zeland, gdje su aktivna 23 slučaja infekcije COVID-19.\n“Stiže takvo upozorenje uprkos činjenici da je u SAD-u (populacija 328 miliona) više od dva miliona aktivnih slučajeva, i gdje je lokalni prijenos virusa skoro pa ‘osiguran”, pišu novozelandski mediji.\nInače, američki predsjednik Donald Trump planira polako otvarati granice, neke restrikcije su povučene, no s tim je došlo i upozorenje za Amerikance da ne putuju na – Novi Zeland.\n“Do 6. augusta 2020, Novi Zeland (populacija 4.8 miliona) je imao 1.569 potvrđena slučaja COVID-a. Trenutno su aktivna 23 slučaja”, navodi američka vlada, a novozelandski mediji napominju kako im je zanimljivo to što se ne navodi da su sve te osobe, njih dvadeset i troje, u izolaciji koju kontrolira sistem.\nPotom, kolege s Novog Zelanda podsjećaju Amerikance da, sve i da žele, ne mogu doći na ovaj otok. Naime, ulazak na Novi Zeland dozvoljen je samo državljanima ove zemlje te strancima s važećim dozvolama boravka – a i tada moraju provesti najmanje 14 dana u izolaciji koju kontrolira država te imati negativan test na COVID-19 prije povratka u društvo.\n“Također, naša vlada na svojoj stranici ima samo jednu, jednostavnu poruku za sve koji žele putovati u inostranstvo, uključujući i SAD – nemojte”, pišu novozelandski mediji.\nSlavni glumac The Rock i njegova porodica pozitivni na COVID


Dr Dragan Milić direktor Klinike za kardiovaskularnu sa transplantacionom hirurgijom\nU 2016. godini ostvareni su impresivni rezultati: već je urađeno 237 operacija - što je izuetno mnogo ako se uzme u obzir da ova klinika postoji tek dve godine. Do kraja godine cilj je da se premaši broj od 250 zahvata.\nDržava ulaže stotine hiljada evra da iškoluje lekare, PA IH PUSTI DA ČAME NA BIROU\n- Komparacije radi, Institut za kardiovaskularne bolesti Dedinje dostigao je broj od 256 operacija tek u šestoj godini poslovanja, a mi ćemo tu cifru postići u drugoj godini rada opet zahvaljujući kolegama iz Beograda koji nesebično vrše transfer tehnologije i znanja - kaže dr Milić.\nBolnica kao svemirski brod: U Nišu najmodernija klinika na Balkanu\nPrema njegovim rečima, kolege iz Instituta Dedinje i KCS rade zajendo sa njima, mada je, dodaje, poslednjih osam meseci sve operacije u celosti izvela niška ekipa - od kardiohirurga, anesteziologa, perfuzera, medicinskih sestara.\nNiška kardiohirurgija po opremljenosti liči na čuvenu kliniku Mejo u SAD\nOn kaže da već sada sa sigurnošću može da kaže da će zacrtana cifra od 250 opercija biti premašena do kraja godine.\n- Plan za sledeću godinu da broj operacija dignemo na 400, ako dobijemo podršku Ministarstva zdravlja za prijem novog osoblja, jer zaista nemamo dovoljno osoblja da možemo da pokrijemo ovoliki obim posla. Ono što je najvažnije, mi ne jurimo cifre radi cifre, nego nam je najbitnije da kvalitet bude očuvan - objašnjava dr Milić.\nOperacione sale opremljene video opremom pa mladi hirurzi mogu da se obučavaju\nPrema njegovim rečima, da bi se dostigao broj od 400 operacija godišnje potrebno je još deset lekara, dvadesetak medicinskih sestara i sigurno još sedam do deset bolničara higijeničara.\nOn još dodaje da niška bolnice sledeće godine očekuje donaciju Vlade SAD od pola miliona dolara.\n- To ćemo iskoristiti za nabavku mašine za ekstrakorporalnu cirkulaciju, mobilni digitalni rendgen aparat i najsavremeniji ultrazvučni aparat za potrebe kardiohirurgije i transplantacione hirurgije. Time će biti zaokružen proces opremanja i stvoreni tehnički uslovi za povećanje broja operacija - objašnjava dr Milić.\nVeliki značaj za jug Srbije\nDirektor Kliničkog centra u Nišu prof. dr Zoran Radovanović ističe da otvaranjem Kardiohirurgije u Nišu, pacijenti više ne moraju da idu u Beograd i Sremsku Kamenicu na ove zahvate.\n-Osim toga, ispoštovali smo i preporuku EU da na 200 kilometara duž auto-puta postoji ustanova koja može da zbrine kardiohirurške pacijente - navodi Radovanović.\nRezultatima rada niške kardiohirurgije i uslovima boravka pacijenata oduševio se i premijer Aleksandar Vučić koji je u oktobru obišao KC Niš. On je istakao da je danas to najsavremenija klinika u celoj Srbiji koja ima operacione sale kakve ima i poznata i ugledna klinika Mejo u Klivlendu.


sreda, 09. okt 2019, 15:00\nFudbalere Crvene zvezde koji su danas trebali da sa Trepčom u Zvečanu odigraju utakmicu šesnaestine finala Kupa Srbije, na administrativnom prelazu Jarinje zaustavila je kosovska policija i nije im dozvolila ulaz na teritoriju Pokrajine. Meč je odložen, i biće odigran sutra u Sportskom centru Fudbalskog saveza Srbije u Staroj Pazovi.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je da je zabrana odigravanja meča još jedan dokaz nastojanja Prištine da se Srbija na svaki, pa i na simboličan način, istisne sa Kosova i Metohije. On je podsetio da je utakmica trebalo da bude odigrana u skladu sa propozicijama Uefe i Fife. Đurić navodi da će o anticivilizacijskom i antievropskom potezu Prištine biti obaveštene sve nadležne instance, kako bi čitava međunarodna zajednica još jednom imala priliku da vidi da je samoproglašeno Kosovo crna tačka i ostrvo neuređenosti i haosa na evropskoj mapi.\nSpecijalni izaslanik američkog predsednika za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel svoju balkansku turneju započinje danas u Prištini, gde će razgovarati sa Hašimom Tačijem. Sastaće se i sa liderom Samoopredeljenja Aljbinom Kurtijem. Grenel sutra dolazi u Beograd, gde će razgovarati sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Ambasador Sjedinjenih Država u Prištini Filip Kosnet objavio je na Tviteru da sa Grenelom stiže i specijalni predstavnik Stejt departmenta Metju Palmer.\nTurska je poslala nova oklopna vozila na granicu sa Sirijom i potvrdila spremnost da sprovede ofanzivu protiv Kurda na severu Sirije. Tenzije su pojačane posle objave Bele kuće da se američki vojnici, raspoređeni u toj zoni, povlače zbog turske operacije. Optužen da napušta Kurde, američke saveznike u borbi protiv Islamske države u Siriji, predsednik Tramp je preokrenuo svoje izjave i zapretio ekonomskim uništenjem Turske - ako ode predaleko u invaziji na sever Sirije.\nSrbija je zemlja partner na najznačajnijem sajmu poljoprivrede u Moskvi, Zlatna jesen, koji je počeo danas. Do 12. oktobra predstaviće se više od 1.800 izlagača iz 60 ruskih regiona i 15 zemalja sveta. Srpsku delegaciju na sajmu u Moskvi predvodi ministar poljoprivrede Branislav Nedimović, koji je zajedno s ruskim premijerom Dimitrijem Medvedevom, obišao srpski štand na kojem je predstavljeno osam naših kompanija. Nedimović je informisao Medvedeva da izloženo voće iz Srbije pripada bescarinskom režimu koji naša zemlja ima sa Rusijom, dodajući da će krajem oktobra i rakija biti deo bescarinskog režima. Najviše izvozimo jabuke, jagode, nektarine, breskve, smrznute višnje, mladi sir, proizvode od brašna, soju.


U Italiji vakcine postaju obavezne, najavljuje ministarka zdravlja\nRaniji napori da se poveća broj vakcinisane dece nisu urodili plodom, pa se vlasti nadaju da će ova mera biti delotvorna, sudeći po njenom uspehu u Australiji\nSledeći sličan potez Australije, italijanska ministarka zdravlja Beatriće Lorencin najavila je da deca koja nisu primila propisane vakcine neće moći da se upišu u državne škole i vrtiće, i da će zakon biti donesen sledeće nedelje.\nOva odluka direktna je posledica epidemije malih boginja koja se proširila Italijom. U poređenju sa aprilom 2016. godine, broj zaraženih ovog proleća je petostruko veći a epidemija ne jenjava. Lorencin smatra da su uzrok epidemije “lažne vesti” koje stvara antivakcinacioni pokret u Italiji.\nRaniji napori da se poveća broj vakcinisane dece nisu urodili plodom, pa se vlasti nadaju da će ova mera biti delotvorna, sudeći po njenom uspehu u Australiji, gde je od uvođenja mere prošle godine vakcinisano 200.000 dece pa je stopa vakcinacije porasla na 92.2%.\nTagovi :Italija, male boginje, vakcinacijđepidemija, vakcine\nPedijatri tužili protivnike vakcinacije dece\nDr Vladimir Đurić: Ne morate da vakcinišete svu decu, već samo onu…


Dogovoren novi aranžman Srbije i MMF | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 13.06.2018.\t Tweet\nVlada Srbije postigla je dogovor sa delegacijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o novom aranžmanu u trajanju od 30 meseci koji ne bi bio finansijski već savetodavni (Instrument za koordinaciju politika - PCI), saopštio je 13. juna Fond. Novi program sa MMF će pomoći Srbiji u upravljanju dinarizacijom, reformi nadzora i regulacije u finansijskom sektoru i završetku reformi državnih finansijskih institucija, kao i otklanjanju slabosti u borbi za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma.\nDelegacija MMF, koju predvodi Džejms Ruf, boravila je u Beogradu od 11. juna povodom završetka razgovora o novom programu sa Srbijom o makroekonomskim politikama i reformama, koji Izvršni odbor MMF treba da odbori sredinom jula.\nPCI je novi instrument koji je MMF uveo tokom 2017. u cilju pružanja podrške zemljama kao što je Srbija, za koje bi bio koristan okvir predviđen programom MMF, ali kojima nije potrebna finansijska podrška te finansijske institucije.\nOn je ocenio da su makroekonomski izgledi Srbije i dalje dobri, da je rast dostigao 4,6% međugodišnje u prvom kvartalu i očekuje se da će dostići najmanje 3,5% u 2018. godini, a da je inflacija i dalje niska i procenjuje se da će biti oko 2% do kraja 2018. godine, zahvaljujući podršci odgovarajuće monetarne politike Narodne banke Srbije.\nOn je dodao da je od 2019. godine pa nadalje cilj programa MMF sa Srbijom nizak ukupni deficit, što bi dovelo do smanjenja javnog duga ispod 50% BDP do kraja programa i obezbedilo prostor za povećanje kapitalne potrošnje, kao i za određena smanjenja poreskog opterećenja privrede i rada.\nRuf je procenio da postoji prostor i za ukidanje privremenih smanjenja penzija iz vremena krize, kao i za prelazak na novi sistem zarada u javnom sektoru, uz obezbeđenje da ne poraste udeo mase penzija i plata u BDP.\nReforma poreske administracije u Srbiji, po njegovim rečima, pomoći će da se poveća efikasnost naplate poreza i unapredi poslovna klima, a jačanje fiskalnih pravila obezbediće održivost budžetske politike na srednji rok.\nRuf je kazao, kako je saopšteno, da će novi program sa MMF pomoći Srbiji u upravljanju dinarizacijom, reformi nadzora i regulacije u finansijskom sektoru i završetku reformi državnih finansijskih institucija, ali i otklanjanju slabosti u borbi za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma.\n"Primena sveobuhvatnog paketa strukturnih i institucionalnih reformi ima za cilj unapređenje poslovnog okruženja radi pružanja podrške bržem privrednom rastu predvođenim privatnim sektorom. Prioriteti su borba protiv sive ekonomije, dalje povećanje učešća u radnoj snazi, reformisanje ili iznalaženje trajnog rešenja za javna i državna preduzeća i unapređenje kvaliteta i transparentnosti državne statistike", istakao je Ruf.\nPrethodni trogodišni aranžman iz predostožnosti Srbije i MMF istekao je u februaru i bio je u vrednosti oko 1,2 milijarde evra, ali Srbija nije koristila tu pozajmicu.\nNa konferenciji za novinare u Vladi Srbije povodom dogovora o novom aranžmanu Srbije sa MMF ministar finansija Siniša Mali rekao je da je sa delegacijom Fonda dogovoreno da do kraja godine bude ukinut zakon kojim su penzije smanjene, kao i povećanje plata u javnom sektoru.\nKoliko će iznositi povećenje zarada zaposlenih u javnom sektoru zanače se u septembru, rekao je Mali.\nPlate u javnom sektoru i penzije veće od 25.000 dinara umanjene su u dogovoru sa MMF od novembra 2014. godine, kao mera fiskalne stabilizacije.\n: MMF: Poboljšanje ekonomske situacije u Srbiji\n: MMF: Lagani izlazak Srbije iz recesije\nBajrami: Razmena teritorija zločin i rizik za region\nSrbija napredovala na 65. mesto u svetu po konkurentnosti\nInternetske kompanije predstavile plan borbe protiv dezinformacija


February 2017 - Jelen Music Show\nJelen Music Show 2017 2\n„Pozitivna struja“ ponovo na Vrućem tronu!\nDrugu sedmicu u nizu na prvom mjestu „Top 7“ liste našao se bend Trojica sa singlom „Pozitivna struja“. Prošlosedmični novitet Emir & Frozen Camels sa singlom „Volim te“ našao se na drugom mjestu Kajtez sa singlom „Evelyn“ i ove sedmice ... Pročitaj više »\nNula Plus: Naš život je anegdota\nTuzlanski nu metal hard core bend Nula Plus koji svojom muzikom, tekstovima, ali i nastupom publiku nikada ne ostavljaju ravnodušnom, nedavno su svoje petnaestogodišnje djelovanje na muzičkoj sceni krunisali albumom „Ubrzanje i Sikira“. Tim povodom, ove simpatične muzičare ubacili smo ... Pročitaj više »\nBukovica: Singl “Volim te” zavrtio muzički vremeplov\nPjesma “Volim te” novi je singl kultnog sarajevskog benda Emir & Frozen Camels koja je za jako kratko vrijeme osvojila veliki broj ljubitelja ove grupe. Ekipa Jelen Music Show-a ovaj put je ugostila njihovog frontmena Emira Bukovicu, koji je ... Pročitaj više »\n„Pozitivna struja“ na Vrućem tronu!\nOve sedmice na prvom mjestu „Top 7“ liste našao se bend Trojica sa singlom „Pozitivna struja“. Ovaj singl predstavili smo prošle sedmice kao novitet! Pad sa prvog na drugo mjesto ostvario je Kajtez za singlom „Evelyn“, dok se na ... Pročitaj više »\nVeltšmerc: Stvaraoci koji služe umjetnosti nisu moderni\nBanjalučki muzičar Veltšmerc ljubitelje umjetničkog alternativnog muzičkog izražaja obradovao je drugim spotom za pjesmu “Po crtama lica”, a sa njegovog aktuelnog albuma “Ogledalo u ogledalo”. Za Jelen Music Show je ispričao sve o svom novom muzičkom poduhvatu, detaljima sa snimanja ... Pročitaj više »


Lavrov podržava Dejton i teritorijalni integritet BiH – Haber.ba\nLavrov podržava Dejton i teritorijalni integritet BiH\nŠef ruske diplomatije, Sergei Lavrov, tokom sutrašnje posjete Sarajevu i Banja Luci potvrdit će čvrstu privrženost Rusije Dejtonskom sporazumu, podržati suverenitet i teritorijalni integritet BiH, kao i ustavna ovlaštenja dva entiteta i ravnopravnost tri konstutivna naroda, rekla je portparolka Ministarstva vanjskih poslova Rusije, Marija Zakharova.\nNajavljujući posjetu, Zakharova je rekla da će Lavrov sa rukovodstvom Bosne i Hercegovine razmotriti bilateralne odnose, razmijeniti mišljenja o situaciji na Balkanu i u svijetu.\n“Tokom radne posjete Sarajevu, Lavrov će se sresti sa članovima Predsjedništva Bosne i Hercegovine i ministrom vanjskih poslova. Priprema se potpisivanje plana konsultacija među ministarstvima vanjskih poslova za 2019. i 2020. godinu”, rekla je Zakharova na redovnoj konferenciji za novinare u Moskvi, prenijela je Beta.\nPo njenim riječima, u Banja Luci Lavrov će razgovarati sa predsjednikom Republike Srpske, Miloradom Dodikom, učestvovat će u otkrivanju spomen ploče i polaganju kamena temeljca za pravoslavni hram u znak sjećanja na porodicu ruskog cara Nikolaja Drugog.\nU Beogardu je najavljeno da će se sutra u Banja Luci sa Lavrovom sastati i šef srpske diplomatije, Ivica Dačić, piše Patria\nTeme:BiH, izdvojeno, posjeta, Sergej Lavrov


O Nama – Alphonse De Lamartine\n+381 69 29 555 45\nDOSTAVA +381 11 4206707\nAlphonse De Lamartine caffe nalazi se u samom srcu Vračara, u blizini Hrama Svetog Save i ambasada Gane i Konga . Naš enterijer na trenutak pruža Vam osećaj kao da se nalazite u jednom od najlepših bistroa u Parizu.\nSvojim svedenim ambijentom, kafić Alphonse De Lamartine donosi duh Francuske u jedan od najlepših delova Beograda . Predivna bašta ukrašena brojnim žardinjerama sa raznobojnim cvećem predstavlja pravu oazu mira iz koje se pruža prelep pogled na Neimarski park.\nVečernji časovi u kafiću Alphonse De Lamartine rezervisani su za raznovrstan muzički program, što garantuje odličnu zabavu . Provod možete da upotpunite nekim od brojnih alkoholnih i žestokih pića koji se nalaze u našoj ponudi.\nDoživite i Vi francuski šarm koji u Beograd donosi kafić Alphonse De Lamartine . Posebno smo ponosni na činjenicu da naši gosti dolaze i iz drugih delova grada sa željom da popiju omiljeno piće i uživaju u prelepom ambijentu našeg kafića .


Makron aktivirao „paklenu mašinu“ u Sarajevu: Srbi prvi put - nisu krivi\nNAJIRITANTNIJI znak u horoskopu\nKonačno razotkriveno: 10 najčešćih ženskih laži o seksu\nOtkrivena tajna grada u kome nije zabeležen nijedan slučaj korone\nPoboljšati vakcinisanost dece!\nOtkriveno gde je Hitler sakrio desetine tona zlata\nDramatičan snimak hapšenja osumnjičenih za pokušaj ubistva Zvicera (video)\nBakin recept za najbolju pitu sa mesom (video)\nBeograd ostaje bez noćnog života: Klubovi i barovi pred zatvaranjem\nMakron aktivirao „paklenu mašinu“ u Sarajevu: Srbi prvi put – nisu krivi\nM. K. 9. novembra 2019. 06:47\nFoto: Jacques Paquier - CC BY 2.0\nFrancuski predsednik Emanuel Makron porukom da je Bosna „paklena mašina“ naljutio je Sarajevo i praktično potvrdio ono što Srbi godinama pričaju.\nGovoreći o Zapadnom Balkanu, Makron je ocenio da je Bosna i Hercegovina u regionu veći problem od Albanije i Severne Makedonije. On je BiH nazvao „tempiranom bombom“ i „paklenom mašinom“ koja otkucava, posebno zbog povratka džihadista, a sve je izazvalo oštru reakciju u Sarajevu.\nMakron rekao istinu\nPredsedavajući predsedništva BiH Željko Komšić odmah je na razgovor pozvao francuskog ambasadora u toj zemlji, kako bi od njega dobio „pojašnjenje ovakvih stavova francuskog predsednika“.\nA pitanje koje se neminovno nameće je — zašto je Makron apostrofirao upravo BiH kao zemlju koja može da izazove problem u regionu?\nPredrag Ćeranić, profesor sa Banjalučkog univerziteta, kaže da ono što je Makron rekao javno jeste nešto na šta Republika Srpska odavno ukazuje. Profesor sarajevskog univerziteta Fikret Čaušić smatra da je Makronova izjava deplasirana i vrlo nepraktična i nekorektna.\nMakron pobesneo kada je čuo šta namerava francuski farmaceutski gigant\nGorivo u BiH sve jeftinije: Litar dizela 70 dinara zbog ‘rata…\n„Međutim, Makronove poruke ne iznenađuju, zato što on ima ozbiljne nestabilnosti u svojoj državi. Mislim da Makron igra na kartu da skrene pogled sa tih dešavanja u svojoj državi, imputirajući probleme na Balkanu, koji ne postoje na način na koji ih je on prezentovao“, veruje profesor Čaušić.\nĆeranić kaže da su Makronove ocene i njegovi stavovi za zapadnu diplomatiju — suočavanje sa istinom.\n„Dakle, ispostavilo se da na Zapadnom Balkanu, u bezbednosnom smislu, problem nisu Milorad Dodik i Srbi, nego ratnici džihada koji se u sve većem broju vraćaju sa sirijskog ratišta u BiH. Oni su opasnost ne samo po BiH i region, nego i za celu Evropu. Makron je zato i reagovao i ne treba uopšte sumnjati da francuske službe bezbednosti u BiH imaju dovoljno informacija o svemu što se dešava“, uveren je naš sagovornik.\nĆeranić veruje i da je Makron, kada je delio „epitete“, sigurno mislio i na unutrašnje političko pitanje Bosne.\nDa li je ovo stav EU?\n„Ovo jeste prst u oko Sarajevu, ali je i pokazatelj da EU gradi vlastitu politiku, jer je Makron najavio osnivanje evropskih oružanih snaga, što je otklon od američke politike. A sadašnju politiku Sarajeva podržava ’duboka država‘ Amerike“, veruje Ćeranić.\nNaš sagovornik ne sumnja da verovatno i sama Angela Merkel misli isto kao i Makron, ali da to iz određenih razloga ne želi javno da kaže.\n„Verujem da će sada uslediti i razni testovi i analize francuskih analitičara i siguran sam da on to nije rekao tek tako, već je to deo šire politike prema Zapadnom Balkanu, što se videlo i iz njegove prethodne odluke da ne dozvoli otvaranje pregovora sa Makedonijom i Albanijom“, naglašava Ćeranić.\nOn kaže da su reakcije iz Sarajeva očekivane i dodaje da Željko Komšić glumi velikog državnika i da je samo zato pozvao francuskog ambasadora na razgovor.\nNa Makronovu izjavu reagovao je i portparol Islamske zajednice Muhamed Jusić, koji je rekao da je, za razliku od Francuske, koja je u Siriju i Irak poslala 1.900 ljudi, iz Bosne otišlo samo 300 građana, uglavnom žena i dece. Jusić je dodao i da Francuska očekuje povratak 450 džihadista, te ne vidi zašto su oni veći problem u BiH nego u Francuskoj.\nBiHEmanuel MakronZapadni Balkan\nTeško ranjen navodni vođa Kavčana, napadači zapalili automobil (video)\nSM: Smenili reisa nakon što je oženio 50 godina mlađu ženu?\nPremijer Crne Gore: Odluke o otvaranju I zatvaranju granice nisu…\nVijesti: Na Cetinju hapšenja „škaljaraca“\nOpštinski odbor DPS u HN oštro protiv Stevana Katića\nPrve međunarodni autobusi ka BGD, ZGB, Splitu i Dubrovniku\nMKD: Nastavak predizbornih aktivnosti po ukidanju vanrednog…\nJutarnji: Desnica u Hrvatskoj u tri bloka ide na izbore\nBugarska policija oduzela 320 kg kokaina iz stana u Sofiji\nVlada RS tužiće guvernera Centralne banke zbog novca od MMFa\nPolašek: Bez mera HR bi imala mnogo više zaraženih i žrtava


Ambasador BiH u Rusiji Željko Samardžija je sinoć iz Moskve stigao u Sarajevu\nAMBASADOR STIGAO U BIH A IKONU NIJE PREDAO?\nObjavljeno: 25. Dec 2020. 12:12:29\nNova/stara afera: Ikona, koju je predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik poklonio ministru vanjskih poslova Rusije Sergeju Lavrovu, trebala je ovih dana biti vraćena u našu zemlju nakon što je predata Ambasadi BiH u Moskvi.\nNaime, ambasador BiH u Rusiji Željko Samardžija je sinoć iz Moskve stigao u Sarajevu. Ono što je posebno interesantno jeste da nije uručio pozlaćenu ikonu, staru 300 godina, u prostorije Ministarstva vanjskih poslova BiH niti Predsjedništva BiH kako nalaže diplomatska forma, ni sinoć ni rano jutros.\nKako navodi Klix.ba, još uvijek nije jasno gdje je sada ikona s obzirom da je trebala biti predata institucijama BiH, a naša zemlja bi trebala i zvanično obavijestiti Rusiju, koja je vratila poklon, u čije je tačno ruke ikona vraćena.\nPodsjećamo, iz Ministarstva vanjskih poslova BiH su pojasnili šta slijedi nakon što ikona dođe u BiH.\n- U skladu sa uobičajenim načinom diplomatske komunikacije, Ambasada BiH u Moskvi, Ministarstvu dostaviti odgovarajuće dokumente o komunikaciji sa Ministarstvom inostranih poslova Ruske Federacije, zajedno sa primljenim predmetima. Ne postoji propisana procedura za vraćanje poklona koji je neki strani dužnosnik primio od funkcionera iz BiH, tako da je ovaj slučaj presedan u našoj diplomatskoj praksi, navode prije nekoliko dana za RSE kao odgovor na pitanje šta kada stigne ikona u BiH.\nIzmeđu ostalog, naveli su tada da ikona dolazi u BiH 24. decembra te da će tada zatražiti od Predsjedništva šta dalje.\nDakle, po protokolu je jučer i stigao amasdaor Samardžija, međutim kako navode pojedini mediji njegove kofere nisu pregledali carinici niti policijaci iako on nema diplomatski imunitet za bh. organe. Dakle njegov diplomatski pasoš nema izuzeće kada su u pitanju poslovi i radnje Granične policije BiH, objavio je portal Oslobođenje.ba.


Pavlović: Vučić ima prednost, ali nije nepobediv - DJB Suverenisti\nPavlović: Vučić ima prednost, ali nije nepobediv\nPredlog pokreta Dosta je bilo za sve one koji se deklarišu i ponašaju kao opozicione stranke je da se postigne dogovor o jednom zajedničkom kandidatu za predsednika Republike, a onda i drugom zajedničkom kandidatu za gradonačelnika Beograda, kao i da se oni međusobno podrže. Sa druge strane, do identifikacije ko bi mogao da bude zajednički kandidat treba doći nakon istraživanja javnog mnjenja, iako moramo da sačekamo da SNS istakne svog kandidata jer bez te nepoznate nije realno praviti bilo kakav dogovor, izjavio je danas Dušan Pavlović, narodni poslanik u Skupštini Srbije, potpredsednik pokreta DJB i profesor na Fakultetu političkih nauka.\nPavlović je, gostujući u emisiji Pravi ugao Radio-televizije Vojvodine, rekao da će Aleksandar Vučić najverovatnije biti predsednički kandidat svih stranaka trenutno vladajuće koalicije, uprkos tvrdnjama samog premijera da “njemu ne pada napamet da to uradi”.\n“Vučić će pokušati da napravi neku vrstu referendumske atmosfere jer mu svi drugi kandidati, koji su mu bliski, nisu dovoljno pouzdani, a onda će pokušati da tu atmosferu iskoristi da raspiše i vanredne parlamentarne izbore i izbore za Skupštinu Grada Beograda”, ocenjuje on.\nPavlović smatra da je referendumska atmosfera neizbežna, ukoliko se Vučić bude kandidovao, dok sa druge strane, kao opozicija morate da imate toleranciju na nekoga sa čijim političkim programom se ne podudarate baš 100 odsto. On kaže i da opozicija sigurno nisu stranke koje sa naprednjacima imaju koalicije na lokalu, poput LDP, LSV ili DSS.\n“Sada je situacija slična onoj iz 2000. godine, kada ste u opoziciji imali veliki broj stranaka koje su bile različite, ali su prevazišle podele. Sa druge strane, postojala je jedna stranka – SPO, koja se zvala opozicionom, ali je sarađivala sa SPS u Skupštini Grada Beograda, i posle tih izbora je izbrisana sa političke scene”, istakao je on.\nKomentarišući istraživanja javnog mnjenja, po kojima je Vučić najpopularniji političar u ovom trenutku u Srbiji, Pavlović kaže da se slaže sa istraživanjima po kojima je kandidat vladajuće koalicije u prednosti u odnosu na kandidata razjedinjene opozicije, ali da to ne znači da je Vučić nepobediv, niti da će da pobedi u prvom krugu predsedničkih izbora.\n“Ako pretpostavite veliku diskriminaciju opozicije, negativnu medijsku kampanju i još veću krađu na izbornim mestima, onda možda Vučić i može da pobedi u prvom krugu”, kaže on.\nPavlović smatra da su pogrešne tvrdnje da će strankama vladajuće koalicije biti teško da podrže Vučića, ako budu raspisani i vanredni parlamentarni izbori, jer su sve te stranke na trenutnim pozicijama jer im je upravo Vučić to omogućio.\nZajedno i na vanredne izbore, pa vlada oročena na godinu dana\nPavlović je opoziciji predložio, ne samo zajednički nastup na predsedničkim izborima, nego i na vanrednim parlamentarnim, uz formiranje šarolike vlade koja bi bila oročena na godinu dana, a onda i nove izbore u fer i demokratskoj atmosferi.\n“Poenta da se objedini veći raspon biračkog tela i da se izdvoje stranke lažne opozicije, koje nikako ne bih zvao, poput LDP, LSV i SRS, takođe ni DSS. Tu bi u obzir došle Dveri, DS, SDS, Nova stranka i Levica Srbije. Uslov je i da Vuk Jeremić i Saša Janković takođe to podrže, kao i mnoge nevladine organizacije i građanske inicijative”, objašnjava on i dodaje da bi to moglo ozbiljno da uzdrma režim Aleksandra Vučića.\nPavlović predlaže nekoliko stvari koje bi ta prelazna vlada trebala da uradi – transparentnost svih javnih finansija, vraćanje svih plata i penzija na nivo pre smanjivanja, , povezivanje radnog staža za radnike oštećene tokom privatizacije javnih preduzeća, ukidanje pretplate za javne servise i trajno prebacivanje na budžet, reforma izbornih zakona, kao i medijskih zakona, te reforma Republičke izborne komisije profesionalnog tela za kontrolu izbora.\n“Budžet je sada prepun netransparentnih davanja, gde građani ne znaju za šta su pare potrošene. Onda, javni servisi ne smeju da zavise od političke klike na vlasti, što je sada situacija kod ovog privremenog finansiranja, kada vam se svake godine poručuje da neće biti para ako ne budete dobri. Ako definišete fiksno jedan odsto iz budžeta za RTS i RTV, nije važno ko je na vlasti. Građani to plaćaju ovako i onako, bez obzira da li direktno plate taksu ili se iz budžet javi servis finansira preko poreza”, objašnjava on.\nDJB učestvuje u polemikama, ali ne mogu da dobiju repliku\nKomentarišući nastup Pokreta Dosta je bilo u Skupštini Srbije i negativne reakcije na muzički performans koji su izveli u sali skupštine, kao i na konferenciji za medije u skupštinskom holu, Pavlović ističe da je medijska situacija u Srbiji mnogo gora nego pre samo dve godine i da DJB učestvuje u skupštinskim polemikama, ali da ne mogu da dobiju reč da repliciraju na uvrede i optužbe, kao i da je javni servise jedan put isekao njegov govor, a drugi put prekinuo prenos kada je trebao da govori predstavnik njihove poslaničke grupe.\n“Snimak na kojem poslanici Dosta je bilo pevaju Bajaginu pesmu “Pada vlada” jeste kontroverzan, a cilj je bio da se pošalje poruka da se ne slažemo sa cirkusom koji se pravi u skupštini, sa kršenjem zakona, kršenjem skupštinskog poslovnika, kao i da smo protiv sistema kojim orkestrira Vučić”, kaže on i dodaje da je pre dan skupština radila celu noć, kako bi se sednica završila u sredu prepodne i kako bi Vučić izbegao da odgovara na pitanja poslanika u četvrtak.\n“Vučić izbegava dijaloge u skupštini, a kada ipak dođe, onda vam predsednica Skupštine ne da reč. Vučić je najavio TV duel sa predstavnicima pet stranaka opozicije istovremeno, a ne sme da izađe na njega. Istovremeno, ponavlja kako se nikoga ne boji, a onda pobegne pre nego što predstavnici prave opozicije dođu u salu da ga pitaju ili se dogovori sa predsednicom Skupštine da opozicija ne dobije pravo na repliku. On jednostavno nema hrabrosti da se suoči sa opozicijom”, ocenjuje on.\n“U kafani ne smeju da vam odsviraju pesmu Pada vlada”\nPavlović podseća da Pokret Dosta je bilo odgovorno i utemeljeno iznosi stavove u Skupštini Srbije, ali da mediji to neće da prenesu, a da su snimak na kojem pevaju pesmu “Pada vlada” svi preneli.\n“Probajte da tražite u kafani da vam odsviraju tu pesmu… neće niko hteti. Probajte od Bajage da tražite na koncertu da je otpeva… ne sme, a ova pesma je napisana pre 14 godina”, ističe on i dodaje da su je oni odabrali kako bi pokazali da se ne boje.\nOdgovarajući na pitanje da li, kao novi u parlamentu, dobro razumeju procedure i duh poslovnika, Pavlović napominje da svaki poslanik ima pravo na repliku, ako ga neko pomene u negativnom kontekstu i ako neko pogrešno tumači ono što je rekao, te da se do sada javljao oko 15 puta, a da je samo jedan ili dva puta dobio pravo na repliku.\n“U Skupštini imate poslanike prvog i drugog reda, jedni koji su obespravljeni i imaju ograničena prava, i drugi koji imaju višak prava. Ako to imate u skupštini, onda postoje i građani prvog i drugog reda. Kada tražite posao u javnom sektoru, ako kažete da ste član SNS, imate beneficije i sve prednosti u odnosu na one koji nisu članovi stranke”, ukazuje on.\nOvakve evrointegracije su štetne za Srbiju\nPavlović je predložio moratorijum na proces evropskih integracija Srbije jer smatra da su ovakve evrointegracije štetne za Srbiju, za njenu privredu i za demokratiju, uz ogradu da ostaje evropejac i da želi da Srbija bude u Evropi.\n“Integracije u kojima se Evropska komisija pravi da ne vidi da se desila Savamala, da postoji kontrola i pritiskanje medija. Evropska komisija to primeti u izveštaju koji čita 100 ljudi, a onda ministar spoljnih poslova jedne evropske zemlje zagrli premijera, potapše ga po ramenu i kaže da idemo u dobrom pravcu”, navodi on.\nPavlović smatra da su u Srbiji ugrožene medijske slobode, vladavina prava, pa i sama demokratija, te da očekuje od EU da kaže da “ovo više ne može ovako”.\n“Treba da sednemo i da se ponovo dogovorimo o tome kako treba da izgleda proces evrointegracija, ovako ne može više, jer je suprotno interesima građana ove zemlje. Sada se kroz 35 poglavlja Srbija usklađuje na veoma površnom nivou – traže se institucije koje garantuju vladavinu prava, ali se ne gleda da li one rade svoj posao, toga nemate u izveštaju i nemate konsekvence kada se nešto tako desi”, objašnjava on i dodaje da je Evropska unija tokom 90-ih doprinosila razvoju demokratije, a da sada šteti.\n6. januara 2017. u 14:48\n6. januara 2017. u 15:36\n6. januara 2017. u 15:23\nOkolina Požarevca kaže:\n6. januara 2017. u 18:59\n6. januara 2017. u 17:59\n6. januara 2017. u 19:45\n6. januara 2017. u 21:50\n6. januara 2017. u 22:59\n6. januara 2017. u 23:32\n7. januara 2017. u 00:12\n7. januara 2017. u 09:38\n7. januara 2017. u 17:13\n7. januara 2017. u 02:35\n7. januara 2017. u 09:13\n7. januara 2017. u 14:20\n8. januara 2017. u 19:17\nGodine koje jedu zrikavci


POSAO ZA 5.000 RADNIKA: Nemačka kompanija "Leoni" u Kraljevu gradi svoju najveću fabriku u Srbij | WebTribune\nHome U FOKUSU POSAO ZA 5.000 RADNIKA: Nemačka kompanija “Leoni” u Kraljevu gradi svoju najveću fabriku u Srbij\nPOSAO ZA 5.000 RADNIKA: Nemačka kompanija “Leoni” u Kraljevu gradi svoju najveću fabriku u Srbij\nPosted date: септембар 13, 2018 In: U FOKUSU\nNemačka kompanija “Leoni” koja je do sada otvorila proizvodne pogone u Nišu, Prokuplju i Boljevcu, svoju četvrtu, ujedno i najveću fabriku u Srbiji, trenutno gradi na ratarskom imanju u Kraljevu.\nOvu lokaciju u četvrtak je sa gradonačelnikom Kraljeva dr Predragom Terzićem obišao Klemens Saks, generalni direktor “Leonija”, kako bi se i lično uverio u dinamiku građevinskih radova.\n– Ovo je značajan korak za ceo region. Dobili smo veliku podršku i Vlade Srbije i lokalne samouprave za izgradnju naše fabrike u Kraljevu koja bi u narednih nekoliko godina trebalo da zaposli oko 5.000 radnika – kaže Klemens Saks, generalni direktor kompanije “Leoni”. – Prvih 13 radnika je već izabrano i oni su započeli obuku, a proces selekcije se nastavlja. Prema ugovoru sa našim kupcima, prvi semplovi, onosno prototipovi u pogonu nove fabrike u Kraljevu biće proizvedeni početkom februara naredne godine, dok početak serijske proizvodnje očekujemo krajem 2019. i početkom 2020. godine.\nKompleks fabrike “Leoni” u Kraljevu za proizvodnju instalacija i kablova namenjenih automobilskoj industriji prostiraće se na oko 45.000 kvadratnih metara, a ukupna vrednost investicije poznate nemačke kompanije iznosiće oko 60 miliona evra.\n– Zapošljavanje će se odvijati po fazama, i do kraja godine biće zaposleno 150 radnika. U skladu sa projektom i ugovorom koji imamo sa kupcem, naš plan je da do 2023. godine u kraljevačkoj fabrici dođemo do cifre od blizu 5.000 zaposlenih – naglasio je Saks.\n– Posle više od četiri decenije Kraljevo će dobiti ozbiljnu, veliku fabriku – rekao je gradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić. – Očekujem da će ova fabrika biti završena i pre zadatih rokova i da će veliki broj mladih Kraljevčana ovde naći zaposlenje i ostati u svom gradu.\nJOŠ JEDNO NIPODAŠTAVANJE BRISELSKOG SPORAZUMA: “EU je potvrdila – ZSO samo u skladu sa kosovskim zakonima…”


U Beogradu, 200.000 ljudi čeka nove knjižice - Penzin\nPočetna Magazin Godine U Beogradu, 200.000 ljudi čeka nove knjižice\nU Beogradu, 200.000 ljudi čeka nove knjižice\nReporteri Novosti su se, u sredu, 12. jula, rastrčali po glavnom gradu Srbije, da provere zašto je toliko mnogo ljudi u redovima ispred filijala RFZO.\nLekari svakodnevno savetuju građane da se što manje izlažu vrućini, ali upravo zbog odlaska kod lekara Beograđani su i 12. jula 2017. godine stajali ispred Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO) na više mesta u gradu – čekajući nove zdravstvene knjižice. Iz RFZO navode da je u 17 beogradskih opština, odnosno ispostava RFZO, preostalo da se podeli još 200.000 zdravstvenih identifikacija.\nJoš 800.000 ljudi nije zamenilo zdravstvene knjižice\nReporteri „Novosti“ obišli su nekoliko ispostava RFZO Beograd, i najveću gužvu zatekli u Bulevaru kralja Aleksandra, ispred zgrade u kojoj su šalteri za opštine Zvezdara i Vračar, gde su ljudi čekali i na ulici! Poneli su sa sobom flašice vode, cupkali u mestu i nervozno gledali na sat, čekajući na izuzetno visokoj temperaturi.\n„Krenuo sam kod lekara, jer primam terapiju, a inače radim kao radnik obezbeđenja“, priča za Novosti Dragan Kocić sa Zvezdare.\n„Tamo sam predao novu elektronsku knjižicu i rekli su mi da nije aktivirana, a biće kada predam kopiju ugovora o radu u ispostavu RFZO za Zvezdaru. Jeste vruće, ali moram to da završim.“\nNa pitanje novinara da li postoji mogućnost da se poveća kapacitet šaltera kako bi se smanjile gužve, iz Republičkog fonda odgovaraju da su maksimalno angažovani.\n„Angažovani su svi zaposleni, i oni koji su inače raspoređeni na drugim poslovima. U ispostavi Zvezdara stranke primaju svi zaposleni u ispostavi i obavljaju posao uručivanja i overe kartica“, saopštili su iz RFZO.\nI Novobeograđani su čekali u ispostavi RFZO u Ulici maršala Tolbuhina, doduše ne na ulici kao Zvezdarci i Vračarci. U redu je bilo najviše starijih ljudi, koji su nam rekli da im ovaj elektronski sistem i nije baš najjasniji, ali su svi saglasni u tome da je ovo onaj red u kome mora da se čeka, bez obzira na vrućinu, jer su stare, papirne knjižice prestale da važe prvog dana jula.\n„U ispostavi Novi Beograd počelo je da radi više šaltera u dve smene. Pored četiri-pet šaltera rade i četiri kancelarije, koje primaju stranke kada počne da se pravi veća gužva“, kažu u RFZO.\nIz Republičkog fonda ističu da oni intenzivno rade na slanju zdravstvenih kartica na kućnu adresu onim osiguranim licima koja su platila tu uslugu. Međutim, Pošta je vratila više od 6.000 zdravstvenih kartica, kao neuručene pošiljke.\nTags:kartica zdravstvenog osiguranja KZORepublički fond za zdravstveno osiguranje RFZOSrbijazdravstvena knjižica\nNemanja (Beograd): Moj životni put


Srbiju volimo - H&M u Beogradu - otvaranje 29.avgusta,širok asortiman,super cene\nH&M u Beogradu - otvaranje 29.avgusta,širok asortiman,super cene\nŠvedska modna kuća "H&M" (Hennes & Mauritz), otvoriće svoju prvu prodavnicu u Srbiji, u tržnom centru Delta city, 29. avgusta.\nProdavnica će na prostoru od 2.100 kvadratnih metara, ponuditi širok asortiman garderobe koja je podeljena u nekoliko različitih modnih koncepata za žene, muškarce, tinejdžerke i decu.Ovaj brend je u svetu poznat po svom kvalitetu i veoma pristupačnim cenama.\nJesenju kolekciju 2013. kreirao je dizajnerski tim "H&M", kao liniju razigranih stilova, koja kombinuje veoma naglašene siluete sa više dekorativnih detalja. Stil koji oslikava dečački duh objedinjuje oblike različitih krojeva i haljine od prefinjenih materijala.\n"Kao nekome ko diktira visoku modu po povoljnim cenama, kompaniji "H&M" je izuzetno drago što će modno osvešćenim kupcima u Srbiji pružiti inspiraciju, da svom stilu dodaju lični pečat", rekla je generalni direktor za "H&M" u Srbiji Klaudija Osvald.\nNa dan otvaranja prodavnice, prvih 300 kupaca će na poklon dobiti kartice u iznosu od 1.500 dinara. U toku dana, kupcima će biti ponuđeno 20 odsto popusta na njihov omiljen modni komad.\nU planu da sledeća prodavnica bude otvorena u tržnom centru Stadion na Voždovcu.


Đukanović – Tudik: Kao inspiracija za dalju saradnju ostaje snažniji ulazak francuskih kompanija u Crnu Goru | Standard\nĐukanović – Tudik: Kao inspiracija za dalju saradnju ostaje snažniji ulazak francuskih kompanija u Crnu Goru\nNova politička realnost potvrda je demokratske zrelosti Crne Gore, naročito jer nijesu opravdana pojedina domaća i međunarodna očekivanja o nestabilnosti i opstrukciji rezultata izbornog procesa, što je novi prilog demokratiji Crne Gore, kazao je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović na sastanku sa ambasadorkom Francuske u Crnoj Gori Kristin Tudik.\n“Uvjeren sam da je u prethodnom periodu napravljen pomak, naročito u oblasti bezbjednosti i odbrane. Iskazujem zahvalnost Republici Francuskoj za razumijevanje naših euroatlantskih aspiracija, podršku čanstvu u NATO, ali i aktivnom procesu pridruživanja EU, uključujući podršku Francuske ne samo u dijelu procedure već i značajne ekpertize”, kazao je Đukanović na sastanku sa Tudik.\n“Imajući u vidu pozitivna iskustva sa investicijama iz Francuske, posebno u oblasti energetike i zaštite životne sredine, kao inspiracija za dalju saradnju ostaje snažniji ulazak francuskih kompanija u Crnu Goru”, poručio je on.\nTudik je uz zahvalnost za prijem visoko ocijenila odnose dvije zemlje i napredak koji je postignut u prethodnom periodu, uz saglasnost da su najbolji rezultati ostvareni u odbrani i bezbjednosti.\nTo je ocijenila izuzetno značajnim jer, kako je kazala, bezbjednost Crne Gore je i bezbjednost Francuske. Uz ocjenu o potrebi jačeg podsticaja ekonomske saradnje, iskazala je zadovoljstvo rezultatima novootvorene francuske škole u Crnoj Gori čiji polaznici ostaju kao ulog u dalju budućnost međusobnih odnosa.\n“Sagovornici su razmijenili mišljenja i o aktuelnim političkim prilikama u Crnoj Gori u svjetlu nedavno održanih parlamentarnih izbora. Đukanović je izrazio nedvosmisleno opredjeljenje za dalje djelovanje u korist izvjesne evropske budućnosti Crne Gore”, saopšteno je iz predsjednikovog kabineta.\n“To je opet znak demokratije u Crnoj Gori, ono što doprinosi njenom imidžu i dokaz više zrelosti crnogorskog društva”, kazala je ona.\nTudik je kazala kako očekuje da će nova većina da nastavi, a ne ruši ono što je urađeno na evropskom putu, uz najiskrenije uvjerenje da izjave opredijeljenosti neće ostati samo to.


Kada pomenete reč “dron” u Srbiji, malo ko će je shvatiti sa pozitivnom konotacijom. Preletanje bespilotne letelice sa zastavom velike Albanije u toku meča Srbija – Albanija, nateralo je javnost da se po prvi put zaista zapita šta su ovi uređaji, ko njima upravlja i u koje se svrhe sve mogu koristiti. I dok se neki od najpametnijih umova na svetu staraju da se Terminator nikada ne desi tj. da mašine ne preuzmu kontrolu, domaći mediji unose strah izveštavajući o dronovima koji su opremljeni oružjem, nezgodama i drugim stvarima.\n“Pomenuti incident učinio je da ljudi sa ovih prostora u startu razviju negativno mišljenje prema bespilotnim letelicama”, započeo je razgovor Dragan Trifunović, jedan od naših najiskusnijih operatera vazduhoplova na daljinsko upravljanje, te osnivač Helivideo.rs produkcije čije ste radove sada već sigurno videli na YouTubeu.\nIako bi mnogi rekli ‘igračka’, vazduhoplov kineskog proizvođača DJI koristi se i u profesionalne svrhe (Foto: Dragan Trifunović/Tango Six)\nZahvaljujući kolegama sa portala Tango Six i redakcija Netokracije imala je priliku da intervjuiše Trifunovića, koji je predlog Direktorata civilnog vazduhoplovstva ocenio kao veliki korak napred za Srbiju kada je regulacija ove industrije u pitanju, dodavši da je konačno došlo vreme da se reguliše oblast koja je toliko napredovala za kratko vreme, a koja je u neku ruku postala i deo naše svakodnevnice:\nTehnologija je postala jako dostupna, letelice su jeftinije i to više nije oblast kojom se bave isključivo entuzijasti. Ljudi lete i uživaju u tome, ali kada jedna takva stvar postane masovna, onda se javlja potreba i za regulacijom koja je u ovom slučaju posebno neophodna.\nNa pitanje kako ocenjuje klasifikaciju letelica i zbog čega je u ovom slučaju to dobra stvar, Dragan je izjavio:\nDobro je što već sada postoji klasifikacija, kao i zonska podela gde sme da se leti – potpuno naseljena područja, delimično naseljena područja, urbane sredine. Kao i kod registracije vozila, dobro je da se zna ko i čime leti, te je to još jedan važan korak ka prevenciji eventualnih nezdoga.\nKada je komercijalna upotreba ovih letelica u pitanju, kao što radimo kolege i ja koji se bavimo snimanjem video spotova, reklama i generalno video sadržaja, smatram da osoba treba da bude punoletna, te da test kojim su obuhvaćeni osnovni avio propisi i nije loša stvar – isto kao i kod polaganja vožnje za automobil, motor.\nŠirok spektar korišćenja ‘dronova’\nŠta je prvo što pomislite kada kažemo dron tj. bespilotna letelica? Verovatno špijuniranje, snimanje nekakvog video sadržaja ili pak rekreativna upotreba od strane entuzijasta. Trifunović kaže da letelice na daljinsko upravljanje danas dospevaju do najrazličitijih korisnika, tako da se npr. u Japanu čitave njive zaprašuju upravo uz pomoć ovakvih letelica, ali i da su granične jedinice mnogih zemalja opremljeni dronovima koji u saradnji sa infra-crvenim kamerama otkrivaju ilegalan prelazak granice.\nOd entuzijaste i rekreativnog modelara, do profesionalca čiji rad krasi mnogobrojne reklame i video spotove (Foto: Dragan Trifunović/Tango Six)\nUpotreba je dakle raznovrsna, a upitavši Dragana kako ocenjuju ideju Amazona da u narednim godinama testira upotrebu bespilotnih letelica u svrhu dostave paketa, on kaže da papiru to zvuči kao odlična ideja, ali da u realnosti jednostavno postoji previše faktora koji odlučuju o njihovoj upotrebi.\nNašalivši se da će ih modelari sa mrežama čekati iza ćoška zbog besplatnih delova, Trifunović ističe da ni samom Amazonu plasiranje ovakvog načina isporuke ne bi bilo previše isplativo, a da ne govorimo o testovima koji su do sada izvršeni isključivo u kontrolisanim uslovima. U realnom svetu, postoji ogromna mogućnost da takav dron izgubi kontakt sa baznom stanicom te isporuka ne bi bila izvršena, već bi se letelica vratila na svoje početno odredište, dodaje on.\nNa pomolu osnivanje udruženja\nZa kraj, Dragan otkriva da kolege i on već rade na osnivanju udruženja čiji bi posao bio zastupanje interesa profesionalaca koji se bave upravljanjem bespilotnih letelica, ali i klijenata koji ih zbog njihove opreme i veština upošljavaju. “Podržavamo regulaciju upotrebe ovih letelica, ali isto tako želimo blisko da sarađujemo sa onima koji pišu zakone kako bismo se postarali da će finalni okvir doneti korist svima – kako Direktoratu koji će voditi evidenciju, profesionalcima koji koriste dronove za komercijalnu upotrebu, tako i entuzijastima, deci koja se interesuju za letenje i upravo uz pomoć ovih vazduhoplova prave svoje prve avijatičarske korake”.\nPogledajte video intervju kojeg je specijalizovani portal Tango Six objavio sa Draganom Trifunovićem povodom predloga Pravilnika o bespilotnim letelicama:\n6. 8. 2015. u 14:08 Odgovori\nNaravno da treba biti regulisano, samo bez panike već razumno\nEvo npr mape gde se ne sme leteti dronom u US


Direktorka MMF-a pod istragom\nNova izvršna direktorka MMF-a Kristin Lagard\nSud u Francuskoj je saopštio da će istražiti moguću zloupotrebu ovlašćenja nove izvršne direktorke Međunarodnog monetarnog fonda Kristin Lagard, u vreme kada je bila ministarka finansija Francuske i pokušavala da reši legalni spor u koji je bila umešana državna banka.\nSud je danas odlučio da se pokrene istraga posle preliminardnog ispitivanja njenih akcija. Tužioci tvrde da je Kristin Lagar zloupotrebila ovlašćenja 2007, kada je dozvolila sudsko poravnanje dugotrajnog spora između francuskog tajkuna Bernara Tapija i banke.\nSudski panel je na posletku odlučio da Tapiju, inače prijatelju francuskog predsednika Nikole Sarkozija, bude isplaćeno obeštećenje u iznosu od više od 400 miliona dolara. Kristin Lagard je napustila Ministarstvo finansija u junu, kada je postavljena na položaj izvršne direktorke Međunarodnog minetarnog fonda.


Lutrija za sponzorstvo članova porodice | Novine Toronto\nLutrija za sponzorstvo članova porodice\nFederalna vlada ponovo uvodi kontroverzni lutrijski sistem za raspodelu sponzorstava za spajanje porodica imigranata, koji je bio suspendovan zbog pandemije.\nMinistar za imigraciju Marko Mendicino najavio je da se program otvara 13. oktobra. Od tada, pa u naredne tri sedmice, svi zainteresovani moći će da popunjavaju onlajn formulare, kojima pokazuju da su voljni da dovedu u Kanadu članove svojih porodica. Posle tog roka Ministarstvo za imigraciju, izbeglice i državljanstvo će, nasumično, izabrati potencijalne sponzore i pozvati ih da podnesu prijave u narednih 60 dana.\nOve godine će, zbog kovida-19, biti primljeno deset hiljada prijava, dok se za narednu najavljuje da će ih biti 30 hiljada.\nVlada se ove godine vratila na lutrijski sistem, jer je sistem odabira sponzora po redosledu podnošenja prijava kod mnogih izazvao frustracije, zbog toga što ili nisu mogli da dovoljno brzo, iz raznoraznih razloga, da pristupe formularima ili da ih popune. I lutrijski sistem ima svoje mane, počev od dileme da je u redu kockati se ljudskim životima. Mendicino kaže da vlada traži načine za unapređenje sistema za prijavu.\nKanadski državljani i oni sa stalnim boravkom mogu takođe da se prijave da dovedu svoje roditelje ili dede i babe u Kanadu na period do dve godine, sa super vizom koja omogućava više dolazaka, u roku do deset godina. U tom slučaju potrebno je imati dokaz o privatnom zdravstvenom osiguranju i finansijskoj podršci, a u vreme pandemije, potrebno je ispoštovati sve mere o putnim restrikcijama i zdravstvenim preporukama.


United Media: Mtelu ponuđeno da distribuira Sport Klub kanale, oni odbili ponudu - Grad Trebinje\nOni kažu kako je to pokušaj da se pred građanima opravda zašto Mtel nije pristao na distribuciju “naših sportskih kanala, već se opredijelila za ograničavanje konkurencije kroz favorizovanje srpskog državnog kanala Arena Sport”.\n“Smatramo da je jako važno da javnost zna da je Mtelu ponuđen nastavak saradnje po istoj cijeni koja je važila i ranije, što su oni odbili, baš kao što su i prošle godine odbili ponudu za kanal NOVA BH na kojem se emituju najvažniji nastupi reprezentacije.\nSuočeni upravo sa revoltom gledalaca uskraćenih za Premier ligu, FA Kup, Bundesligu, Euroligu, Eurokup kao i trke Formule 1 i MOTO GP, prenose Evropskog šampionata u košarci i najvažnije teniske turnire, kompanija Mtel izlazi u javnost sa saopštenjem u kojem nas prvo optužuje da nismo pokazali zaintresovanost za nastavak saradnje, a zatim i da smo “arogantnim stavom” onemogućili konstruktivne pregovore, nastavljaju oni.\n“Gospodu iz Mtela pitamo, da li su očekivali da za njih ne važe pravila na tržištu samo zato što su dio državnog Telekoma Srbija i od kada se jasna i nedvosmislena ponuda za nastavak saradnje naziva “arogantan stav”?\nJoš jednom ističemo da su svi naši kanali dostupni operaterima za distribuciju pod jednakim uslovima, ukoliko su za to zainteresovani. Svi gledaoci koji godinama prate Sport klub, mogu nas potražiti kod TionTel EON-a ili nekog drugog operatera kao i putem Total TV platforme ili eon.tv, bez obzira gde se nalaze”, zaključili su.\nmtelunited mediasport klubeon\nTablet računari za učenike iz Berkovića\nDobit Mtel-a 14,4 miliona KM


GRGIĆ ZLATOM STAVIO TAČKU NA TURNIRU U RUŠAMA – Sportski savez Beograda\nPočetnaStreljaštvoGRGIĆ ZLATOM STAVIO TAČKU NA TURNIRU U RUŠAMA\nReprezentativac Srbije Dimitrije Grgić osvojio je zlato vazdušnim pištoljem poslednjeg, trećeg dana turnira u Rušama (Slovenija). Danas je na programu bila „Velika nagrada Ruša“, u kojoj su seniori i juniori nastupali u jedinstvenoj konkurenciji. Grgić je u finale takmičenja muškaraca ušao kao drugi, sa 583 kruga. Tokom celog finala je vodio i trijumfovao ispred tandema slovačkih reprezentativaca –Pavola Kopa i Juraja Tužinskog. U finale se plasirao i Duško Petrov, koji je zauzeo peto mesto. Jasmina Milovanović je u takmičenju dama zauzela petu poziciju.


Otvorena izložba Sećanja iz pepela u NBS\nTanjug 7. septembra 2021. 14:30\nBEOGRAD – Izložba „Sećanja iz pepela: Narodna biblioteka Srbije 1941-2021“, kojom se obeležava 80. godišnjica uništenja nacionalne biblioteke na Kosančićevom vencu, otvorena je danas i trajaće do 30. septembra u galerijskom prostoru NBS na Vračaru.\nMuzej žrtava genocida i NBS priredili su izložbu povodom osam decenija od kako je 6. aprila 1941. godine nacistička Nemačka bombardujući Beograd, namerno uništila i biblioteku, a u njoj neprocenjiv fond sa oko 500.000 svezaka, među kojima je bilo 1.500 rukopisa, brojne retke štampane knjige i drugo.\nGovoreći na otvaranju izložbe v.d. upravnika NBS Vladimir Pištalo rekao je okupljenima da se duboko nada da će zdanje na Kosančićevom vencu posle 80 godina biti „obnovljeno kao memorijalni centar i međunarodni kulturni centar“.\n„Čvrsto verujem da ćemo se okupiti na mestu obnovljene biblioteke“, istakao je Pištalo.\nV.d. direktor Muzeja žrtava genocida Dejan Ristić je, kao autor izložbe, rekao da je ona „vapaj i apel, rezultat gneva i nezadovoljstva, zbog toga što Kosančićev venac opstojava 80 godina kao jedno veliko ruglo svih nas“.\nRistić je ocenio da je na mestu srušene biblioteke ostao „krater koji ne svedoči samo o pokušaju da se uništi kulturni identitet jednog naroda, već i kao pokazatelj suštinske nebrige brojnih generacija Srba“.\n„Delim nadu da je konačno došlo vreme, da smo se dozvali svesti, da lokalitet na Kosančićevom vencu, kao krater na našem sećanju i savesti, ispunimo knjigama i osećajem nacionalnog dostojanstva i ponosa“, naglasio je Ristić.\nPrema njegovim rečima, izložba „Sećanja iz pepela: NBS 1941-2021“ javnosti prvi put predstavlja neke od artefakata koji neposredno svedoče o uništenju biblioteke.\nRistić je od „rariteta i dragocenosti“ izdvojio predstavljanje fonda muzikalija, jedinog sačuvanog dela nacionalnog fonda, koji je spašen i čuva se na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu.\nRistić je među najpotresnijim eksponatima izložbe istakao dve lavlje glave, deo keramoplastike sa fasade, kao „najveće segmente zgrade koji su sačuvani nakon bestijalnog napada, što samo govori o razornosti požara od 6. do 9. aprila“.\nSimbolično je prvi put izložen dokument iz 1838. godine sa inicijativom o osnivanju biblioteke i potom odluka o tome kneza Miloša Obrenovića, kao i pismo ministru prosvete upravnika biblioteke Đure Daničića iz 1858. kojim se predlaže današnji naziv ustanove.\nPored autora Ristića, izložbu su realizovali autor postavke Nikola Radosavljević, stručni konsultanti tokom istraživanja bibliotekarke Olivera Stefanović i Slađana Stojaković i arhitekta konzervator Rade Mrlješ.\nOrganizatori izložbe su Mirjana Simoski, Bojan Arbutina i Dušan Zlokolica, a njenu realizaciju je omogućio Telekom Srbija.\nIstraživanja koja su dovela do izložbe vršena su u brojnim ustanovama kulture i obrazovnim institucijama u Srbiji.


BBC: Zbog pandemije koronavirusa ogromna ulaganja u biciklizam širom Evrope - Bajsologija\nGradski biciklizam, Izdvajamo 1 / 13.10.2020\nU Evropi je više od milijardu evra potrošeno na biciklističku infrastrukturu, a 2.300 km novih staza za bicikle postavljeno je od početka pandemije, piše Bi-Bi-Si (BBC).\nOd Bukurešta do Brisela i od Lisabona do Liona, pandemija je pokrenula neviđena ulaganja u biciklizam.\n„Bicikl(izam) je veliki pobednik… Ovaj trenutak nam je pokazao potencijal biciklizma da promeni naše gradove i naše živote“, kaže Džil Voren iz Evropske biciklističke federacije, čije je sedište u Briselu.\nBBC piše o tome na šta je između ostalog potrošen novac i kakvi bi mogli da budu dugoročni efekti investicija u biciklizam na primerima Milana, Pariza, Brisela i Amsterdama.\nU Milanu smo pokušali da izgradimo biciklističke staze i ranije, ali vozači automobila su protestovali, kaže Pjerfrančesko Maran, zamenik gradonačelnika za pitanja urbanizma.\nOn kaže da su mu skrenuli pažnju da je bio potreban korona virus da bi biciklističke staze bile uvedene.Industrijski centar u severnoj Italiji bio je jedan od prvih gradova u Evropi koji je investirao u biciklizam kao vid gradskog prevoza od izbijanja pandemije. Urađeno je 35 kilometara novih biciklističkih staza, iako su mnoge od njih privremene.\n„Većina ljudi koja sada vozi bicikl ranije je koristila javni prevoz. Sada im treba alternativa. Pre korone imali smo 1.000 biciklista (na glavnoj trgovačkoj ulici), sada ih imamo 7.000“, rekao je Maran.\nRegionalne vlasti potrošile su 115 miliona evra za podsticanje biciklizma, a vlada je obećala subvencije do 500 evra ako građani žele da kupe nov bicikl ili električni trotinet kako bi manje gužve bile u javnom prevozu. U Parizu, zamenik gradonačelnika David Belijar govori o „revoluciji“ kada je reč o velikoj transformaciji francuske prestonice sa uloženih 20 miliona evra.\nFrancuska vlada nudi subvenciju od 50 evra za troškove popravki bicikala, a da bi uspostavila biciklističku kulturu vlada nudi i besplatne časove vožnje bicikla.\nBroj biciklista u saobraćaju povećan je za 27 odsto u poređenju sa prošlom godinom.\nU Briselu je postavljeno 40 kilometara biciklističkih staza u najprometnijim delovima grada. Da bi se obezbedio prostor za poštovanje distance, uvedena je zona u kojoj pešaci i biciklisti imaju prednost nad automobilima. Zbog većeg broja biciklista i pešaka od izbijanja epidemije, ograničenja brzine su izmenjena u celom gradu.\nJoš u aprilu je regionalni ministar saobraćaja Elke Van den Brant uputio apel stanovnicima da izbegavaju javni prevoz. Čini se da su uvedene mere ohrabrile ljude da pređu na bicikl. U isto vreme prošle godine na ulicama Brisela bilo je 44 odsto manje biciklista nego ove godine.\nZa razliku od drugih evropskih gradova, Amsterdam je imao biciklističku infrastrukturu mnogo pre pandemije. Holandska prestonica ima više bicikala nego ljudi i 767 km dobro uspostavljenih biciklističkih staza.\nMeđutim, korona virus uticao je na gradsku mobilnost i u Amsterdamu, gde je zabeležena neočekivana prodaja električnih i kargo bicikala. Ostaje pitanje da li će ovaj prelazak na bicikl biti trajan.\nDžil Voren iz Evropske biciklističke federacije kaže da su za to potrebni politička volja, ulaganja, angažovanje građana koji to žele, navodi BBC, ističući i pozitivnu stranu koju je biciklistički bum imao na biznis.\nKnić: Počelo obeležavanje biciklističke rute


Trgovina putem interneta postala je u poslednjih nekoliko godina novi Eldorado za prodaju falsifikata luksuzne robe, piše danas agencija Frans pres.\nPrema saopštenju Asocijacije Kolber, čiji su članovi 75 proizvođača velikih francuskih luksuznih marki, u poslednjh pet godina trgovina putem interneta i sve jednostavnije pravljenje sajtova omogućili su pravu eksploziju prodaje falsifikata luksuzne robe.\n"Zbog falsifikata, proizvođači luksuznih marki zarađuju najmanje 10 odsto manje", kazala je predsednica Kolbera, Fransoaz Montenaj, koja predsedava i Šanelovim Savetom za nadgledanje falsifikovanja njegovih proizvoda.\n"Ranije smo bez problema otkrivali proizvodnju falsifikata u Kini, njihov tranzit preko Dubaija i prebacivanje brodovima ka Evropi i SAD... Danas se susrećemo sa nečim potpuno različitim, kada imate mogućnost da kod kuće preko interneta primate ponude da kupite falsifikate", kaže ona.\nU EU je između 2009. i 2010. godine udvostručena zaplena falsifikata, a prema podacima agencije Frans pres, samo 2010. godine, zaplenjeno je 103 miliona artikala, uglavnom iz Kine, u vrednosti od 1,1 milijardu evra. Više od 50 procenata zaplenjene robe u 2011. godini su satovi, kozmetika, i parfemi.\nNajveće kompanije za kreditne kartice u SAD, među kojima Viza, Masterkart, i Pej pal, odlučile su prošle godine da učine sve kako bi se smanjilo plaćenje preko sumnjivih sajtova.


“Situacija u Republici Srpskoj i BiH postala je dramatična nakon Dodikove najave da će povući jednostrane poteze, kockati se i narušavati Dejton, ukinuti Oružane snage BiH, Upravu za indirektno oporezivanje BiH, Sud i Tužilaštvo BiH, što bi moglo isprovocirati i dovesti do intervencije međunarodne zajednice, koja je uvijek protiv Republike Srpske i srpskog naroda. Na taj način bi se uništila široka autonomija i položaj Republike Srpske, koja je plaćena prevelikom cenom – preko 25.000 žrtava i poginulih u odbrambeno-otadžbinskom ratu. Niko nema pravo da se sa tim kocka”, kazao je Vukanović.\nDa li verujete da Vučić, zaista može da utiče na političke odluke Milorada Dodika, on jeodgovorio potvrdno.\n“Vučić ima ogroman uticaj na Dodika jer ga se lider SNSD jako plaši, još od 2012. godine kada je na završnom predizbornom skupu Borisa Tadića, nazivao Nikolića i Vučića političkim pobačajima. Svestan je da ga Vučić može uništiti za sedam dana ako bi se od njega javno distancirao i ako bi mediji u Srbiji počeli da pišu o Dodikovom kriminalu, zloupotrebama, vilama, pranju novca. Zbog toga se Dodik ponaša ponizno i snishodljivo prema predsedniku Srbije, a intimno u sebi, siguran sam, da prezire Vučića, ali to ne sme javno da pokaže”, kaže Vukanović.\nOn je mišljenja da mnogi u Srbiji pogrešno misle da je Milorad Dodik neki veliki Srbin i patriota koji brani Republiku Srpsku od nekakvih nastraja Bošnjaka i Federacije BiH, tobože prkosi strancima i međunarodnoj zajednici, otcepljuje se, bori i strada za Srbe sa ove strane Drine, a u stvarnosti je sve suprotno.\nNEWER POSTKaratistkinja Jovana Preković odbranila svetsku titulu\nOLDER POSTVujović: Kada ljudi ostave svoje kosti u jednoj zemlji, ta zemlja postaje njihova


Vašar u Topoli neće se održati zbog korone: Evo kako je osmišljena ovogodišnja Oplenačka berba - iKragujevac\nčetvrtak, 24 septembar 2020 11:59\n„Doneli smo odluku da se Oplenačka berba održi ali neće biti vašar, nema tezgi, šatri, koncerata, ali ima kulturnog sadržaja i to će biti u subotu 10. oktobra. Imaćemo poljoprivrednu izložbu, ocenjivanje vina i rakija, prijem u kraljevskom podrumu i izložbu radova sa slikarske kolonije u Lipovcu. Biće i defile učesnika izvornog narodnog stvaralaštva do Karađorđevog grada gde ćemo podići Saborsku zastavu i zastavu Oplenačke berbe a upravo tu u našem konaku održaće se planirani program i Sabor izvornog narodnog stvaralaštva“, izjavio je predsednik opštine Topola Igor Petrović i dodao da će ovogodišnja Oplenačka berba biti posvećena kulturi.\n„Slogan Oplenačke berbe biće, ‘I Kovid je lakši sa kulturom’, ispoštovaće se sve mere koje je Vlada Republike Srbije propisala, i biće do 500 posetilaca“, poručio je Petrović.\n„Ove godine zbog aktuelne situacije morali smo da se prilagodimo propisanim merama, ipak smo uspeli da dovedemo u Topolu desetak kvalitetnih folklornih grupa. Nigde nije bilo takmičenja zbog virusa tako da je učesnicima ovo prvo nastupanje i izlazak na binu posle velike pauze. Selektori i profesor Golemović su izabrali učesnike i oni se već raduju dolasku u našu prestonicu vina i grožđa. Želeli smo da očuvamo tradiciju i da se niz ne prekida a smatramo da će i narodu psihološki značiti da se posle toliko meseci konačno nešto dešava“, rekao je za TopPres direktor KC u Topoli.\nOplenačka berba u Topoli ove godine uz izmenjen program, foto: TopPres, arhiva\nInače, prošlogodišnja 56. Oplenačka berba oborila je sve rekorde posećenosti. Za tri dana koliko je trajao vašar u Topoli, procena je da je ulicama koje vode ka Oplencu prošlo oko 250.000 ljudi. Sabor Izvornog narodnog stvaralašta, narodne pesme i igre izvornih igračkih i pevačkih grupa, održan je sa oko 700 učesnika. Prošlog oktobra na vašaru u Topoli bilo je oko 400 izlagača a procena je da je prodato oko 100 tona grožđa i oko 120.000 litara vina i šire. Zbog toga je Oplenačka berba prošle godine proglašena za najposećeniju turističku manifestaciju u 2019. godini u Srbiji.


U Srbiju stižu četiri "mig-29" iz Bjelorusije\n12/01/2021 | 10:45 ⇒ 10:47 | Autor: sputniknews.com\nČetiri avioni "mig-29" koje je Vojska Srbije dobila na poklon od Bjelorusije, biće isporučeni u narednih nekoliko nedjelja, potvrđeno je Sputnjiku.\nNovi migovi 29 izloženi po prvi putFoto: TANJUG, REUTERS, AFP, BETA\nAvioni se nalaze u Bjelorusiji na modernizaciji, a posao remonta koji radi bjeloruski 558. vazduhoplovni zavod poslije skoro dvije godine se privodi kraju. U toku su i pripreme za transport i primopredaju.\nIsporukom ovih aviona srpsko Ratno vazduhoplovstvo do proljeća kompletiraće eskadrilu od ukupno 14 "migova 29".\n"Migovi" koji će zaokružiti srpsku lovačku avijaciju dobijeni su kao donacija Bjelorusije, a njihova modernizacija i remont urađena je po istom modelu po kom je iz Rusije prethodno stiglo šest letjelica ovog tipa.\nRemontni zavod u Baranoviču, kome je povjeren ovaj posao, smatra se jednom od najboljih ustanova na svijetu za avione porodice "mig". Plan je da Bjelorusi četiri "dvadesetdevetke" isporuče na tehničkom nivou 9.13, što odgovara avionima ovog tipa koji su već u Srbiji.\nIstovremeno sa finalom rada na bjeloruskim avionima počela je treća faza modernizacije letjelica istog tipa koje su već u sastavu Ratnog vazduhoplovstva. Riječ je o njihovom tehnološkom napređenju, ali i nabavci savremenog naoružanja. Okončanjem ovog posla Srbija će poslije duže vremena dobiti eskadrilu nove generacije, spremnu za zaštitu vazdušnog prostora, ali i sadejstvo sa snagama na zemlji.


Saletovi „orlovi“ pregazili Grke, kakav početak puta ka medalji\nNaslovna / Košarka / Saletovi „orlovi“ pregazili Grke, kakav početak puta ka medalji\nSjajna Srbija razbila „helene“ na „Trofeju Beograd“\n2017-08-12 23:15 > 23:15\nKošarkaška reprezentacija Srbije pobedila je večeras selekciju Grčke sa 93:61 (23:15, 22:7, 21:14, 27:25) na Trofeju Beograda. Srbiju su do pobede predvodili Bogdan Bogdanović sa 14 poena, Vladimir Lučić sa 13 i Boban Marjanović sa 11 poena, dok su po osam postigli Milan Mačvan, Vladimir Štimac i Marko Gudurić. Najefikasniji u Grčkoj bio je Janis Burusis sa 13 poena.\nSrbija je konfuzno počela utakmicu, startna petorka Jović, Bogdanović, Lučić, Birčević i Kuzmić nisu u uvodnim minutima uspeli da pronađu pravi ritam, pogotovo u napadu, ali su u odbrani od samog starta igrali veoma čvrsto.\nGrčka, s druge strane, to nije uspela da iskoristi i dođe do osetnije prednosti, osim početne prednosti od 2:0 posle poena Janisa Burusisa, uopšte ekipa Kostasa Misasa delovalo je umorno i tromo.\nEkipa Aleksandra Đorđevića je u finišu prve deonice došla do vođstva od 23:15, što je bio početak velike serije koja je nastavljena u drugoj četvrtini.\nCentar Srbije Boban Marjanović je početkom drugog perioda nosio ekipu, Grčka više od šest minuta nije uspela da postigne koš, a prednost domaćina se postepeno uvećavala. Sjajnom igrom na obe strane terena, izabranici Aleksandra Đođevića u finišu poluvremena stigli su do maksimalnih plus 26 do tog trenutka - 45:19.\nIgralo se u bržem ritmu početkom treće četvrtine, a Srbija je u toj situaciji bila dominanta na parketu. Bogdanović je nastavio sa odličnim proigravanjima, a pogađali su Kuzmić, Mačvan i Lučić.\nBurusis je, s druge strane, sam nosio igru Grčke, ali i pored njegovih nekoliko vezanih poena, gosti nisu uspeli da smanje deficit, pa je Srbija posle 30 minuta igre vodila sa 66:36. Srbija je i u poslednjoj deonici nastavila sa odličnom igrom na obe strane terena, u potpunosti je nadigrala Grčku i na kraju došla do ubedljivog trijumfa.\nU ekipi Srbije za večerašnju utakmicu u punoj dvorani "Aleksandar Nikolić" nisu bili povređeni Marko Simonović, Nemanja Nedović i Miroslav Raduljica, a selektor je na klupi ostavio i kapitena Miloša Teodosića. S druge strane, u ekipi Grčke u sastavu nisu bili braća Janis i Tanasis Atetokumbo i Jorgos Burgos.\nEkipa Aleksandra Đorđevića će se sutra od 21.00 u dvorani "Aleksandar Nikolić" sastati sa Crnom Gorom.\nPrethodna KAKAV PREOKRET, Srpkinje u finalu EP, Francuska u poslednjoj četvrtini ostavljena na pet poena


BISTRICA *** JAHORINA, ZIMOVANJE, SKIJANJE - Olympic Travel\nJAHORINA – ZIMOVANJE – SKIJANJE – 2021/2022\nBISTRICA *** JAHORINA, ZIMOVANJE, SKIJANJE\nHOTEL NEĆE RADITI U SEZONI 2021-2022 ZBOG RENOVIRANJA.\nJahorina spada u visoke planine Dinarskog sistema. Jahorinski planinski masiv dužine je 30 kilometara, sa nekoliko vrhova, od kojih je najviši vrh Ogorjelica sa 1916 metara nadmorske visine. Od glavnog grada BiH Sarajeva Jahorina je udaljena svega 28, od Banjaluke 200, od Beograda 320, a od Zagreba 350 kilometara. Jahorina je planina koja se može pohvaliti izuzetno specifičnom i blagom planinskom klimom, kao posljedicom mešanja kontinentalnih i mediteranskih vazdušnih struja. Svi koji su ikada boravili na Jahorini reći će vam da se klimatski uslovi znatno razlikuju u odnosu na ostale planine u regionu. Ova planina većim delom zime predstavlja za skijaše idealan spoj debelog snežnog pokrivača i vedrog i sunčanog neba, posebno u februaru, martu i aprilu. Jahorina je pod snegom prosečno 175 dana u godini, što je, u tom pogledu, čini evropskim raritetom. Prosečna visina snega koji se na planini zadržava od oktobra do maja iznosi 106 centimetara.


EU daje Srbiji 100 miliona evra za borbu protiv korone | Nova Ekonomija\nEvropska unija je izdvojila pomoć od 800 miliona evra Zapadnom Balkanu i Turskoj za pomoć zdravstvu i otklanjanju ekonomskih i socijalnih štetnih posledica epidemije koronavirusa, saopštila je danas Evropska komisija u Briselu, prenosi agencija Beta.\nOd toga je Srbiji iz fondova EU preusmereno 78,5 miliona evra za saniranje ekonomsko-socijalnih posledica pandemije, 15 miliona evra za plaćanje troškova avionske dopreme hitnih medicinskih potreba i sredstava, kao i 7,5 miliona evra za preuredjenje i opremu laboratorije za izradu testova za koronavirus.\nKomesar za prošerenje Oliver Varheji je izjavio da se ova pomoć daje "zato što živimo na istom kontinentu i jedino zajedno možemo uspeti" u suzbijanju koronavirusa i otklanjanju ekonomskih i društvenih posledica pandemije.\nVarheji je naveo da je EU ukupno 3,8 milijardi evra izdvojila za potporu svojim istočnim i južnim susednima, kao i Zapadnom Balkanu i Turskoj.\nEU je od izdvojenih sredstava Albaniji dodelila 4 miliona za medicinsku opremu, Bosni i Hercegovini 7 miliona evra za bolničku zaštitu i opremu zdravstvenog osoblja, Kosovu je odobreno 5 miliona evra za laboratoriju, zaštitna sredstva i respiratore, dok je za Crnu Goru dato 3 miliona evra takodje za medicinsku opremu, zaštitu i respiratore, a Severnoj Makedoniji je namenjeno 4 miliona evra za medicinske zaštitne potrebe i nabavku 5.000 testova za koronavirus.\nEvropska unija je takodje za otklanjanje socijalne i ekonomske štete izdvojila 46,5 miliona evra Albaniji, 73,5 miliona evra Bosni i Hercegovini, 63 miliona Kosovu, 63 miliona evra Severnoj Makedoniji.\nJoš 290 miliona evra je EU odobrila za oporavak Zapadnog Balkana kao celine od nevolja koje je izazvala epidemija koronavirusa.


Protest podrške Rusiji u Beogradu, 4. mart 2022.\nBEOGRAD - Pošto su u Srbiji prošli izbori, sve su češći pozivi sa Zapada da Beograd uvede sankcije Rusiji zbog agresije na Ukrajinu. Zvaničnog odgovora na te pritiske još nema i nije poznato da li će vlasti u Srbiji promeniti svoju dosadašnju poziciju. U međuvremenu, istraživanje javnog mnjenja pokazalo je da veći broj građana Srbije smatra rusku agresiju na Ukrajinu neopravdanom, a stručnjaci uočavaju i da mediji polako ublažavaju proruske i antizapadne stavove. Da li je posredi priprema terena za uvođenje sankcija Rusiji ili za to još ima vremena?\nNovo istraživanje Instituta za evropske poslove pokazuje da većina građana i dalje smatra Moskvu prijateljem Srbije i protivi se uvođenju sankcija. Sa druge strane, 42 odsto građana smatra da je ruska agresija na Ukrajinu neopravdana, a 35 odsto misli suprotno. Prosečna ocena odnosa Srbije i Rusije i dalje je visoka, ali niža nego prethodnih godina.\n"To zapravo govori o tome da je vlast u poslednjih 10 godina negovala taj proruski narativ i anti-EU i antizapadni narativ i očigledno je došlo do političke odluke da se taj narativ napusti, i poslednje tri godine vidimo pad podrške Rusiji u Srbiji. Iako je on neznatan, beleži se već treću godinu i svi su izgledi da će se tako i nastaviti", objašnjava za Glas Amerike Naim Leo Beširi, direktor Instituta za evropske poslove.\nU istraživanju se konstatuje i da se građani manje nego ranije o zbivanjima u Ukrajini informišu preko televizije, a u porastu je broj onih koji informacije dobijaju preko interneta. Beširi primećuje i da je izveštavanje televizija sa nacionalnom frekvencijom počelo da se menja.\n"Delimično se može gledati da je pristup informacijama o odnosima Srbije i Rusije, na televizijama sa nacionalnom frekvencijom koje kontroliše vlast u proteklih 10 godina, počeo polako da se menja, imajući u vidu da je RTS pre neki dan prvi put upotrebio reč „agresija“ kada je reč o ratu u Ukrajini".\nČlan grupe eksperata za Balkan BIEPAG i saradnik Instituta za društvene nauke iz Beča Srđan Cvijić primećuje da je izveštavanje provladinih medija od antizapadnog postalo neutralno.\n"U predizbornoj kampanji, tabloidi po ustaljenom običaju nastavljaju na početku sa antizapadnom propagandom, onda u susret pritiscima sa Zapada menjaju retoriku ka neutralnoj. E, sada, da li je to priprema terena za sankcije, ja to ne mogu da kažem, jer nisam u glavi vlastodržaca u Srbiji, ali činjenično stanje ukazuje na to da pre svega vidimo kako se brzo menja mišljenje javnog mnjenja po tim pitanjima".\nCvijić podseća na istraživanje BIEPAG-a iz decembra 2021. koje je pokazalo da su birači vladajućih SNS i SPS naklonjeniji Rusiji od birača opozicije, pa je pitanje koliku je unutrašnjepolitičku cenu spreman da plati Aleksandar Vučić, i kako će izgledati trgovina sa budućim koalicionim partnerima u novoj Vladi. Fokus je i na ulozi SPS u budućoj vlasti.\nAnalitičari: Vučić se nada kraju rata u Ukrajini kako bi izbegao uvođenje sankcija Rusiji\nSa druge strane, pitanje je dokle i Vučić može da se opire maltene svakodnevnim pritiscima sa Zapada da se uvedu sankcije Rusiji.\n"Ja mislim da će se ova sadašnja politika simboličnih poteza, tipa glasanja za u UN, nastaviti i da može da se koristi argument tehničke vlade u narednih nekoliko meseci. Ali, mislim od trenutka kad se bude formirala nova vlada, da će to biti konačan rok. Imaju neki manevarski prostor u narednim mesecima da vide kako će se razvijati situacija u Ukrajini, šta će se desiti na globalnom planu, mislim da sankcije nisu izvesne u narednih nekoliko nedjelja ili mesec-dva. Ali, što se više budemo približavali formiranju vlade, taj neki konačan rok da se približi. Imamo četiri meseca vremena koje ja mislim da će predsednik moći da „kupi“, kaže Cvijić.\nRok za formiranje Vlade je 90 dana od konstituisanja Skupštine, a Skupština ima 30 dana da se konstituiše pošto se proglase zvanični rezultati izbora -što se još nije desilo.\nU međuvremenu, mediji prenose da i Moskva poručuje srpskim vlastima da računa na doslednu poziciju Srbije prema Rusiji u okviru međunarodnih organizacija.\nUjedinjene nacije usvojile rezoluciju o pomoći Ukrajini, podršku dale Srbija i Crna Gora\nZašto društvo koje je iskusilo ratove ne podržava Ukrajinu\nKremlj: Zabrinutost Srbije u vezi sa plaćanjem gasa rubljama ruski je prioritet\nVulin sa ambasadorom Rusije: "Srbija nikad neće biti deo antiruske histerije"\nUsaglašavanje Srbije sa Zapadom: Sankcije Janukoviču kao pomak?\nLubkivski: Tražimo da Srbija stane uz nas kao što je Ukrajina stala uz Srbiju 1999.


Pero Zubac dobitnik Šantićeve nagrade | | Trebinje Danas\nManifestacija "Šantićeve večeri poezije", koja će biti održana od 10. do 16. oktobra na više lokacija u Mostaru, ove godine ponudiće bogat program, a dobitnik Šantićeve nagrade koju dodjeljuje Srpsko prosvjetno i kulturno društvo"Prosvjeta" je pjesnik Pero Zubac.\nDobitnik je izabran na osnovu mišljenja stručne komisije i jednoglasnom odlukom Upravnog odbora mostarske "Prosvjete", a nagrada se sastoji od Šantićevog štapa i šešira, te novčanog iznosa od 5.000 KM.\nManifestaciju organizuju Gradski odbor SPKD "Prosvjeta" Mostar i SPKUD "Gusle".\nPredsjednik mostarske "Prosvjete" sveštenik Radivoje Krulj naglasio je da su "Šantićeve večeri poezije" najstarija pjesnička manifestacija u regionu i da se ove godine organizuju 98. put.\n- Večeri se u kontinuitetu održavaju od 1920. godine kada je u Mostaru još za pjesnikovog života održano "Šantićevo veče" njemu u čast. Od tada se manifestacija održava skoro svake godine. Ovu tradiciju nije prekinuo ni Drugi svjetski, ni posljednji građanski rat u BiH - rekao je Krulj.\nPotpredsjednik mostarske "Prosvjete" Sanja Bjelica Šagovnović rekla je da se ovogodišnja manifestacija prvi put događa na području cijelog grada.\n- Do sada se manifestacija održavala u Vladičanskom dvoru, a ove godine smo odlučili da izađemo iz Brankovca u cijeli Mostar i približimo Šantića svima - istakla je ona.\nŠagovnovićeva je navela da "Šantićeve večeri poezije" počinju 10. oktobra polaganjem cvijeća i pomenom na Šantićevom grobu na Pravoslavnom groblju Bjelušine, nakon čega će u 18.00 časova uslijediti svečanost otvaranja manifestacije u Parku Alekse Šantića, a u slučaju lošeg vremena u Ćorovića kući.\n- Nakon svečanosti otvaranja, u 19.00 časova u Vladičanskom dvoru ćemo imati književno veče jednog od najboljih srpskih književnika Mostarca Vladimira Pištala i promociju njegove knjige "Sunce ovog dana - Pismo Andriću" - kaže Šagovnovićeva.\nNa promociji će, osim Pištala govoriti i Njegovo preosveštenstvo vladika zahumsko-hercegovački i primorski Grigorije, književnik Dragan Marjanović i Јosip Muselimović kao moderator i suorganizator promocije u ime Matice hrvatske Mostar, navela je ona.\nDruge večeri manifestacije, 11. oktobra, u Mostar stiže Narodno pozorište Republike Srpske sa predstavom "Sinovi umiru prvi" koja će biti odigrana u Narodnom pozorištu Mostar u 19.00 časova.\nU četvrtak, 12. oktobra, u Muzičkom centru "Pavaroti" biće održan solistički koncert istaknutog srpskog violiniste Јovana Kolundžije.\nU petak, 13. oktobra, u Hrvatskom domu Herceg Stjepan Kosača u 19.00 časova biće predstavljena knjiga Dejana Ristića "Kuća nesagorivih reči: Narodna biblioteka Srbije 1838–1941" i knjiga Tatjane Brzulović Stanisavljević "Porodična prepiska kneza Miloša Obrenovića iz Arhivske zbirke Јoce Vujića u Univerzitetskoj biblioteci u Beogradu".\nU nedjelju, 15. oktobra, u okviru "Šantićevih večeri", u Nevesinje će biti održano veče pod nazivom "Nevesinje, druga Aleksina kuća" na kojoj će nastupiti poznati pjesnik Pero Zubac.\nManifestacija će biti zatvorena u ponedjeljak, 16. oktobra, u 19.00 časova u Narodnom pozorištu Mostar, gdje će biti organizovano veče laureata Šantićeve nagrade pjesnika Pere Zupca u suorganizaciji sa ansamblom "Mostarske kiše" i uručena Šantićeva nagrada.\nPredsjednik SPKD "Gusle" Radislav Tubić naglasio je da je manifestacija ove godine dobila podršku brojnih institucija i sponzora, a da su generalni pokrivitelji vlade Republike Srpske i Srbije.\nOn je dodao da je ulaz na sve događaje besplatan i pozvao sve zainteresovane da posjete "Šantićeve večeri poezije".


Jesenji dečiji sajam, od 1. do 3. novembra\nNaslovna » Izlasci » Sajmovi » Jesenji dečiji sajam, od 1. do 3. novembra\nAh Neša 30. septembar 2013. Sajmovi Komentari su isključeni na Jesenji dečiji sajam, od 1. do 3. novembra\nU hali 3 Beogradskog sajma biće održan Campina Puddis Jesenji dečiji sajam, dvanaesti po redu.\nPored velikog broja izlagača koji će predstaviti proizvode i usluge namenjene mališanima, posetioci sajma moći će da uživaju i u neprekidnom programu na bini i sportskom terenu. Veliko interesovanje kod dece predstavlja i ogromna igraonica od 150 kvadratnih metara, najnovije popularne igrice, zatim druženje sa klovnovima i njihovim omiljenim likovima iz crtanih filmova.\nDeca i roditelji moći će da se upoznaju i sa časopisima i knjigama za decu i roditelje, radio i TV programima za najmlađe, vrtićima, školama stranih jezika, horovima, dramskim grupama, sportskim i rekreativnim programima. Veliko interesovanje prethodnih godina izazvali su besplatni edukativni programi i predavanja stručnjaka iz različitih oblasti vezanih za pravilan rast i razvoj dece.\nPo tradiciji, posetioce pored besplatnog ulaza na dvanaesti Campina puddis dečiji sajam očekuju i nagradne igre kojima se mališani najviše raduju. Pored raznolikog programa, svi koji posete ovu manifestaciju moći će da vide i dobiju informacije o velikom broju dečijih brendova i usluga namenjenih kako najmlađima, tako i celoj porodici, a moći će i da iskoriste i kupe određene proizvode po specijalnim popustima.\nI ovaj dvanaesti Campina Puddis Dečiji sajam i sajam za bebe podržali su Skupština grada Beograda, Ministarstvo omladine i sporta, Sekretarijat za obrazovanje i dečiju zaštitu, a organizatori zajedno sa sponzorima manifestacije – Frikom, Becutan, Pavlogal pripremaju očekivano odličnu zabavu svima koji već tradicionalno u velikom broju posećuju ovu manifestaciju. (danubeogradu.rs)\nPrethodni Backyard Jazz Orchestra: promocija, film i koncert\nSledeći Belgrade with Boris Malagurski – premijera 19. oktobra


Evropski novci za agrar dogodine – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome Poljoprivreda Aktuelno Evropski novci za agrar dogodine\nJan 26, 2014 | Aktuelno, Investicije, Poljoprivreda, Slajder, Srbija, Tržište, Vesti\t|\nU aktuelnom budžetskom ciklusu Evropske Unije Srbiji je dostupna i peta komponenta IPA fondova namenjena poljoprivredi i ruralnom razvoju. U resornom ministarstvu kažu da će sredstva koja su Srbiji namenjena u 2014.godini moći da se utroše u naredne tri godine. U kojoj smo fazi kada je u pitanju povlačenje tih sredstava iz evropske kase?\nKada će stići dugo očekivani evropski novac namenjen realizaciji projekata iz oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja ne zavisi samo od nas nego i briselskih odluka, ali je činjenica da su procedure za njegovo povlačenje iz takzovanih IPARD fondova komplikovane, dugotrajne i zahtevne.\n“Ministarstvo poljoprivrede je spremno za progovore sa Evropskom unijom čija se čak trećina propisa odnosi na oblast agrara“, izjavio je državni sekretar Danilo Golubović, i naglasio da novac iz IPARD programa možemo da povučemo kada i suštinski i formalno postanemo zemlja kandidat.\nO kojoj se sumi radi za sada je nepoznato ali je izvesno da će to biti više novca od onog koji poljoprivreda ima na raspolaganju iz nacionalnog budžeta. Tome treba da prethode reformski procesi, upoznavanje sa politikama i standardima Evropke Unije i u skladu sa tim usvajanje određenih zakona. Nacionalna strategija razvoja poljoprivrede je završena i njeno javno slušanje biće organizovano 29.januara, a u toku je i izrada novog Nacionalnog programa ruralnog razvoja.\nSrbija će sredstva za poljoprivredu koja ne iskoristi u ovoj moći da upotrebi u naredne tri godine, odnosno do kraja 2017.\nOperativnu strukturu za IPARD činiće Odeljenje za ruralni razvoj u Ministarstvu poljoprivrede i Uprava za agrarna plaćanja, a važnu ulogu će imati i Ministarstvo finansija i Kancelarija za reviziju IPA fondova.\nTags: agrarni budžetdanilo golubovićevropska unijaipardministarstvo poljoprivrede\nSrbija očekuje da najkasnije do kraja godine, a možda i ranije, dobije dozvolu za izvoz jaja i živinskog mesa u Evropsku uniju


Zorica Brunclik: Smejem se svom oblačenju, pitam se na čemu li sam bila\nZorica Brunclik: Na čemu li sam bila, kad sam se onako oblačila\nPočinjem da listam diskografiju, da se prisećam pesama koje sam maltene zaboravila. Gledam i neke stare snimke, smejem se svojim pojavama, nikada izjavama, rekla je Zorica\nVip priča 26.12.2013. - 13:45h Autor: Puls\nZorica Brunclik slavi sledeće godine četiri decenije karijere, a tim povodom sprema nekoliko iznenađenja za poklonike svoje muzike. Osim beogradskog, popularna pevačica planira koncerte u još nekoliko gradova Srbije.\n"Mnogo stvari o sebi sam zaboravila, pa ću se u novoj godini podsetiti na sve što sam u karijeri uradila", kaže Brunclikova.\n"Počinjem da listam diskografiju, da se prisećam pesama koje sam maltene zaboravila. Gledam i neke stare snimke, smejem se svojim pojavama. Nikada izjavama. Često se zapitam na čemu sam bila kada sam oblačila pojedine komade".\nJednu od „najpevanijih“ domaćih pevačica u estradne vode uveo je pokojni pevač Bora Spužić Kvaka. Posle pet godina pevanja po kafanama, Zorica je 1975. za PGP RTB snimila singl ploču sa naslovnom numerom „Ne daj da nas rastave“. Ploča je izdata u tiražu od 300.000 primeraka, što je Brunclikovu uvelo na velika vrata jugoslovenske muzičke scene. Od tada je snimila više od 25 albuma.\n"Mnoge kolege prepevale su moje pesme, a mlađa publika i ne zna da su moje. Neka, sve je divno osim zaborava. To ne znači da sam ja završila. Radim više nego ikada", poručuje kroz osmeh pevačica.


Brza vožnja i alkohol uzimaju danak – Plus Radio\nHome / Društvo / Brza vožnja i alkohol uzimaju danak\nBy Plus Radio on 04/12/2017 Vrijeme: 09:52\nNeopreznost vozača, prekoračenje brzine, vožnja pod dejstvom alkohola, preticanje na neisprekidanoj liniji i u nepreglednim krivinama, glavni su razlozi najtežih saobraćajnih nezgoda sa smrtno stradalim licima i povrijeđenim licima.\nU prilog ovome svjedoče i podaci da su za 11 mjeseci ove godine crnogorski putevi odnijeli 61 život, a da je čak 9.218 vozača nađeno da voze pod dejstvom alkohola.\nPomoćnik direktora Uprave policije MUP-a Nikola Janjušević za Pobjedu je kazao da to potvrđuju analize bezbjednosti saobraćaja.\n„Postoje tri glavna uzroka izazivanja saobraćajnih nezgoda sa najtežim posljedicama, a to su: ljudski faktor, tehnička ispravnost vozila i stanje puta. Sve analize, nažalost, ukazuju da je glavni uzrok saobraćajnih nezgoda ljudski faktor. Naročito skrećemo pažnju da se poštuju ograničenja brzine, kao i da vozači ne konzumiraju alkohol. Veoma bitan segment u bezbjednosti drumskog saobraćaja je vezivanje sigurnosnih pojaseva“, rekao je Janjušević.\nPolicija je posljednjih godina, prema njegovim riječima, imala više akcija kako bi ukazala učesnicima u saobraćaju koliko je bitna upotreba sigurnosnih pojaseva u toku vožnje.\n„Prije nekoliko godina dogodila se teška saobraćajna nezgoda, čeoni sudar, a u toj nezgodi smrtno su stradala tri lica, a dva lica su zadobila povrede. Dva lica koja su bila na prednjim sjedištima vozila bila su vezana sigurnosnim pojasevima i preživjela su, dok su tri lica koja su bila nevezana sigurnosnim pojasevima, iako su bila na zadnjem sjedištu vozila, smrtno stradala. To je jedan od primjera koji govori koliko je bitno vezivanje sigurnosnih pojaseva“, ističe Janjušević.\nZabrinjavajući podatak je da upravo mlađe osobe vrlo često čine najteže saobraćajne prekršaje kao što su enormno prekoračenje brzine i vožnja pod dejstvom alkohola.\n„Po važećem zakonu, imamo kategorije ‘mladog vozača’ i ‘vozača početnika’. Mladi vozači su do 24 godine života, a vozač početnik je onaj koji ima manje od 12 mjeseci vozačkog iskustva. Mladi vozač i vozač početnik ne smiju upravljati vozilom na putu brzinom većom od 70 km/h i ne smiju upravljati motornim vozilom ako u organizmu imaju alkohola u bilo kojoj količini“, kaže Janjušević.\nStatistika, kako navodi, pokazuje da više prekršaja počine muškarci, ali ima i ne mali broj primjera kada i žene čine najteže saobraćajne prekršaje.\n← Previous Story Tužilaštvu Srbije predato 125.000 eura\nNext Story → Sporazum o demarkaciji nije pravičan


Energetski bič: Ukrajina upozorava Evropu na učešće u „Severnom toku 2“ - Sputnjik Srbija\n08:08 08.11.2018 Preuzmite kraći link\nUkrajina upozorava Evropu da ne učestvuje u izgradnji gasovoda „Severni tok 2“, izjavio je predsedavajući Vrhovne rade Andrej Parubij na konferenciji „Lekcije hibridne decenije: šta je potrebno znati za uspešno napredovanje“, saopštila je agencija „Ukrinform“.\n„Ukrajinski parlament, vlada i predsednik protestuju i upozoravaju Evropu da ne učestvuje u projektu ’Severni tok 2‘, jer mi dobro znamo kako Rusija može da iskoristi energetski bič kako bi korumpirala i uticala na politički vrh“, rekao je on.\nIzgrađeno više od 200 kilometara „Severnog toka 2“\nParubij smatra da je energetska sigurnost veoma važan element bezbednosti ne samo u Ukrajini već i u celom slobodnom svetu.\nOsim toga, Parubij je dao ideju da se Sjedinjene Američke Države pozovu da koriste gasni transportni sistem Ukrajine kako bi je zaštitile od Rusije.\n„Ja lično predlažem da bi ukrajinski gasni transportni sistem, koji je danas glavni element tranzita, trebalo da ima platformu za zajedničko korišćenje sa našim američkim kolegama, kako se nikada i ni na koji način ne bi realizovala energetska strategija Rusije za preuzimanje kontrole nad ukrajinskim gasnim transportnim sistemom“, dodao je on.\nProtiv realizacije gasovoda se zalaže nekoliko država, a naročito Ukrajina, koja se plaši gubitaka prihoda od ruskog goriva, i Sjedinjene Američke Države, koje imaju ambiciozne namere za izvoz svog gasa u Evropu. Osim toga Letonija, Litvanija i Poljska smatraju da je ovo politički projekat.\nRusija je više puta pozivala da se gasovod ne posmatra kao sredstvo uticaja, već kao isključivo ekonomski projekat.\nSeverni tok 2, Andrej Parubij, Ukrajina


Atlantski savet Bugarske: Ne propuštati „Pancir S1“ u Srbiju - Sputnjik Srbija\n23:28 09 Avgust 2020\n18:46 19.02.2020 Preuzmite kraći link\nDo kraja nedelje Rusija će isporučiti Srbiji prvi od šest protivvazdušnih raketnih sistema „Pancir S1“, saopštio je bugarski Atlantski savet.\nOva organizacija izrazila je zabrinutost što će se isporuka oružja ponovo odvijati preko vazdušnog prostora Bugarske.\n„Da li će avion leteti preko vazdušnog prostora Bugarske? Da li je izdato odobrenje za to? Ako jeste, na osnovu čega? U skladu sa procedurom, Ministarstvo spoljnih poslova mora da uskladi svoju odluku sa Ministarstvom odbrane i Ministarstvom saobraćaja. Šta su ta ministarstva odgovorila?“, navodi se u saopštenju Atlantskog saveta na Fejsbuku.\nOrganizacija je ponovo pozvala da se ne pravi „strateška greška“ sa prolaskom ruskog oružja u Srbiju.\n„Da li je naučena lekcija nakon strateške greške kada su 2019. ruski protivvazdušni sistemi S-400 propušteni u Srbiju?“, zapitala se organizacija.\nPodsetimo, prošle jeseni Atlantski savet više puta je izražavao zabrinutost zbog toga što je Srbija koristila ruski S-400 na vojnim vežbama „Slovenski štit“. Predstavnici organizacije smatraju da se Bugarska na taj način našla u zoni dejstva ovih sistema. Savet je takođe predlagao premijeru Bojku Borisovu da sa američkim predsednikom Donaldom Trampom razgovara o mogućnosti razmeštanja sistema „Patriot“ u Bugarskoj u okviru jačanja prisustva NATO-a na jugoistoku.\nAtlantski savet, Bugarska, Pancir-S1


Sud otkrio razloge za deportaciju Ðokovića - IndeksOnline.rs\nNaslovna PLANETA Sud otkrio razloge za deportaciju Ðokovića\nMELBURN – Federalni sud Australije jutros je, pet dana nakon što je svetski teniser broj jedan Novak Ðoković deportovan iz Australije, obelodanio razloge za takvu odluku.\nU obrazloženju suda se navodi da nije “iracionalno ili nelogično” da ministar zaključi da je Ðokovićevo prisustvo u Australiji moglo da ugrozi zajednicu, čak i ako drugi nisu imali takav stav.\nSud, međutim, ističe još detalj, a to je da je “parlament jasno stavio do znanja u članu 116 da ministar može da poništi vizu ako smatra da prisustvo njenog nosioca u Australiji može predstavljati rizik po zdravlje ili red australijske zajednice”.\nSudija Olsop je priznao da je postojala podrška Ðokoviću da ostane u Australiji i da je on “osoba sa dobrim ugledom” koja nije pokušala da krši australijske zakone.\n“Ministar je mogao da zaključi da je Ðoković odabrao da se na vakciniše iako su cepiva dostupna već godinu dana. To što je u januaru 2022. nevakcinisan zbog toga što je 16. decembra bio pozitivan na kovid ne objaaanjava njegov stav mesecima uoči turnira. Ministar je mogao da zaključi da je Ðoković odabrao da se ne imunizuje zato što se protivi imunizaciji ili ne želi to da uradi.”\nPrethodni tekstTiodorović: Kad se ljudi vrate sa zimovanja povećaće se broj obolelih od korone, nisu poštovali mere\nSledeći tekstVELIKE GUŽVE U NOVOPAZARSKOJ KOVID AMBULANTI! Svaki treći testirani pozitivan


Švajcarci danas glasaju o zabrani eksperimenata nad životinjama i reklamiranja cigareta\nŠvajcarci danas glasaju na referendumu da li će postati prva zemlja koja će potpuno zabraniti medicinske eksperimente nad životinjama, pošto su aktivisti za odbranu prava životinja sakupili dovoljno podrške za takvo izjašnjavanje u zemlji koja ima veliki farmaceutski sektor.\nTakodje se glasa o zabrani reklama za duvan, i da li se prihvata novi zakon koji predvidja dodatne mere podrške medijima, zbog pada prihoda od oglašavanja.\nSamo inicijativa o duvanu bi mogla da prodje sa očekivanih 63 odsto glasova, iako je strana koja je protiv dobila na snazi tokom kampanje, pokazuje anketa koju je sproveo institut gfs.bern. Ankete ukazuju da predlozi o zabrani eksperimenata nad životinjama i o dotaciji medijima neće proći.\nBorba protiv testiranja životinja ojačala je poslednjih godina, ali ankete pokazju da će Švajcarci odbaciti inicijativu koja predvidja zabranu medicinski eksperimenata nad životinjama i ljudima, kao i uvoz novih lekova razvijenih tim putem.\nŠvajcarci su odbacili tri inicijative na tu temu, 1985. sa 70 odsto glasova, 1992. sa 56 odsto i 1993. sa 72 odsto.\nČak je i švajcarska Organizacija za zaštitu životinja osudila „radikalne zahteve“ nove inicijative. Švajcarska liga protiv eksperimenata nad životinjama se slaže sa tekstom ali uz kritike da zabrana bez razvijanja realnih alternativa i finansijske podrške nije dobra.\nNijedna partija ne podržava zabranu koja bi prema vladi imala teške posledice po pitanju zdravlja, ali i za ekonomiju, u zemlji gde hemijski i farmaceutski sektor predstavlja nešto više od pola izvoza.\nVlasti navode da su švajcarski zakoni medju najstrožim na svetu po pitanju eksperimenata nad životinjama, uključujući testiranje za kozmetičke proizvode.\nŠvajcarska gde četvrtina stanovnika puši ima vrlo popustljive zakone u toj oblasti posebno zbog vrlo snažnog lobiranja najvećih proizvodjača cigareta na svetu koji tu imaju sedište.\nVlada i parlament smatraju da inicijative idu suviše daleko i predstavljaju tešku povredu slobode trgovine.\nU Švajcarskoj reklamiranje duvana je zabranjeno kada se usmeri konkretno na maloletnike, kao i na radiju i na televiziji.\nU ovom predlogu želja je da se zabrane sve reklame za duvan koje deca i adolescenti mogu da vide na primer u novinama, na reklamnim plakatama ili preko interneta, u bioskopu ili tokom demonstracija. Isti propisi bi se odnosili i na elektronske cigarete.\nReklamiranje koje je usmereno samo na odrasle, na primer u imejlovima, ostalo bi dozvoljeno.


Svečana promocija povodom otvaranja "Banja Luka Collega" – Banja Luka College\nDatum 22. Septembra 2005.\nU Banja Luci je 22.septembra 2005. godine u Vijećnici Banskog dvora održana promocija “Banja Luka Collegea “. Uz prisustvo studenata prve generacije, brojne goste, profesore, ugledne zvanice i predstavnike Vlade RS i grada Banja Luke prof.dr Željko Mirjanić, direktor “Banja Luka Collegea” je upoznao sa ciljem, zadacima i obavezama ove obrazovne ustanove, prve ovakve u BiH.\nProf.dr Milovan Pecelj, ministar obrazovanja i kulture u Vladi RS je naglasio značaj, domete i moguće rezultate koji će proizaći iz predstojeće reforme univerziteta. Posebno je naglasio značaj i potrebu organizovanja privatnih koledža i univerziteta, uz iskrene želje da ovaj koledž sa dobrim temeljima opravda povjerenje koje sada na startu uživa.\nMinistar nauke i tehnologije u Vladi RS, Fuad Turalić, govorio je o potrebi rada na naučnom i stručnom usavršavanju budućih generacija jer je to budućnost koja nas očekuje i koju moramo prepoznati kroz stručno i naučno usavršavanje.\nGradonačelnik grada Banja Luke, Dragoljub Davidović, je naglasio potrebu edukovanja kadrova za javnu upravu i administraciju u čemu ovaj grad pruža punu podrsku radu i programima “Banja Luka Collegea”.\nPozitivna iskustva sa evropskih i svjetskih univerziteta uz najbolje želje ovom koledžu prenio je i uputio uvaženi profesor iz Francuske Emil Vlajki.\nOva promocija koledža u Banja Luci je bila medijski događaj u RS i BiH.