UPK pita: Zašto nismo donirali vakcine regionu nego ga doveli ovde? - biznis24.rs\n“Poslednjih nekoliko dana, a posebno dana 27. marta 2021. godine, vlast praktično poziva, ili u najmanju ruku dopušta i ohrabruje strane državljane da u kolonama ulaze u zemlju i masovno opsedaju punktove za vakcinaciju, gde preko reda dobijaju vakcine koje su obezbeđene za građane naše zemlje“, navodi se u saopštenju te organizacije i dodaje da ne postoji nijedna zemlja u svetu u kojoj se danas dešava bilo šta slično.\tUdruženje Ujedinjeni protiv kovida kritikovalo je odluku Srbije da se strani državljani bez prebivališta u našoj zemlji pozovu na vakcinaciju u Beograd.\n4. I na kraju, ako se neko iz tzv. Kriznog štaba usuđuje da javno kaže, da u ovakvoj situaciji, već sledeće nedelje možemo da očekujemo popuštanje trenutno važećih protivepidemijskih mera (koje su po mišljenju UPK-a i nedovoljne i potpuno neadekvatno sprovedene!) ili to svakodnevno javno traži preko medija sa nacionalnom frekvencijom, takvi postupci su ne samo zapanjujuće nestručni i neodgovorni, već i opasni, i mogu se, uz mnogo argumenata, smatrati aktima direktnog ugrožavanja zdravlja i života stanovništva.\tFoto: Beta\n2021 · dana · dobijaju · dopušta · državljane · godine · koje · kolonama · marta · masovno · najmanju · nekoliko · obezbeđene · ohrabruje · opsedaju · posebno · poslednjih · poziva · praktično · preko · punktove · reda · ruku · strane · ulaže · vakcinaciju · vakcine · vlast · zemlju\nRadovi na vrelovodnoj mreži u zrenjaninskoj ulici Pere Dobrinovića


Насловна Бач Svečano otvoren 8. ciklus specijalističkih programa\nSastanku je u ime opštine Bač prisustvovao predsednik opštine dr Steva Panić, zajedno sa kolegama iz ostalih gradova i opština\nFoto: Fond "Evropski poslovi"\nOsmi ciklus specijalističkih programa u organizaciji Fonda „Evropski poslovi“ AP Vojvodine svečano je otvoren u sredu 01.09.\nKonferenciji za medije je prethodio radni sastanak čiji je domaćin bio predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović koji je ovom prilikom istakao značaj uspešnosti realizacije EU projekata tokom prošle godine, kao i koliko je to značajno za lokalne samouprave.\n„Moji saradnici iz Fonda „Evropski poslovi“, sa ljudima iz Naleda, iz Švajcarskog državnog sekretarijata za ekonomske poslove, sa kojim smo potpisali sporazum o saradnji, iz Švedske razvojne agencije, kao i predstavnici lokalnih samouprava saglasni su da je cilj podizanje kapaciteta lokalnih samouprava, posebno onih manje razvijenih“, rekao je Mirović.\nDirektor Fonda „Evropski poslovi“ Aleksandar Simurdić naveo je da fond ovaj program realizuje dugi niz godina u saradnji sa Pokrajinskom vladom, a da je sada akcenat na lokalnim samoupravama.\n„Program koji započinjemo naredne nedelje okupalja svih 45 jedinica lokalne samouprave u AP Vojvodini, i predstavlja sveobuhvatno jačanje kadrovskih, institucionalnih i administrativnih kapaciteta. Želimo da damo snažan impuls ekonomskom i regionalnom razvoju”, zaključio je Simurdić.\nSastanku je u ime opštine Bač prisustvovao predsednik opštine dr Steva Panić, zajedno sa kolegama iz ostalih gradova i opština.\nПретходни текст: Srbija u ritmu Evrope: Predstavnice opštine Bačka Palanka spremne za pobedu (VIDEO)\nСледећи текстJoš šest seoskih kuća za mlade bračne parove u bačkopalanačkoj opštini (VIDEO)


Intereg projekti prekogranične saradnje – RADIO TELEVIZIJA BOR\nIntereg projekti prekogranične saradnje\nU sali Skupštine grada u Boru održan je radni sastanak predstavnika nevladinog sektora, gradske uprave i organizacija koje mogu da konkurišu u projektima prekogranične saradnje sa predstavnicima zajedničkog Sekretarijata programa „Intereg“ koji je sastavni deo IPA programa Evropske unije.\nCilj ovih javnih konsultacija je utvrđivanje najznačajnijih oblast koje bi trebalo da budu finansirane preko IPA projekata prekogranične saradnje u periodu od 2021. do 2027. godine. Ovaj program je u dosadašnjem radu pokazao odlične rezultate jer je realizovan veliki broj projekata iz oblasti ekonomskog razvoja, povećanja broja zaposlenih, vanrednim situacijama, ekologije, kulture i turizma.\nOsnovni zadatak ovih projekata je unapređenje kvaliteta života stanovnika u pograničnom području, a sastanak je organizovan u saradnji sa Ministarstvom javne uprave Rumunije i Ministarstvom evropskih integracija Republike Srbije.\nTags: Bor, grad bor, prekogranicna saradnja\nPrevious Novo železničko stajalište u Debelom Lugu\nNext Sutra je Đurđic-gradska slava Bora


"Da li je vreme da kralj Milo abdicira?" | Borba Info\nHome/Fakti/“Da li je vreme da kralj Milo abdicira?”\n“Za budućnost Crne Gore”, vodeća opoziciona koalicija, dobila je 32,55 odsto glasova i 27 mesta, a dobre rezultate su ostvarili i liberalna i proevropska lista “Mir je naša nacija” – 12,53 procenata i zelena URA – 5,53 odsto.\nKako navodi italijanski dnevnik, oni bi zajedno imali 41 mesto, tesnu većinu, ali korisnu za prekidanje odnosa snaga u maloj balkanskoj zemlji nakon tri decenije.\nPrevious PODMUKLI PLAN MILOVOG DPS-a: Evo kako planiraju da ostanu na vlasti\nNext Grenel: Niko ne zna šta će se desiti u Vašingtonu


ZZZ: BESPOVRATNA PODRŠKA USLOVLJENA KVALITETNIM BIZNIS PLANOM\nZZZ: BESPOVRATNA PODRŠKA USLOVLJENA KVALITETNIM BIZNIS PLANOM\nFinansijska podrška u iznosu od 3,5 miliona eura iz fondova Evropske unije, izuzetno je značajna za crnogorske institucije i društvo u cjelini, ocijenjeno je iz Zavoda za zapošljavanje (ZZZCG).\nDirektor ZZZCG, Suljo Mustafić, rekao je da je Ministarstvo rada i socijalnog staranja, obezbijedilo toj instituciji prvi direktni grant iz pretpristupnih fondova Evropske unije, kroz Program EU i CG za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu.\nOn je na promociji Programa u Mojkovcu i Kolašinu rekao da drugi Javni poziv za dodjelu bespovratnih sredstava od tri do 7,5 hiljada eura, koji će biti objavljen krajem marta, Zavod realizuje u saradnji sa Delegacijom Evropske unije u Crnoj, Ministarstvom rada i socijalnog staranja i Ministarstvom finansija.\n"Priliku da se prijave imaće nezaposleni koji su na evidenciji Zavoda najmanje četiri mjeseca na dan objavljivanja Poziva, sa naglaskom na mlade, žene i dugotrajno nezaposlene", istakao je Mustafić i naglasio da je Zavod na usluzi svim nezaposlenim koji žele da pokrenu svoj biznis.\n"To potvrđujemo i svakodnevnim posjetama opštinama na sjeveru u kojima je najveći procenat građana bez zaposlenja. Na promotivnim info sesijama, svim nezaposlenim licima sa evidencije Zavoda, omogućavamo da na vrijeme dobiju sve informacije o mogućnostima dobijanja bespovrarne podrške", rekao je Mustafić.\nKako je naveo, bespovratna podrška od tri do 7,5 hiljada eura, uslovljena dobrim i kvalitetnim biznis planom, može poslužiti kao početni kapital za razvoj vaših biznis ideja.\n"Program EU i Crne Gore za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu je vrijedan 18 miliona eura, u kojem Evropska unija učestvuje sa 15,3 miliona a Vlada Crne Gore obezbjeđuje 2,7 miliona eura za njegovu realizaciju", pojasnila je službenica za implementaciju u Direkciji za programiranje i implementaciju EU fondova u Ministarstvu rada i socijalnog staranja Granica Simićević.\nPrema njenim riječima, Program je zvanično počeo da se sprovodi u julu 2018. godine, potpisivanjem Finansijskog sporazuma između Vlade Crne Gore i EK.\n"Cilj programa je da se obezbjedi razvijeno društvo kroz pružanje boljih uslova za podizanje nivoa zapošljivosti stanovništva, poboljšanje kvaliteta formalnog i neformalnog obrazovanja, uz socijalno uključivanje osoba u nepovoljnom položaju i smanjenje rizika od siromaštva", dodala je Simićević.\nPredsjednici opština Mojkovac i Kolašin prepoznali su Program geantova za samozapošljavanje kao dobru šansu za smanjenje nezaposlenosti.\n"Danas želim građane Mojkovca da ohrabrimo da uzmu učešće u ovom pozivu kako bi njihove biznis ideje postale osnova za uspješno poslovanje budućih preduzeća", istakao je predsjednik Opštine Mojkovac Ranko Mišnić.\nPredsjednik Opštine Kolašin Milosav Bulatović dodao je da će Opština Kolašin zainteresovanim nezaposlenim pružiti logističku podršku pri izradi biznis planova u fazi apliciranja za taj poziv.\nNACRT ZAKONA O PORIJEKLU IMOVINE NAREDNE SEDMICE\nPOVODOM DANA UJEDINJENIH NACIJA ZGRADA PREDSJEDNIKA CG U PLAVOJ BOJI\nJOŠ 526 SLUČAJEVA KORONAVIRUSA, U NIKŠIĆU 72\nU NIKŠIĆKOM POZORIŠTU IZVEDENA PREDSTAVA „IFIGENIJA“\nODRŽAN KUP CRNE GORE U PLIVANJU\nNAŠA SUGRAĐANKA SPREMANJEM ZIMNICE OBEZBJEĐUJE DODATNI PRIHOD\nĆIRKOVIĆI IZ SELA VIŠ UZORNI STOČARI\nMALIŠANI POSJETILI FARMU MAGARACA\nU POTRAZI ZA OSUMNJIČENIMA UČESTVUJU CRNA GORA I REPUBLIKA SRPSKA\nENERGETSKI EFIKASAN DOM: VELIKO INTERESOVANJE, PRODUŽEN ROK ZA UČEŠĆE\nPREDSTAVLJEN MARŠALOV PLAN - EVROPA SAD\nEPCG I EKO POTPISALI SPORAZUM ZA PROJEKTE SOLARI


Cene avio-karata u Kini niže od cene kafe u Starbaksu | Luftika\nSvakog dana u februaru u Kini je u proseku otkazivano oko 10 hiljada avionskih letova. Razlog je naravno epidemija korona virusa, a avio prevoznici su počeli da nude ekstremno niske cene letova, kako bi pokušali ponovo da pokrenu domaću potražnju.\nTako se za destinacije udaljene po 1.500 kilometara mogu naći karte i za po 20 američkih dolara, dok ih lou-kost kompanije nude i za manje od četiri dolara.\nTo je cena niža i od uobičajene kafe u “Starbaksu”, najpopularnijem lancu za ispijanje kafe u Kini, gde taj napitak košta četiri i po dolara.\nTokom februara otkazane su dve trećine planiranih letova, a kineski analitičari napominju da kompanije u ovom trenutku samo žele da stabilizuju domaću potražnju i vrate poverenje putnika. Analitičarka Lu Ju kaže da država podstiče mnoge kineske avio-prevoznike da održavaju ključne domaće pravce.\n“Tokom ovogodišnjih praznika prosečni dnevni promet za celu Kinu je iznosio 470.000 putnika, što je pad od 75 odsto u odnosu na prošlu godinu”, kaže Ju.\nAvio-prevoznik “Cathay Pacific” je do daljeg na neplaćeno odsustvo pustio 25.000 od ukupno 33.000 zaposlenih nakon otkazivanja 60 odsto letova, te nametnutih restrikcija prema inostranim destinacijama. To se nadovezuje na tri sedmice neplaćenog odsustva za 27.000 zaposlenih sa početka februara, nakon procene da se turistički sektor u Hong Kongu ne može oporaviti u prvoj polovini ove godine, prenosi portal SeeBiz.\noznakeavio karta avio karte avio prevoz avionske karte avionski prevoz cene avionskih karata jeftine avionske karte kina korona virus


Mercedes ubrzava tranziciju ka čisto električnom portfoliju - BIGportal.ba\n21 Juna, 2021 21 Juna, 2021 043\nDaimler ubrzava proces elektrifikacije.\nDoslovno nekoliko sati nakon što je Audi saopštio da će ubrzati proces integracije električnih pogonskih sklopova i u skladu s tim ukinuti SUS motore ranije nego što se prvobitno očekivalo, slična informacija pristiže iz Daimlera. Nemačka kompanija koja poseduje Mercedes-Benz, imaće sličan pristup kada je o strategiji elektrifikacije reč.\nMercedes će lansirati električne modele planirane za sredinu dekade ranije nego što je planirano. Automobili, poredviđeni da stupe na scenu 2024. odnosno 2025., debitovaće godinu dana ranije, dok će njihovi SUS ekvivalenti biti izbačeni iz ponude. Za sada ništa nije oficijelno, mada se kao izvor navode ličnosti bliske dešavanjima.\nDok Daimlerov glasnogovornik nije bio dostupan za komentar, veruje se da će šef kompanije, Ola Kelenijus, najaviti ubrzan tempo ka implementaciji „zelenih“ pogonskih sklopova pre letnje pauze. Ovaj novi potez dolazi kao logičan nastavak planova objavljenih u februaru ove godine, kada je rečeno da će Mercedes prekinuti proizvodnju nekih kupea i kabrioleta koji se sporije prodaju, te će se fokusirati na razvoj naredne generacije električnih vozila.\nŠto se BMW-a tiče, Mercedesovog arhirivala, on je prethodno saopštio da će ostati posvećen motorima s unutrašnjim sagorevanjem još najmanje 30 godina. Mini bi mogao da se prebaci na „elektriku“ mnogo ranije, ali BMW očigledno želi da iskoristi potražnju za svojim modelima pogonjenim četvorocilindarskm i šestocilindarskim benzincima i turbodizelima još najmanje dve decenije.\nNaravno, ne bi bilo iznenađenje da Bavarci revidiraju svoju strategiju elektrifikacije, kao što su ne tako davno uradili s blagim hibridima, gde su im Audi i Mercedes daleko odmakli. Još veći pritisak na ukidanje motora s unutrašnjim sagorevanjem bi mogao da dođe od velikog broja političkih i ekoloških entiteta kao što je Transport & Environment, koji je nedavno kritikovao mnoge proizvođače zbog nedostatka ambicioznih ciljeva vezanih za ukidanje automobila na fosilna goriva.\nMaja Ognjenović: Napravljen je dobar balans\nPojavile se lažne vakcine – više od 800 ljudi vakcinisano


Kriminalistička policija Bora tvrdi da nije bilo krađe opasnih materija iz kamiona ostavljenog na napuštenoj živinarskoj farmi\nTajna skrivena ispod cerade\nNišta nije odneto, a kamion je ograđen dvostruko i to žičanom ogradom oko njega i ogradom oko farme, kaže Tomislav Miladinović, načelnik borske policije. Informaciju o krađi dobila sam putem redovnog policijskog biltena i odmah smo postavili žičanu ogradu, koje ranije nije bilo, tvrdi Radmila Gerov, predsednik opštine\nNEGOTIN - Negotinci su uznemireni zbog kontradiktornih izjava o bezbednosti vojnog kamiona, marke "Pegaz", u kojem se nalazi 3.325 kilograma formamida i fenil-acetata, a koji se koriste i za spravljanje sintetičkih droga.\nPre skoro godinu dana, 18. januara kamion su pronašli lovci u ataru sela Braćevac, na samo dva kilometra od granice s Bugarskom. Negotinska policija premestila ga je hangar IHP "Prahovo", u centru grada, a posle intervencije Ekološkog društva "Badem", kamion je, krajem februara, odvezen u nepoznatom pravcu.\nTražili pomoć i od Tadića\nKako je saopštila predsednica opštine Radmila Gerov, zatraženo je od predsednika Srbije Borisa Tadića, predsednika Vlade Vojislava Koštunice, kao i od nadležnih ministarstava da pronađu rešenje za izmeštanje kamiona sa teritorije opštine Negotin.\nDo sada je jedino reagovalo Ministarstvo za nauku i zaštitu životne sredine, odakle je najavljen dolazak njihovih predstavnika u Negotin.\nZanimljivo je da novinarima nije bilo dozvoljeno da snime tovar u kamionu, već samo "neidentifikovani objekat" pokriven ciradom. Još veća tajanstvenost je obavila ovaj slučaj kada je potpukovnik Miladinović, posle zvaničnog saopštenja koje je dao novinarima, odbio da odgovara na njihova pitanja.\nMeđutim, nedavno je Štab civilne zaštite, na čijem je čelu predsednica opštine Radmila Gerov, sledeći informaciju iz redovnog policijskog biltena, saopštio da su iz kamiona, dve NN osobe ukrale neutvrđenu količinu supstanci. Ono što je posebno uznemirilo ovdašnju javnost bio je podatak koji je saopštila Radmila Gerov da se kamion, od februara ove godine, nalazi u krugu živinarske farme "Srbokoka", blizu sela Vidrovac, i to bez policijskog nadzora.\nPosle ovoga, negotinska policija je preduzela hitne mere permanentnog policijskog nadzora, što je lako proverljivo, međutim kada se radi o količini hemijskih supstanci u kamionu, tu su mišljenja podeljena.\n- Ništa nije odneto iz kamiona, a to smo utvrdili i na osnovu samog načina obezbeđenja kamiona. Kamion je ograđen dvostruko i to žičanom ogradom oko njega i ogradom oko farme - rekao je novinarima potpukovnik Tomislav Miladinović, načelnik Kriminalističke policije SUP Bor, napominjući da su kamion od trenutka kada je pronađen pa potom smešten u hangar IHP "Prahovo", u Negotinu, a onda i na živinarsku farmu u Vidrovcu pripadnici OUP redovno obilazili.\nKomandant Štaba civilne zaštite Radmila Gerov kaže da je, po dobijanju informacija o kamionu, ovo telo zasedalo po hitnom postupku i da su preduzeli sve mere da se kamion ponovo obezbedi, pokrili ga ciradom i odmah oko kamiona postavili žičanu ogradu, koje ranije nije bilo.\n- Informaciju o krađi dobila sam putem redovnog policijskog biltena. Zbog toga je odmah održana sednica Štaba civilne zaštite na kojoj je formirana radna grupa koja ima zadatak da prati ova slučaj. Već narednog jutra, zajedno sa načelnikom OUP i inspektorom koji vodi taj slučaj, bili smo na licu mesta. Oni su sami rekli, na osnovu vizuelnog pregleda, da nedostaje deo tovara - kaže Radmila Gerov, predsednica opštine i komandant Štaba civilne zaštite.\nNačelnik Kriminalističke policije SUP Bor potpukovnik Miladinović u svom obraćanju novinarima nijednom rečju nije pomenuo da supstance iz kamiona služe za proizvodnju sintetičkih droga. Međutim, analizom koja je u februaru rađena u Kriminalističkom tehničkom centru u Beogradu, utvrđeno je da se radi o opasnim i otrovnim supstancama. Prema ovom izveštaju, jedna od supstanci je formamid, koji je derivat karboksilne kiseline, klasifikovan kao CH3 otrov.\nDruga supstanca je fenil-acetat, koja spada u grupu otrova CH4 i nalazi se na spisku onih nad kojima je obavezan međunarodni nadzor, kao prekursor koji služi za proizvodnju opojnih droga.\n- Mi smo ove supstance ponudili hemijskim industrijama, ali one nisu pokazale interesovanje. Došlo je i do spora oko nadležnosti inspekcija pri uništenju ovog tovara i zbog toga on do sada nije uklonjen, ali radi se na tome - kaže potpukovnik Miladinović.\nKako se nezvanično može saznati, vrednost celokupnog tovara premašuje iznos od četiri stotine hiljada evra.\nBor: Tajna skrivena ispod cerade\nTelevizija Trstenik i dalje ne radi\nJP "Borprevoz" ukida rentabilne linije\nZaječar: Dogovor "Kanađana" sa pivarima\nLoznica: Novac za remont elektrofiltera


Finska prelomila, želi u NATO :: Semberija INFO ::\nHELSINKI - Finski predsjednik Sauli Ninisto potvrdio je danas da će njegova zemlja podnijeti zahtjev za članstvo u NATO-u, a finski parlament će sutra o tome održati raspravu, poslije čega se očekuje da će potvrditi odluku državnog vrha, javile su agencije.\nPredsjednik i vladin odbor za spoljne poslove odlučili su da Finska podnese zahtjev za članstvo u NATO, rekao je Ninisto na konferenciji za medije u Helsinkiju, prenio je Tas s.\n"U Finskoj je pred nama još parlamentarna procedura, ali vjerujem da će parlament odlučno i odgovorno da se izjasni o ovoj istorijskoj odluci", rekla je danas premijerka Sana Marin.\nRusija, koja deli 1.300 kilometara dugu granicu sa Finskom, saopštila je da bi bila greška da Helsinki uđe u Sjevernoatlansku alijansu i da bi to narušilo bilateralne odnose, podseća britanska novinska agencija.\nNinisto je pozvao ruskog predsjednika Vladimira Putina u subotu da mu saopšti planove o ulasku Finske u NATO.\n"Ja, ili Finska, nismo poznati po tome da se šunjamo okolo i da tiho nestajemo iza ugla. Bolje je reći direktno ono što je već rečeno, saopštiti to takođe i drugoj strani, i to je nešto što sam želio da uradim", rekao je Ninisto o razgovoru koji je imao sa Putinom u subotu.\nRojters dodaje da se očekuje uskoro i da Švedska prati primjer Finske, nakon što je javna podrška za ulazak te skandinavske države u NATO porasla zbog brige za bezbednost.\nPALA CIJENA GASA U EVROPI NAKON PREKIDA ŠTRAJKA U NORVEŠKOJ\nEvropski parlament usvojio Izvještaj o BiH, pozvali političke aktere da unaprijede rad na reformama\nVeliko srce Piroćanca - pomaže gradnju pravoslavnih svetinja širom svijeta


Radio TV Stara Pazova - Prikupljeno 15 000€ na humanitarnoj žurci za Stojana\nPrikupljeno 15 000€ na humanitarnoj žurci za Stojana\nNa sinoć održanom humanitarnom koncertu u Pin klubu u Staroj Pazovi, za malog Stojana Radeku prema rečima organizatora prikupljeno je 15 000 evra. Pored toga Mesna zajednica Golubinci je donirala piće u vrednosti od 45 hiljada dinara, a ukoliko neko želi još uvek može da se priključi ovoj akciji, kažu organizatori. Na koncertu su nastupili poznati mladi izvođači popularne muzike Jovan Perišić, Sanja Maletić, Katarina Grujić, Ljupka Stević i mnogi drugi. Posećenost je bila velika, a i ovog puta se pokazalo, da su ljudi veoma humani i da žele da pomognu. Petogodišnjem Stojanu Radeki iz Stare Pazove za transplantaciju koštane srži potrebno je 300 hiljada evra, tako ovo nije jedina akcija. U svim mestima staropazovačke opštine u javnim instituticijama kao i na ostalim mnogobrojnim javnim mestima postavljene su kutije za pomoć dobrovoljne priloge.


Proglašena zaraza afričke kuge svinja u okolini Dimitrovgrada i Pirota - Far\nUprava za veterinu je 13. januara ove godine proglasila delove teritorija opština Dimitrovgrad i Pirot područjem zaraženim od afričke svinjske kuge.\nNa području površine od oko 360 kvadratnih kilometara, od staroplaninskog sela Donji Krivodol na severu, do autoputa Niš – Sofija na jugu, naređeno je stavljanje svih lovišta pod službeni nadzor veterinarskog inspektora, popisivanje svih gazdinstava koja drže domaće životinje, kao i privremena zabrana lova. Dozvoljen je jedino sanitarni odstrel i odstrel u dijagnostičke svrhe. Istovremeno je ograničeno kretanje ljudi u lovištima i zabranjen promet svinja i njihovog mesa koje potiče sa zaraženog područja. Ove i druge mere će biti primenjivane u sledećih 12 meseci, navodi se u rešenju Uprave za veterinu.\nNakon 5 meseci od prošlogodišnje pojave afričke svinjske kuge u Srbiji i manje od mesec dana od zvaničnog ukidanja rešenja o proglašenju zaraze u okolini Mladenovca, očekuje se da Uprava za veterinu i Ministarstvo poljoprivrede i javno saopšte široj javnosti potvrdu informacije da je ova bolest ustanovljena i kod divljih svinja na području Zabrđa, u okolini Dimitrovgrada.\nU ataru sela Petrlaš je 2. januara ove godine pronađeno šest uginulih divljih svinja od kojih su uzeti uzorci i analizirani kasnije u referentnim laboratorijama. Nakon toga zabeleženo je još nekoliko uginuća divljih svinja na području severno od Dimitrovgrada.\nKako nezvanično saznajemo, Lovačkom udruženju “Vidlič” iz Dimitrovgrada naloženo da u što skorijem periodu na području kojem gazduju, odnosno severno od grada, izvrši odstrel ukupno 254 divljih svinja kako bi se sprečilo dalje širenje ove zarazne bolesti. Procena je da je ukupna populacija ovih životinja u tom lovištu preko 400.\nNa zvaničnom sajtu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede objavljena su uputstva za vlasnike svinja, lovce, kao i veterinare.\nKarakteristike afričke kuge svinja\nAfrička svinjska kuga se širi Bugarskom U ataru sela Petrlaš pronađeno šest uginulih divljih svinja FOTO: Sećanje na Zorana Mladenova – Drugi memorijalni planinarski uspon Preduzete sve mere za sprečavanje afričke svinjske kuge u Srbiji\nafrička svinjska kugacaribrodDimitrovgraddivlje svinjeLovačko udruženjeMereMinistarstvo poljoprivredePetrlašPirotsvinjarstvoUprava za veterinuVidličzaraženo područjezarazno virsno oboljenjeZavrđe\nZbog zagađenog vazduha Beograd, Srbija i region „teško dišu“


U Srbiju dnevno ulazilo čak 20 miliona evra | Kamatica\nPočetna > vest > U Srbiju dnevno ulazilo čak 20 miliona evra\nU Srbiju dnevno ulazilo čak 20 miliona evra\nTekst objavljen: 14.01.2019 11:42\nPre tačno dve decenije rodio se evro, valuta koja je danas sinonim za Evropu. Prve tri godine bio je praktično “nevidljiv”, koristio se samo u obračunima i elektronskom plaćanju.\nPrve novčanice i kovanice za oznakom evra u promet su puštene 1. januara 2002. godine. Tada je, u 12 zemalja Evropske unije - Austriji, Belgiji, Finskoj, Francuskoj, Nemačkoj, Grčkoj, Irskoj, Italiji, Luksemburgu, Holandiji, Portugaliji i Španiji - obavljena najveća zamena valuta u istoriji.\nUkupno je štampano 14 milijardi novčanica evra, a proizvedene su 52 milijarde kovanica novog evropskog novca.\nIako sve zemlje EU ne koriste evro kao svoju valutu, na to su se obavezale zakonski, uz izuzetak Danske koja je na referendumu odbila korišćenje evra.\nU Srbiju je evro stigao 2002. godine, i za kratko vreme sa trona skinuo nemačku marku, postavši nova omiljena “rezervna” valuta u našoj zemlji. U evrima se štedi, zadužuje, računa i planira. Postao je svojevrsno merilo vrednosti i niko se više i ne seća da je startovao kao duplo jači od voljene marke.\nTakozvana konverzija stranih valuta koje su uvođenjem evra prestale da važe u Srbiji trajala je prvih pet meseci 2002. godine. Za to vreme u našoj zemlji je zamenjeno stranog novca u vrednosti većoj od osam milijardi nemačkih maraka.\n- Od januara do maja 2002. godine sproveli smo jednu od tehnički najsloženijih operacija u istoriji Narodne banke: zamenu valuta EU koje su prestale da važe u evro. Tokom tih pet meseci građanima je zamenjeno 4,2 milijarde evra, zbog čega je svakodnevno kroz Srbiju transportovano preko 20 miliona nove evropske valute. Zahvaljujući pažljivom planiranju i odličnoj saradnji sa MUP i Vojskom, cela operacija je izvedena bez ijednog incidenta - piše u Godišnjem izveštaju Narodne banke Srbije za 2002. godinu.\nIste godine, od 31. marta, evro je postao jedino platežno sredstvo u susednoj Crnoj Gori. Tadašnje procene nemačke centralne banke bile su da se na području Jugoslavije (u tom periodu reč je bilo o SR Jugoslaviji, čije su članice bile Srbija i Crna Gora) nalazi gotovo devet milijardi nemačkih maraka.\nOdnos evra i nemačke marke početkom 2002. godine bio je jedan prema 1,95583. Narodna banka Srbije prvi javno objavljeni podatak o kursu evra ima za dan 15. maj 2002. godine: srednji kurs evra bio je 60,667 dinara. Istog dana, jedna nemačka marka vredela je upola manje - 31,0185 dinara. Nažalost, cene izražene u evrima nigde nisu bile upola niže, već su se cifre ispred cenovnika u markama samo - preslikale.\nKurs evra u Srbiji danas je 118,42 dinara, dok se nemačka marka, iako više nije zvanično sredstvo plaćanja, i dalje kotira na zvaničnim kursnim listama, a kod nas je na nivou od 60,54 dinara. U zemljama EU bila je zvanično sredstvo plaćanja do 1. marta 2002. godine, kada je povučena iz opticaja.\nNarodna banka Srbije i danas kotira na zvaničnoj kursnoj listi, uz marku, još 10 sada nevažećih evropskih valuta. To su: austrijski šiling, belgijski franak, finska marka, francuski franak, grčka drahma, irska funta, italijanska lira, portugalski eskudo, španska pezeta i luksemburški franak. Razlog je potreba vođenja knjigovodstvenih evidencija u bankama.\nMarka i danas može da se u centralnoj banci Nemačke slobodno zameni za evro, a u Srbiji može da se menja samo za dinare, i to u dvema bankama. Zato ne čudi da se svake godine, i dan-danas, u Srbiji otkrije bar nekoliko novčanica falsifikovanih nemačkih maraka, koje je neko pokušao da zameni na bankarskom šalteru.\nZARADA OD PROVIZIJE\nMarke i druge strane valute koje su dolaskom evra povlačene iz opticaja nisu mogle besplatno da se zamene za evro. Tačnije, donošenje keša u drugoj valuti na šalter i odlazak za novim evrima građane je koštalo 0,9 odsto od iznosa. Besplatna konverzija obavljana je samo preko štednog računa - ako se doneta gotovina položi u banku i konverzija obavi bezgotovinski, provizija se nije plaćala. Najskuplja opcija bila je zamena maraka za američke dolare ili švajcarske franke, kada je provizija bila 1,2 odsto.\nNarodna banka Srbije nemačka marka evro uvođenje evra evro valuta


Foto: Roland Garros / youtube\nOn je, podsetimo, posle iznenađujućeg poraza od, sada već najveće senzacije ovog grend slema, Janika Sinera (6:3, 6:3, 4:6, 6:3) poručio "da se danima ne oseća dobro", što je u potpunoj suprotnosti sa korona-pravilima na Otvorenom prvenstvu Francuske, jer nikome nije prijavio da je loše, a igrao je i pored temperature od 38 stepeni.\nMeđutim, njegovo otkrovenje na konferenciji za štampu nije bila i jedina situacija koja je tom prilikom privukla ogromnu pažnju.\nNaime, među novinarima koji su hteli da pričaju sa Zverevim bio je i Ben Rotenberg, koji je poznat po tome što "svako malo" uzima na zub Novaka Đokovića, kritikuje njegova ponašanja, a najviše je to činio tokom Adrija turneje na početku pandemije korona virusa.\nMeđutim, Rotenberg nije samo Noleta kritikovao, već upravo i nemačkog tenisera.\nI, kada su se našli "oči u oči", dogodilo se sledeće.\nBen Rotenberg je pitao nedavnog finalistu US Opena kada se tačno poslednji put testirao na korona virus, a onda je Zverev reagovao ovako:\n"Neću da ti odgovorim. Nema šanse da ti odgovorim na pitanja posle svega što si pisao o meni poslednjih meseci. Apsolutno nema šanse da ti odgovorim!".\nIstog časa - američki novinar je ućutao i više se nije javljao za reč.\nRotenberg je, inače, kritikovao Zvereva da se ponašao neodgovorno jer je uopšte uzeo učešća u Đokovićevoj seriji turnira, a potom je, nakon što je bio negativan na testiranju u Zadru (kada je nekoliko tenisera inficirano novim korona virusom), viđen u jednom večernjem provodu.\nI pored toga što se Saša Zverev javno izvinio za takvo neodgovorno ponašanje, Rotenbergu nije zaboravio kritike.\nKakav šok u Majamiju: Sedmi teniser sveta dominantno uzeo prvi set Fincu, pa se "raspao" - i ispao! Zaustavljen i Laslo Đere


Dodik: Ozbiljan problem što se o akcizama ne raspravlja po hitnom postupku\nSrna 05.04.2017 20:48\nGRADIŠKA - Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik upozorio je, komentarišući odluku parlamenta BiH da se o povećanju akciza ne odlučuje po hitnom postupku, da se upada u ozbiljan problem jer se gube rokovi i da to predstavlja pitanje odgovornosti.\n"Upadamo u ozbiljan problem, jer gubimo rokove, što znači da ukoliko sada želimo nešto, moramo da provedemo najmanje dvije godine za novo dogovaranje. Za dvije godine izgubiti taj novac, to zaista predstavlja pitanje odgovornosti", rekao je Dodik novinarima u Gradiški.\nDodik je naglasio da je Srpska ispunila sve iz mape puta u vezi sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i da nema nijedne neispunjene obaveze iz Reformske agende, te da je problem očigledno u Federaciji BiH i zajedničkim institucijama BiH.\nOn je napomenuo da su predstavnici Savjeta ministara BiH upravo potpisujući mapu puta sa MMF-om prihvatili da će to uraditi.\n"Prihvatili su to i neki koji su od toga pokušali da prave dnevnu politiku", rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da je Mladen Ivanić ranije inicirao određenu izjavu koju su trebali da potpišu lideri, a koja je bila osnova za Reformsku agendu.\n"Mi iz Republike Srpske upravo smo smatrali da to ne treba da radimo, a oni su insistirali na tome, pa smo dobili ozbiljne napore koje je imala Njemačka i Velika Britanija da se ta izjava potpiše. I nakon naše intervencije i traženja da se svako legitimiše kao odgovoran za sprovođenje toga, onda je došlo do potpisivanja te izjave", dodao je Dodik.\nOn je napomenuo da je nakon toga, na osnovu te izjave, došla Reformska agenda u koju je samo, osim onog što je bilo, uključen i ovaj aranžman sa MMF-om.\n"Zajednički nivo je insistirao na tome, pokušao da napravi politiku podrške i pribavi podršku cijele javnosti u BiH o tome, a onda kada su trebali da odlučuju, evo vidite, nije samo problem ni SDS i Savez za promjene, koji je rekao da neće iz nekog svog kalkulantskog razloga, ali to će objasniti sad. Tu je sada problem Bošnjaka koji nisu bili u okviru obaveza koje su preuzeli", rekao je Dodik.\nDodik je rekao da je SDS pokušao da pravi politike na lažnom predstavljanju kako štiti nekog, te napomenuo da u Republici Srpskoj već duže vrijeme funkcionište model "plavi dizel".\n"U Republici Srpskoj već duže vrijeme funkcioniše model koji se može nazvati 'model plavi dizel' i mi smo onima koji su stvarni proizvođači subvencionisali određeni novac u tom pogledu. Odjednom su se oni (SDS) pojavili kao zaštitnici toga i rekli da je to novo opterećenje", naveo je Dodik.\nPrema njegovim riječima, vlast u Srpskoj će preuzeti da korisnici plavog dizela neće imati novo opterećenje, dakle, novo opterećenje na gorivo neće opteretiti one koji su korisnici prava iz plavog dizela.\nDodik je napomenuo da su on, predsjednik Vlade Željka Cvijanović i ministar finansija Srpske Zoran Tegeltija govorili javno o tome i preuzimali obavezu, te da sada postoji i jasan koncept, prema kojem bi svoje finansijske efektive povećali - putevi 15 miliona KM, poljoprivreda 10 miliona, auto-putevi 40 miliona KM i zdravstvo od deset do 15 miliona KM.\nOn je naglasio da je SNSD, kao odgovorna politička partija, prisustvovao sjednici Predstavničkog doma u srijedu samo zato što su od pojedinih iz međunarodne zajednice dobili uvjeravanje da postoji određena većina.\n"Sad vidimo da te većine nema. Ali, iz odgovornosti prema Republici Srpskoj i ljudima ovdje i korisnike prava iz ove četiri institucije, SNSD je ušao unutra, bez obzira na svoj raniji stav, imajući u vidu stav Narodne skupštine Srpske da uvijek to učini kada je riječ o interesu Srpske", rekao je Dodik.\nDodik kaže da SDS priča gluposti, ne poznaje stvari i pokušava da napravi politike.\n"Ovo što su oni uradili, lažno se boreći za navodnu priču o poljoprivrednicima, sada su izgubili svi. Sada mi naravno ne možemo da uzmemo od puteva i preraspodijelimo na nivo poljoprivrede i to ostaje na istom nivou kao što je do sada bilo", rekao je Dodik.\nOn je napomenuo da je dogovor vlasti u Srpskoj bio da se dio od imovine prihoda puteva usmjeri u poljoprivredu i time pokrije plavi dizel u iznosu od 10 miliona, te da budžet ne bi bio 60 miliona KM, nego 70 miliona.\nDodik je ukazao da određeni broj poljoprivrednika, koji primaju značajan dio naknada - od 200.000 do 400.000 KM, najviše kleveće upravo sistem raspodjele.\n"Nije pristojno ako neko koristi ta prava u visini od 250.000 KM da je najgrlatiji u osudi vlasti Republike Srpske u tom pogledu", dodao je Dodik.\nDodik je rekao da smatra da je vlast u Srpskoj bila korektna, napominjući da je isplaćivala obaveze u gotovo nemogućim uslovima.\n"Nismo išli na kresanje prava, a mogli smo. Mi ćemo uraditi ono što je u najvećem interesu Republike, bez obzira kome se to svidjelo ili ne i u samoj Republici Srpskoj", zaključio je Dodik.\nPredstavnički dom u srijedu nije prihvatio zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje po hitnom postupku seta prijedloga zakona neophodnih za nastavak kreditnog aranžmana sa MMF-om, među kojima i Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o akcizama, kojim se predviđa povećanje akciza na gorivo za 15 feninga po litru.\nMilorad Dodik Predstavnički dom parlamenta BiH Zakon o akcizama


Provera radi zaštite | Lexmark Srbija\nNapori koji se ulažu u zaštitu robne marke Lexmark\nZaštita robne marke Lexmark od falsifikata i aktivnosti na sivom tržištu veoma je važna. Kompanija Lexmark preduzima radnje protiv falsifikatora širom sveta i proverava proizvođače i prodavce da bi otkrila one koji na domaćem i globalnom tržištu prodaju falsifikovane kertridže bez trgovačke marke i klonirane/kompatibilne kertridže bez patentnih prava.\n5 NAČINA DA OBEZBEDITE ORIGINALNI KERTRIDŽ KOMPANIJE LEXMARK\nAko mislite da je cena predobra da bi bila istinita, verovatno i jeste. Upoznajte se sa tržišnim cenama originalnih kertridža kompanije Lexmark pre kupovine.\n2) Mesto kupovine\nKupujte proizvode samo u kompaniji Lexmark ili od ovlašćenih prodavaca ili distributera. Pazite na međunarodne trgovačke i aukcijske veb-lokacije koje nude kertridže kompanije Lexmark.\nAko pakovanje izgleda kao da je otvarano, ponovo je zalepljeno ili zatvoreno, odnosno izgleda kao da je već upotrebljeno, možda se ne radi o proizvodu kompanije Lexmark.\n4) 3D hologramske bezbednosne oznake\nLexmark koristi 3D hologramske bezbednosne oznake na većini pakovanja za potrošni materijal za štampače radi identifikovanja originalnih Lexmark proizvoda.\n5) Serijski brojevi\nKompanija Lexmark stavlja serijske brojeve na većinu pakovanja potrošnog materijala. Označavanje serijskim brojevima služi kao globalni sistem praćenja koji obezbeđuje mogućnost praćenja proizvoda od kompanije Lexmark, distributera i prodavaca, do krajnjih kupaca.\nprimeri serijskih brojeva na različitim potrošnim materijalima.\nAplikacija Lexmark ID App za vaš pametni telefon\nProverite da li su kertridži sa tonerom koje kupujete za svoj štampač originalni proizvodi kompanije Lexmark. Serijski brojevi i ID brojevi bezbednosnih nalepnica mogu da se skeniraju radi trenutne verifikacije. Pronađite aplikaciju Lexmark ID u prodavnicama za Apple i Android aplikacije.\nUpotrebite donje veze ili QR kodove za preuzimanje odgovarajuće verzije:\nIdentifikujte originalne kertridže kompanije Lexmark\nKompanija Lexmark se trudi da obezbedi da kupci kupe i koriste originalne proizvode kompanije Lexmark. Unosom koda od 12 cifara (počinje sa CA) koji se nalazi na kertridžu sa tonerom možete da proverite autentičnost svog kertridža. Serijski broj se nalazi na spoljnom pakovanju, kao i na kertridžu. Većina pakovanja kertridža sa tonerom kompanije Lexmark takođe sadrži hologramsku bezbednosnu nalepnicu koja ima QR kôd i ID broj nalepnice. Ovaj ID broj nalepnice može takođe da se unese u prozor u nastavku radi provere identiteta.


CG: Željeznice nemaju novca da vrate dug, moraće država\nTanjug 9. marta 2021. 10:47\nPODGORICA – Crnogorska preduzeća Željeznička infrastruktura (ŽICG) i Željeznički prevoz (ŽPCG) ne mogu iz svojih poslovnih prihoda da otplaćuju dug po kreditima u ukupnom iznosu od oko 40,7 miliona evra, pa će te obaveze umesto njih morati da servisira država po osnovi datih državnih garancija.\nTo je za podgoričke „Vijesti“ izjavio Marko Zečević, direktor državne Uprave za željeznice, koja novcem iz državnog budzeta plaća rate za kredite ovih državnih firmi, Od ukupnog iznosa, stanje duga ŽICG-a prema međunarodnim zajmodavcima iznosi na početku marta 35 miliona evra za kredite za rekonstrukciju i modernizaciju željezničke infrastrukture, a dug ŽPCG je oko 5,7 miliona evra.\n„Po osnovu prispelih kreditnih obaveza prema mecjunarodnim institucijama, ŽICG je prošle godine platila 3,95 miliona evra, a novac je obezbeđen iz budžeta. Prema projekciji za ovu godinu, na osnovu dostavljenih amortizacionih planova međunarodnih kredita i plana povlačenja nepovučenog novca, ta sredstva su 4,2 miliona“, naveo je Zečević.\nPrecizira da je jedna rata duga ŽICG dospela na naplatu u februaru, a naredne dospevaju u martu, aprilu, septembru i oktobru.\n„Evropskoj investicionoj banci je prošlog meseca plaćena rata od 360 hiljada evra, ovog meseca treba da platimo Evropskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD) i Čečkoj banci ukupno 1,61 milion evra. Do kraja godine za međunarodne kredite ostaje da se plati još 2,2 miliona evra“, objasnio je Zečević.


Dveri Čačak: Naprednjačka glupost je neograničena – Двери\n6. марта 2019. Ostavite komentarLokalne vesti\n„Ni kamen na kamenu neće posle ovih ostati“, reče u petak, jedan od ogorčenih protestanata za aktuelnu, gradsku i republičku, vlast. Koliko god se nadali da to ipak nije tako, svakodnevne odluke ove neuke i bahate vlasti nas razuveravaju.\nPoslednja akcija, tačnije zločin u ulici Veselina Milikića sve nas je rastužila i razgnevila. Prosto je neverovatno dokle može ići ljudska, tačnije naprednjačka glupost. Počinjemo da verujemo da ti ljudi ne žele dobro Čačku i Čačanima. Kao da nam se svete zbog nečega.\nDržaćemo se one narodne da slika govori više od hiljadu reči i ovom skicom kako je trebalo da izgleda rekonstrukcija pomenute ulice, koju je sastavio naš stručni tim, dokazujemo da jeste bilo moguće sačuvati drvored i pristojno urediti parking mesta i trotoar, uz zanemarljivo sužavanje kolovoza.\nTakođe, postavili bi sledeća pitanja gradonačelniku:\n1. Da li je motiv za ovaj ekološki zločin povećanje broja parking mesta koji bi nadomestio to što on nije obezbedio ista u svom „divlje“ podignutom spratu?\n2. Pošto se u gradu već sada gradi barem pet zgrada koja nisu obezbedila dovoljno parking mesta, da li se ovom sečom i pravljenjem parking mesta obezbeđuju buduće zgrade koje će se praviti u ovoj ulici, a koje takođe neće obezbediti zakonski minimum u pogledu parking mesta?\n3. Da li je razlog zašto je rekonstrukcija ove ulice dobila prioritet u odnosu na brojne druge, goruće infrastrukturne probleme i rešavanje saobraćajnog kolapsa, u stvari podizanje cene kvadrata u gradonačelnikovoj zgradi i njegovom protivzakonitom spratu.\n4. Da li će podneti ostavku ako vozilo hitne pomoći bude kasno stiglo na intervenciju jer je drastično sužen kolovoz.\nSkica rekonstrukcije ulice – predlog Srpskog pokreta Dveri


Nikolaidis na protestima u Podgorici: “Ako padne Bosna, neće biti ni Crne Gore – vremena za greške više nema”. - VeteranMagazin\nNikolaidis na protestima u Podgorici: “Ako padne Bosna, neće biti ni Crne Gore – vremena za greške više nema”.\nEU threatens sanctions as Bosnian diaspora protests West’s inaction over crisis at home\nSamir Bećić: Bosna i Hercegovina je Amerika u malom!\nU glavnom gradu Crne Gore Podgorici održani su protesti koje je inicirala bh. dijaspora s ciljem očuvanja i jačanja građanske i jedinstvene Bosne i Hercegovine. Okupljanje je održano ispred Delegacije Evropske unije, a posebno je upečatljivo bilo obraćanje književnika Andreja Nikolaidisa.\nNikolaidis je svoje obraćanje započeo kazujući da se dvije i po decenije po završetku rata u Bosni i Hercegovini ta zemlja ponovo nalazi pred neposrednom ratnom opasnošću. “Ratni cilj je ponovo isti, otcjepljenje dijela Bosne i Hercegovine i njegovo pripojenje Srbiji. Ideologija koja tu zemlju vodi u sukob je ponovo ista: velikosrpski nacionalizam. Tek su realizatori drugi: umjesto Karadžića i Mladića, tu je sada nastavljač njihovoga zločinačkog projekta Milorad Dodik. Inspirator i mozak operacije je ponovo isti: zvanični Beograd”, kazao je književnik Andrej Nikolaidis. Kako je moguće da je velikodržavni srpski projekt, odgovoran ne za jedan, nego za više genocida na teritoriji Bosne i Hercegovine, i dalje aktivan, zapitao se.


Nezavisni blok nakon hapšenja bivšeg načelnika FUP-a na granici Srbije: "Neka znaju i Vučić i razni njegovi ‘vulini’ da će Bosna i Hercegovina opstati"\nIz Bloka podsjećaju da ovo nije prvi put da država Srbija sama sebi daje za pravo i daje sebi nadležnost za procese koji se odnose na ratna dešavanja u Bosni i Hercegovini.\nPovodom hapšenja Edina Vranja, nekadašnjeg načelnika Sektora kriminalističke policije Federalne uprave policije (FUP) na graničnom prijelazu Uvac u Srbiji, Nezavisni blok pozvao je državne organe Bosne i Hercegovine zaštite državljanina naše zemlje, te da se vlastima Srbije uputi zahtjev za hitnim puštanjem Edina Vranja.\nDodaju da je ovo je pitanje Bosne i Hercegovine i naših sudskih organa koji su dužni da postupe po zakonu, te Edin Vranj niti bilo koji drugi državljanin ove zemlje ne smije biti taoc srbijanske pravosudne agresije na BiH.\n“Srbija mora odustati od ove politike destrukcije, a njihov pokušaj da se izjednače žrtve i agresor dobio je međunarodni epilog u Haagu. Nastavak pravnog nasilja nad našim građanima, bivšim borcima časne Armije RBiH, postupak je demokratskog režima, koji za cilj ima destabilizaciju čitave ove regije.\nNeka znaju i Vučić i razni njegovi ‘vulini’ da će Bosna i Hercegovina opstati, a da će priča o tzv. ‘srpskom svetu’ završiti kako i Miloševićeva Srbija, ponižena i odbačena od kompletnog demokratskog i slobodnog svijeta”, izjavio je Senad Šepić, predsjednik Nezavisnog bloka.\nEdin VranjNezavisni blokSenad ŠepićSrbija\nPrevious article Ernest Imamović nakon kontroverznog hapšenja na granici BiH i Srbije: “I Srbi i Bošnjaci koji poznaju Edina Vranja mogu potvrditi da je jedan od primjera etike”\nNext article Supruga našeg nogometnog dijamanta Edina Džeke objavila preslatku sliku kćerke Dalije povodom njenog rođendana


DEI | Poziv za dostavljanje radova za sedmi broj časopisa Sui generis\nPoziv za dostavljanje radova za sedmi broj časopisa Sui generis\nDirekcija za evropske integracije i u 2020. godini nastavlja aktivnu saradnju s akademskom zajednicom u pripremi i realizaciji sedmog broja naučno-stručnog časopisa Sui generis.\nPozivamo sve autorice i autore koji se bave tematikom evropskih integracija da nam pošalju svoje naučne i stručne radove, kako bi zajedno doprinijeli boljem razumijevanju procesa pridruživanja Evropskoj uniji.\nU prethodnih šest brojeva Sui generis-a autori su se bavili različitim aspektima procesa evropskih integracija, te pozicijom i perspektivom Bosne i Hercegovine u kontekstu provođenja neophodnih reformi u ovom procesu.\nSnažni i konkretni odgovor Evropske unije u podršci naporima susjednih zemalja u borbi protiv pandemije koronavirusa, iskazana solidarnost i najava dodatnog jačanja angažmana EU u regiji zapadnog Balkana koji su obilježili početak 2020. godine, mogu biti izazov za autore. Novi broj Sui generis-a, također, pruža mogućnost da se sa naučnog i stručnog stajališta istraže novi pristup i metodologija procesa pridruživanja Evropskoj uniji.\nRok za slanje radova je 30. septembar 2020. godine.\nMolimo vas da elektronsku kopiju rada šaljete u MS Word file formatu na mail sui.generis@dei.gov.ba


Đuka brani policajca uhapšenog zbog "Jovanjice" - NOVA portal\nĐuka brani policajca uhapšenog zbog “Jovanjice”\nHronika Autor:Tanja Milovanović04. Jul. 202011:212 Komentara\nPoslanik Srpske napredne stranke (SNS) Vladimir Đukanović, po profesiji advokat, u slučaju "Jovanjica" brani jednog od novouhapšenih lica, a kako nezvanično saznaje portal Nova.rs, reč je o Milanu Kendiju, bivšem šefu obezbeđenja nekadašnjeg direktora policije Milorada Veljovića.\nKako mediji prenose Kendija je bivši šef obezbeđenja nekadašnjeg direktora policije Milorada Veljovića, a na njegovu umešanost u slučaj “Jovanjica” ukazao je ubrzo nakon otkrivanja cele afere, narodni poslanik Miroslav Aleksić.\n“Pitam Tužilaštvo za organizovani kriminal gde je Kendija bio u noći hapšenja vlasnika “Jovanjice” Predraga Koluvije? Kendija je zaposlen u Upravi MUP-a za obezbeđenje ličnosti i bio je zadužen za obezbeđenje bivšeg direktora policije Milorada Veljovića, sadašnjeg savetnika predsednika Srbije Aleksandra Vučića”, rekao je tada Aleksić na konferenciji za novinare u Skupštini Srbije.\nAleksić: Novi dokazi o predsednikovom bratu i “Jovanjici”\nAleksić je na istoj konferenciji ukazao i na navodne veze Andreja Vučića, brata predsednika Srbije Aleksandra Vučića, sa uhapšenim Koluvijom i imanjem “Jovanjica”. Predsednikov brat je Aleksića zbog ovog tužio za povredu časti i ugleda, a zanimljivo da mu je u pomenutom postupku zastupnik upravo Vladimir Đukanović.\nĐukanović, kako portal Nova.rs saznaje, brani jednog od novouhapšenih lica u slučaju “Jovanjica”, koji su privedeni pre nekoliko dana u nastavku istrage, a reč je o Milanu Kendiju.\nPovodom ovog saznanja pozvali smo funkcionera vladajuće stranke SNS Vladimira Đukanovića, ali on nije bio raspoložen da odgovori na naša pitanja.\nPodsetimo, u nastavku akcije u slučaju “Jovanjica” uhapšeni su pripadnici BIA Aleksandar Tošić i Branislav Radosavljević, koji je nekada radio u MUP-u Srbije. Pored dvojice zaposlenih u BIA, po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal, slobode su lišeni i pripadnici MUP-a, Milan Kednija, Zoran Baštovanović i Radovan Bojović, dok je u bekstvu oficir Vojno-obaveštajne agencije (VOA) Saša Vujisić.\nInače, afera “Jovanjica” otkrivena je novembra prošle godine i tada je na ovom poljoprivrednom gazdinstvu otkriveno da se u plastenicima na ovom imanju nalazi oko 649,4 kilograma osušene marihuane, ali i plantaža od 65.581 stabljika kanabisa. Lisice na ruke stavljene su većinskom vlasniku imanja Predragu Koluviji, ali i još devet osoba zaposlenih na “Jovanjici”.\nAndrej VučićhronikaJovanjicaPredrag KoluvijaSrbijaVladimir Đukanović


Izbori u Avganistanu ipak u avgustu\nIzborna komisija u Avganistanu saopštila je da će predsednički izbori biti održani 20. avgusta, a ne na proleće, kao što je zatražio predsednik Hamid Karzai. Predsednik je tražio od komisije da izbore pomeri sa avgusta na april, pre isteka njegovog mandata u maju.\nIzborna komisija je ocenila da izbori ne mogu da se održe ranije zbog lošeg vremena u proleće, bezbednosnih pitanja i logističih problema. Sjedinjene Države i mnoge grupe u Avganistanu smatraju da je teško organizovati pravedne, poštene i bezbedne izbore u toj zemlji pre avgusta. Avganistanski ministar unutrašnjih poslova Hanif Atamar, istakao je da će policija učiniti sve što je u njenoj moći da zaštiti bezbednost glasača ali i upozorio da će militantni Talibani pokušati da poremete održavanje izbora.\nZa to vreme, američki sekretar za odbranu Robert Gejts izjavio je da je nemoguće odrediti datum za povlačenje medjunarodnih vojnika iz Avganistana, i dodao da ne vidi da će se ta misija okončati u skorijoj budućnosti. Njegov francuski kolega Erve Moren ocenio je da NATO treba da ostane u Avganistanu koliko god je to neophodno, ali da misija mora imati svoj kraj.


Da li će Iran poštovati sporazum?\nNuklearno postrojenje Arak, 190 km jugozapdno od Tehrana\nStručnjaci veruju da Teheran želči da postigne trajni sporazum i privoli međunarodnu zajednicu da ukine sankcije koje godinama upropašćavaju ekonomiju islamske republike...\nPrivremeni nuklearni dogovor postignut u novembru između Irana i svetskih sila, stupa na snagu u ponedeljak 20. januara. Smatra se da je to prvi korak ka postizanju šireg sporazuma o budućnosti iranskog nuklearnog programa, za koji mnoge zapadne zemlje tvrde da je namenjen proizvodnji nuklearnog oružja.\nPrivremena nagodba između Irana i šest svetskih sila treba da dovede do šestomesečnog zamrzavanja iranskog programa za obogaćivanje uranijuma do visokog procenta. Na to bi Zapad trebalo da uzvrati ukidanjem sankcija Iranu u iznosu od oko sedam milijardi dolara.\nMark Ficpatrik iz Međunarodnog instituta za strateške studije smatra da Iran želi da postigne sporazum, tako da će dozvoliti ulazak međunarodnim nuklearnim inspektorima.\n"Međunarodna agencija za atomsku energiju, čiji ljudi borave u Iranu gotovo svakodnevno će moći da obilazi prijavljene instalacije, utvrdi broj centrifuga, kao i tačno ustanovi da li Iran ispunjava dogovorene obaveze”.\nFicpatrik ističe da privremeni sporazum ne predviđa ukidanje iranskog nuklearnog programa, već limitiranje iranskih nuklearnih kapaciteta na postojećem nivou.\n“Sa onim što već ima, Iran bi mogao da počne proizvodnju nuklearnog oružja kroz tri, četiri ili šest meseci, tokom kojih bi bila preduzeta i akcija protiv Irana. Sporazum omogućuje bar zamrzavanje tog perioda, tako da ne postane kraći”.\nProtivnici dogovora, uključujući Izrael, apeluju na zapadne vlade da ne ublaže sankcije, sve dok Iran ne počne da eliminiše svoj nuklearni program.\nMeđutim, Zapad i dalje ima veoma jake adute, tvrdi član Gornjeg doma britanskog parlamenta Norman Lamont, koji se vratio iz Irana, gde je ispitivao mogućnost obnavljanja bilateralnih diplomatskih odnosa.\n“Smatram da Zapad nije ni odustao od bilo čega što ne može da se povrati. I mislim da smo u našim procenama produžili rok do kojeg bi Iran mogao da proizvede nuklearno oružje”.\nOdnosi između Zapada i Irana su otoplili otkako je Hasan Rohani izabran za predsednika u junu prošle godine. Međutim, mnogi analitičari ističu da stvarna vlast leži u rukama vrhovnog verskog vođe, ajatole Alija Hameneija – koji će donositi konačne odluke o smeru budućeg sveobuhvatnog sporazuma.\nNorman Lamont se ne slaže.\n“Moramo da se zapitamo da li je vlast zaista u rukama vlade? Iranski režim se sastoji iz nekoliko centara moći. Lično smatram da žele da postignu nuklearni sporazum i verujem da su dovoljno moćni da ga ostvare”.\nPredah ostvaren privremenim dogovorom je od ključne važnosti, kaže Mark Ficpatrik.\n“Cilj je da u sledećih šest meseci bude izrađen sveobuhvatan sporazum koji bi ulio poverenje međunarodnoj zajednici da Iran neće moći da požuri sa nuklearnim oružjem”.\nGrupa američkih zakonodavaca želi da se Iranu zavedu dodatne sankcije, ali analitičari upozoravaju da bi takva mera verovatno potkopala privremeni dogovor, i da bi mogla da izazove odmazdu Teherana.


ZVEZDA JOŠ IMA ŠANSE: Pročitajte kako crveno-beli košarkaši mogu do četvrtfinala Evrolige\nrade jaksic\t 20.03.2015. 21:59h 09:52h\nPostoji jedan scenario prema kome Crvena zvezda može među osam najboljih u Evropi\nŠanse košarkaša Crvene zvezde da se domognu četvrtfinala Evrolige posle odigranog 11. kola TOP 16 faze svedene su na minimum, ali ipak postoje.\nSituaciju po crveno-bele nije zakomplikovao samo njihov poraz u Kombank areni od Barselone u četvrtak uveče, već i pobeda njenog direktnog konkurenta u borbi za četvrto mesto u Grupi E Panatinaikosa nad Real Madridom dan kasnije.\nSada je PAO četvrti sa učinkom od šest pobeda i pet poraza, Alba ima bilans 5-6, Žalgiris 4-7, a sedmoplasirana Crvena zvezda 3-8. Sve pomenute ekipe nadaju se da mogu do pozicije broj četiri.\nZvezdi to omogućava samo jedan scenario i to:\n1. Crvena zvezda mora da dobije sve tri preostale utakmice, u Berlinu i Kaunasu, kao i u Beogradu protiv Panatinaikosa, koga mora da savlada sa više od pet poena razlike ili sa tačno pet poena razlike, ali da pritom primi manje od 69 poena;\n2. Panatinaikos mora da izgubi sva tri meča, odnosno, osim Zvezde, mora da ga pobedi i Galatasaraj u Istanbulu i Alba u Atini;\n3. Alba, dakle, mora da izgubi od Zvezde i pobedi Panatinaikos i da u poslednjem kolu kod kuće izgubi od Makabija;\n4. Žalgiris može da savlada ili Barselonu u Kaunasu ili Real u Madridu, a može da dobije i oba ta meča ako ga Zvezda pobedi sa više od dva poena razlike ili sa tačno dva poena, a da pritom crveno-beli daju više od 70 poena.\nTRENUTNI PLASMAN OD 4. DO 7. MESTA\n4. Panatinaikos 6-5\n5. Alba 5-6\n6. Žalgiris 4-7\n7. Crvena zvezda 3-8\nAlba - CRVENA ZVEZDA\nGalatasaraj - Panatinaikos\nPanatinaikos - Alba\nCRVENA ZVEZDA - Panatinaikos\nAlba - Makabi\nevroligaCrvena zvezdatop 16četvrtfinalekošarkaPanatinaikosAlbažalgiris


MyCity » Automobilizam -> Opšta diskusija i bezbednost saobraćaja » Uvoz iz Nemacke, ex papir i eur 1 ?\nPoslao: 17 Sep 2012 11:38\n1Ovo se svidja korisniku: Kladovo Transport\nNapisano: 15 Sep 2012 12:19\nPozdrav drustvo, ovako vec sam uvezao jedan automobil iz Nemacke i sve zavrsio preko jedne spedicije u Subotici, cena me nije odusevila i daljina od grada u kojem zivim. (moram da ostavim auto pa za par dana da se vratim po njega a to kosta)\nKontaktirao sam drugu spediciju koja je meni bliza iz Kragujevca i oni su mi rekli da obavezno nabavim\nEUR 1 papir i EX papir kako bi smanjio troskove uvoza.\nMene konkretno interesuje kako i gde se uzimaju ovi papiri i koliko to kosta?\nDopuna: 17 Sep 2012 11:38\nZar niko nije upucen o ovome?\nPoslao: 22 Sep 2012 09:51\nEur 1 --papir da je roba poreklom iz EU\nex papir--izvozna deklaracija --tj izlazna deklaracija iz EU prema kupcu u Srbiji\nEur 1 -daje prodavac robe(u ovom slučaju auta)-taj papir prati robu do odredišta tj do mesta gde treba da se uvozno carini\nex papir - overena izvozna carinska deklaracija iz EU da je automobil izvozno ocarinjen -jedan primerak ti daje onaj ko ti dovozi auto,tj onaj ko transportuje auto do Srbije.\nPoslao: 01 Okt 2012 13:19\nE i mene interesuje dali si se snaso pisi pozzz\nOvaj topic je pregledan 9886 puta\nUkupno su 1039 korisnika na forumu :: 62 registrovanih, 8 sakrivenih i 969 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: aljosa7, Areal84, awathorn, babaroga, d bos, darcaud, darkangel, darkstar101, David, Dimitrise93, djboj, dogodine, doloress, Dorcolac, Dovla, dule10savic, Georgius, hatman, Hektor, helen1, HrcAk47, ikan, Imperator41, Insan, kolateralnasteta, krkalon, Kruger, kybonacci, MarKhan, Marko Marković, Markoni29, MB120mm, mercedesamg, milekNS, Mirage 2000N, Mixelotti, Miškić, mladen.zovko, mnn2, nikolapetkovic, pedja.st, RecA, rodoljub, rovac, sakota79, Smiljke, Snorks, Sr.Stat., Stefan1207, stug, Toni, vasa.93, vathra, VJ, Vlad000, Vlada78, vlahale, voja64, zajcev1, Zandar, zlatkovuka, zoranis


30 saveta za 30 dana u mesecu: Finansijska savetnica otkrila nam je kalendar štednje - Biznis Telegraf.rs\nBrojne slave, Crni petak, sezonska sniženja i praznične kupovine finansijski su izazov tokom celog novembra i decembra. Mnogi se baš ovih dana preterano zaduže, počnu da pozajmljuju novac i ulaze u minus na računu. Kako kraj godine ne bi bio smrt za novčanik, finansijska savetnica Karolina Herbut osmislila je jedinstven kalendar štednje.\nCilj ovog kalendara je da pomogne svima da kroz sitne korake postave svoje finansije na zdrave temelje. Kalendar je osmišljen tako da svaki dan u njemu nosi jedan savet za štednju, za 30 dana, 30 saveta.\nHerbut objašnjava za Telegraf Biznis da ljudi stalno traže instant rešenja za probleme, pa ih isto tako instant i zaborave.\n- Naša ideja je bila da ljudi mogu kalendar da odštampaju, ili da ga koriste i popunjavaju preko računara. Kalendare šaljemo na mejl svima koji se prijave na naš finansijski izazov, a to što će biti pored njih iz dana u dan pomoći će im da održe ideju o štednji uz praktične savete - kaže Herbut.\nNajveći je problem što su mnogi ljudi su ljudi demotivisani, jer nikako ne uspevaju da ostave nešto novca sa strane.\nKalendar štednje, Karolina Herbut\n- Često ljudi ne veruju da nešto mogu, zato je važno osnažiti ih da veruju u svoje potencijale, jer onda nađu razlog i način. Kada neko počne da se bavi sobom, onim što je njemu važno, onda nađe i način – smatra ona.\nIako je kalendar napravljen za novembar, on je primenjiv za svaki mesec podjednako.\n- Ljudi kod nas nisu naučili kako da pristupe štednji, ali svako je spreman da štedi i svako bi to mogao ako imao motiv i pravi cilj – kaže Herbut za Telegraf Biznis i dodaje da mnogo značiljudima kada na dnevnom nivou imaju neki ostvariv zadatak.\nPrvi korak u kalendaru je da zapišemo koliko novca bismo želeli da uštedimo tokom meseca, a onda i da se grupišu troškovi i napravi plan za uštedu. Kako nam hrana oduzima veliki deo zarade, ne čudi što se među savetima nalazi planiranje obroka i spremanje ručka koji ćemo nositi na posao, ali i smanjenje naručivanja hrane na kućnu adresu.\nMeđu savetima je i prelazak na čitanje elektronskih knjiga, kupovina polovnih stvari, ali i prodaja onoga što nam nije potrebno.\nStiglo 28 miliona fiskalnih računa i slipova: Izvlačenje vrednih nagrada ove subote\nKrenite od stola i vrata, a bitno je i poreklo novčanika: Feng šui cake koje privlače pare u kuću\nNovac najčešće čuvate na ova tri načina, a samo jedan je ispravan\nŠtednja nikada nije bila isplativija


Bečejska „Toplana“ ponovo ovog meseca u blokadi, dug 85 miliona dinara - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nBečejska „Toplana“ ponovo ovog meseca u blokadi, dug 85 miliona dinara\nOd juna 2016. do danas račun „Toplane“ blokiran na ukupno 328 dana\nRačun Javnog preduzeća „Toplana“ Bečej na današnji dan u prinudnoj je naplati na iznos od 85.147.932 dinara, podaci su sa sajta Narodne banke Srbije.\nKako nam je direktor bečejske „Toplane“ Dejan Vuković rekao, račun je blokiran zbog presude koja je doneta na osnovu tužbe dobavljača Javnog preduzeća „Srbijagas“. U pitanju je dug Javnog preduzeća „Toplana“ od pre više od 10 godina, zbog čega je pre nekoliko godina „Srbijagas“ tužila bečejsko preduzeće.\nDirektor „Toplane“ Vuković očekuje, kako nam je rekao, da će račun biti odblokiran za nekoliko dana.\nInače, račun JP „Toplana“ Bečej je u poslednje tri godine u blokadi čak 328 dana, a od toga najduže od 19. marta ove godine, čak 48 dana. Samo ovog meseca, blokade je bilo i od 8. do 15. maja.\nNa pitanje da li ova blokada računa utiče na poslovanje jemaca u kreditu koji su potpisali za „Toplanu“ – a u pitanju su javna preduzeća „Komunalac“ i „Vodokanal“, Vuković kaže da se s tim u vezi obaveze servisiraju uredno i da zbog trenutne situacije nema posledica.\nPodsetimo da su „Komunalac“ i „Vodokanal“ pristali da budu jemci za kredit, visine od 48 miliona dinara,zbog duga prema JP „Srbijagas“, a koji je „Toplana“ podigla pre dve godine.\nOznake: BečejToplana Bečej


Strateški rat Prištine i Beograda - Brisel neće dozvoliti propast pregovora | WebTribune\nHome SPEKTAR Strateški rat Prištine i Beograda – Brisel neće dozvoliti propast pregovora\nPosted date: октобар 14, 2020 In: SPEKTAR\nEvropska unija sebi neće dozvoliti taj luksuz da razgovori između Beograda i Prištine u ovoj fazi propadnu, ali u budućim sporazumima ima potencijalnih kukavičjih jaja i nagaznih mina, pa moramo da budemo mudri u sprovođenju svega toga, smatraju sagovornici Sputnjika.\nZbog pretnji prištinskih zvaničnika da se pitanje Zajednice srpskih opština neće naći za pregovaračkim stolom Beograda i Prištine, dijalog je već odložen, a prema najavama iz kabineta kosovskog premijera Avdulaha Hotija, Priština neće prihvatiti dodatne pregovore o uspostavljanju ZSO, „već će poštovati obaveze postignutog sporazuma, koje su potom regulisane odlukom ustavnog suda“.\nKosovski predsednik Hašim Tači je nakon posete Briselu i Vašingtonu izjavio da je i jednima i drugima jasno rekao da je pitanje dijaloga između Kosova i Srbije ušlo u novu fazu i da treba da bude samo jedna tačka dnevnog reda — ona o uzajamnom priznavanju između Kosova i Srbije, a zatim tek ostala pitanja.\nSa druge strane, predstavnici Srba sa Kosova i Metohije najavili su da će napustiti prištinske institucije ako Priština jednostrano odluči da ne ispuni, pred EU potpisanu, obavezu o formiranju ZSO.\nNemački neurolog upozorava na posledice neumerenog nošenja zaštitnih maski: “Nedostatak kiseonika uzrokuje trajnu neurološku štetu”\nPosle burnih poruka, specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak boravi u Prištini, nakon čega će doći u Beograd, a prema rečima visokog zvaničnika EU upoznatim sa procesom pregovora, Lajčak se za ovu posetu odlučio upravo u nameri da odblokira pitanje Zajednice srpskih opština.\nBrisel neće dozvoliti luksuz propasti pregovora\nUpitan da li su zahtevi prištinskih vlasti znak da je došlo do propasti pregovora pod okriljem EU, predsednik Odbora za Kosovo i Metohiju u Skupštini Srbije Milovan Drecun kaže da Brisel neće dozvoliti taj luksuz da razgovori između Beograda i Prištine u ovoj fazi propadnu.\n„Sada se očekuje snažna diplomatska aktivnost Brisela, odnosno prvenstveno Lajčaka, da pokuša da približi stavove dve strane kako bi se razgovori nastavili. Problem naravno jeste u Prištini, jer oni ne samo da ne žele da se na dnevnom redu nađe pitanje formiranja ZSO, već sada po izjavi Tačija vidimo da oni žele da se na prvo mesto stave razgovori o, kako oni kažu, međusobnom priznanju, što znaju da Beograd svakako neće prihvatiti. Time postoji jasna namera Prištine da se zapravo onemogući nastavak razgovora, ili da se bar odloži na određeno vreme“, ukazuje Drecun.\nOn dodaje da je interesantna Hotijeva izjava da će se ZSO formirati, ali u skladu sa odlukom takozvanog ustavnog suda. To za nas, kako kaže, nije prihvatljivo, jer insistiramo da se ZSO formira odmah i to sa svim nadležnostima koje su predviđene Briselskim sporazumom.\n„Mislim da će tu Lajčak sada pokušati da vidi da li je moguće postići napredak, jer je potpuno jasno da bez formiranja ZSO nema nastavka razgovora i nema njihovog završetka. Beograd ne može da prihvati da priča o Zajednici bude sastavni deo tog eventualnog sveobuhvatnog sporazuma, već formiranje ZSO mora da bude korak ka postizanju eventualnog sporazuma o sveobuhvatnoj normalizaciji“, smatra Drecun.\nPrema njegovom mišljenju, Brisel je i te kako zainteresovan da održi vođstvo u razgovorima između Beograda i Prištine i nešto će morati da učini po pitanju ispunjenja obaveza o ZSO. Da li će i kakve mere osim ove šatl diplomatije primeniti, to ćemo videti, zaključuje on.\nAlbanci kupuju vreme\nNekadašnji šef Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju Nebojša Čović kaže za Sputnjik da je odbijanje formiranja ZSO od strane prištinskih zvaničnika posledica njihove navike da ne poštuju pravila civilizovanog i demokratskog sveta, jer to za njih ne važi.\nKako kaže, prištinski političari i dalje čekaju i kupuju vreme u kome bi oni želeli da neko drugi završi posao za njih, a da oni ponovo ne ispune ništa od svojih obaveza.\nČović ukazuje da Albanci sa KiM nisu preterano kreativni i da uvek primenjuju istu taktiku. Prvi segment te taktike je kreiranje problema kako bi se skrenula pažnja sa neispunjenja potpisanih obaveza i kupilo vreme u očekivanju „da će neko drugi da im servira to što traže na nekom srebrnom poslužavniku“. Tako je, podseća, bilo sa uvođenjem taksi u novembru 2018, a sada je to najava skupštinske rezolucije o zabrani formiranja ZSO.\n„U ovom slučaju stvari se odugovlače u nadi da će Džo Bajden doći na vlast i da će tada Amerika i Nemačka pritiskom i ucenama zaokružiti njihovu državnost. Drugi deo njihove taktike je stalna pretnja nasiljem. Svaki put kada bi da izbegnu da sprovedu neku svoju obavezu zaprete nasiljem prema Srbima i ostalim nealbancima. Ovog puta je pretnja nasiljem povezana i sa početkom rada Specijalizovanog veća, koje pokušavaju maksimalno da diskredituju dosijeima. Vidite kako se međunarodni faktor u tome ponaša — miruju, ćute, ništa nisu uradili“, ukazuje Čović.\nPriština direktno ponizila EU\nOn ističe da je Priština odbijanjem da sprovede svoje obaveze iz Briselskog sporazuma direktno ponizila EU i prema njegovom mišljenju, potpuno obesmislila nastavak pregovaračkog procesa:\n„Ovaj proces je, što je Lajčak i sâm priznao, dodatno obesmišljen time što Evropa nema ništa da ponudi Srbiji. Ali ta ista Evropa i taj isti Lajčak istovremeno nastavljaju da insistiraju da se Srbija odrekne svojih nacionalnih interesa. Ovim se direktno opravdano dovodi u pitanje bilo kakva svrsishodnost nastavka bilo kakvih daljih razgovora.“\nUpitan da li će najnovija poseta Lajčaka doneti promenu stava po pitanju ZSO, sagovornik Sputnjika kaže da i ako se napravi pomak, on neće biti iskren. To će, kako kaže, biti podmetnuto kukavičje jaje, jer kako je i sâm Lajčak izjavio, put Srbije u Evropu je uslovljen dijalogom što, prema Čovićevoj analizi, ukazuje na poruku da nema ulaska Srbije u EU ukoliko ne prizna nezavisnost tzv. Kosova.\nGovoreći o međunarodnoj zajednici kao garantu tih preuzetih obaveza, Čović se pita kakav je kredibilitet EU koja je garant Briselskog sporazuma kada Albanci ne sprovode nešto što je dogovoreno pre sedam godina, a to je Zajednica srpskih opština.\n„Videli smo kako ih je EU sankcionisala po pitanju taksi. Sve oni to rade zajedno, to je jedno veliko pozorište, lutkarsko, gde se oni koji pomeraju konce lutkama nalaze van ovog regiona. Znate šta, vađenje na nekakav ustavni sud, to je smešno i to je nedopustivo. Iz prostog razloga što je po Bečkoj konvenciji međunarodni sporazum koji je potpisan u Briselu pravno obavezujući. Kakvo vađenje ustavnim sudom i ne znam šta još. Veoma je specifičan trenutak i moramo da budemo izuzetno oprezni“, upozorava sagovornik Sputnjika.\nOprez sa kukavičjim jajima i nagaznim minama\nČović dodaje da i pored svega onoga što je potpisano u Vašingtonu, u sporazumima Beograda i Prištine ima veoma velikih zamki. Kako ilustruje, tu ima potencijalnih kukavičjih jaja i nagaznih mina i Beograd mora da bude mudar u njihovom sprovođenju.\nOn zaključuje da Albanci sa KiM uporno permanentno nastavljaju da slede i sprovode stari kurs zaokruživanja kosovske državnosti i to je razlog zbog kog mi moramo da budemo posebno oprezni u vezi sa svim sporazumima.\n„Sada će biti pritisak da se po svaku cenu proba ako ne do kraja godine, onda do kraja prvog kvartala iduće, da se potpiše nekakav sveobuhvatni, pa još pravno, pa još i obavezujući sporazum. A kakav je Briselski sporazum, on nije pravno obavezujući? Kako možete da potpisujete neki novi sporazum, a da prethodnih četrdeset i kusur u kojima je garant bila međunarodna zajednica nisu sprovedeni. To treba da pričamo javno i otvorenih očiju“, naglašava on.\nNeverovatna istina o blagu zloglasnog pirata Crnobradog\nVRHUNSKI NAUČNIK ŠOKIRAO SVET: 2050. ćete moći da kupite besmrtnost, pogledajte skalu godišta da li ćete i vi to moći …\nNova Putinova predsednička limuzina prvi put javno prikazana – VIDEO\nKuća i 10 hektara zemlje za 10.000 evra\nAmerikanac prošao “Drugi svetski rat”, preživeo koronavirus i dočekao 104. rođendan – VIDEO\nPOGLEDAJTE SVOJU DUŠU: Ulaz kojeg se NAJVIŠE PLAŠITE otkriva sve TAJNE vaše ličnosti\nNOVO OTKRIĆE: Tutankamonov nakit je vanzemaljskog porekla\nBeloruske tajne službe sklopile mozaik: Evo koja država je pokušala puč i ko je sve učestovao u zaveri\nLek ruske doktorke za bolest srca i holesterol\nOgroman NLO poleće sa Sunca: Dokaz putovanja kroz portale\nRADULOVIĆ: Za Sergeja Trifunovića po Vučićevoj naredbi SNS skuplja potpise – VIDEO-


Министарство привреде, Agencija za privatizaciju raskinula ugovor u preduzeću "GRAĐEVINAR" iz Niša\nAgencija za privatizaciju raskinula ugovor u preduzeću "GRAĐEVINAR" iz Niša\n03. јул. 2009.\nAgencija za privatizaciju je danas donela Odluku o raskidu kupoprodajnog ugovora za preduzeće "Građevinar" iz Niša. Ugovor sa kupcem "Irva Investicije" doo iz Beograda, raskinut je zbog nepoštovanja obaveza u delu Socijalnog programa.\nPreduzeće "Građevinar" prodato je na javnom tenderu, 04. juna 2008. godine, za cenu od 150.000 evra, uz obavezu investiranja u vrednosti od 4 miliona evra. Takođe, Kupac je prihvatio minimalne obaveze iz socijalnog programa, kao i dodatne elemente socijalnog programa.\nKako Kupac, ni u naknadno ostavljenom roku, nije postupio na način predviđen kupoprodajnim Ugovorom, Agencija je u skladu sa članom 41a Zakona o privatizaciji obavestila Kupca da se Ugovor smatra raskinutim.\nU narednom periodu, kapital preduzeća će biti prenet na Akcijski Fond.


19 novembar 2019\tBečej\nOdluke u ime građana: Put „Botre“ od deponije do transfer stanice\nKomunalno preduzeće „Potisje“ uskoro počinje radove koji su neophodni kako bi se postavio transformator na smetlištu „Botra“ koji bi obezbedio optimalno funkcionisanje deponije.\n11 mart 2020\tBečej\nU Bačkom Gradištu postavljeno je 99 žutih kontejnera za reciklabilni otpad, na svakih 10 do 12 domaćinstava, te ubuduće građani tog naseljenog mesta neće dobijati zelene džakove za prikupljanje sekundarnih sirovina.\n15 jun 2020\tBečej\nIz komunalnog preduzeća „Potisje“ je najavljeno da bi za oko nedelju dana trebalo da funkcioniše mobilna aplikacija preduzeća. Posredstvom te aplikacije za mobilne telefone građani će „Potisju“ moći da prijave probleme, ali i da upute primedbe i sugestije.\n29 septembar 2020\tBečej\nKomunalno preduzeće „Potisje“ d.o.o. obaveštava građane opštine Bečej da od 5. do 12. oktobra organizuje veliko jesenje čišćenje i sakupljanje kabastog otpada.\n20 oktobar 2020\tBečej\nKomunalno preduzeće „Potisje“ Bečej će sekundarne sirovine u novembru mesecu odnositi prema sledećem rasporedu: 9. i 23. novembra u Bačkom Petrovom Selu, 11. i 25. novembra u I Mesnoj zajednici u Bečeju, 12. i 26. novembra u II Mesnoj zajednici i 13. i 27. novembra u III Mesnoj zajednici u Bečeju.\n02 novembar 2020\tBečej\nKomunalno preduzeće „Potisje“: Za elektronski račun popust\nUprkos tome što je cena odnošenja smeća od 2. septembra viša i sada domaćinstva mesečno za tu uslugu komunalnom preduzeću „Potisje“ plaćaju 543 dinara sa PDV-om, od 1. januara naredne godine građani koji se do tada prijave za elektronski račun, ostvariće 10 odsto popusta do juna meseca, a oni koji račun plate do 15. u mesecu, dobiće dodatnih 5 procenata popusta.\n19 decembar 2020\tBečej\nKomunalno preduzeće „Potisje”: Nabavljen još jedan kamion za odnošenje smeća\nKomunalnom preduzeću „Potisje” juče je isporučen novi kamion za prikupljanje smeća vredan 148.000 evra, koji je od firme „Vest trak“ nabavljen na lizing na 60 meseci.


Sklapanje braka i spajanje porodice u Nemačkoj || Učenje nemačkog\nUčenje nemačkog jezika > Korisne informacije > Sklapanje braka i spajanje porodice u Nemačkoj\nSklapanje braka i spajanje porodice u Nemačkoj jedna je od najbitnijih stavki za mlade bračne parove. Ukoliko imate srpsko državljanstvo i planirate da ‘stanete na ludi kamen’ u Nemačkoj ili ste već u braku u Srbiji, a partner vam je našao posao u Nemačkoj i planirate da mu se pridružite, u ovom tekstu ćete naći sve informacije koje su vam potrebne da započnete ovu proceduru.\nKako sklopiti brak u Nemačkoj?\nSklapanje braka i spajanje porodice u Nemačkoj nije najlakši proces kroz koji treba da prođe jedan par.\nNajbolje je da se prvo partner koji živi u Nemačkoj raspita u kancelariji matičara šta je sve potrebno od dokumentacije.\nPartner koji živi u Srbiji treba u Ambasadi SR Nemačke da podnesete zahtev za vizu za sklapanje braka. Za to će od dokumentacije biti potrebno sledeće:\nPotvrda o prijavi sklapanja braka kod matičnog ureda u Nemačkoj koja sadrži napomenu da su ispunjeni svi uslovi za sklapanje braka, kao i planirani datum venčanja.\nKopije pasoša ili lične karte partnera, a ukoliko nije nemački državljanin i potvrda o njegovom boravišnom statusu (kopije boravišne dozvole).\nPotvrda o prebivalištu partnera u Nemačkoj (prijava stana) ne starija od 6 meseci.\nPotvrda o znanju nemačkog jezika – osnovno znanje nemačkog jezika koje se dokazuje potvrdom o položenom ispitu na nivou A1 (Deutsch-A1). U Srbiji se ispit može polagati u Gete institutu, Austrijskom kulturnom centru (ÖSD) ili u Školi za učenje stranih jezika koja je sertifikovana prema TestDaF-u ili Telc-u.\nUkoliko partner u Nemačkoj nema nemačko državljanstvo, potrebno je da dostavio potvrdu o tome da može da izdržava sebe i vas na osnovu sopstvenih prihoda (garantno pismo ili izveštaj o plati za protekla tri meseca ili aktuelan izveštaj poreskih organa), kao i fotokopiju dozvole boravka iz koje se vidi svrha boravka na osnovu koje mu je izdata dozvola.\nZdravstveno osiguranje licenciranog osiguravajućeg društva u Srbiji na 6 meseci od dana kada želite da putujete.\nSam brak ne podrazumeva automatsko pravo boravka, tako da nakon venčanja u Nemačkoj podnosite zahtev za boravišnu dozvolu, koja se zatim nekoliko godina produžava uz potvrdu da ste i dalje u braku (pod uslovom da i bračni partner i dalje ima dozvolu boravka ukoliko nije nemački državljanin), da biste na kraju (najčešće posle 3-5 godina) imali mogućnost da dobijete trajnu dozvolu boravka.\nPridruživanje bračnom drugu u Nemačkoj – spajanje porodice\nPoslednjih godina sve veći broj ljudi iz Srbije nalazi posao u Nemačkoj, na osnovu čega dobija boravišnu dozvolu. Mnogi od njih imaju porodice koje žele da povedu sa sobom.\nDa bi bračni partner i deca iz Srbije dobili vizu i dozvolu boravka u Nemačkoj, moraju za to da podnesu posebne zahteve u ambasadi.\nPrilikom podnošenja zahteva za vizu za pridruživanje bračnom drugu/životnom partneru, biće vam potrebna sledeća dokumentacija:\nIzvod iz matične knjige venčanih ili potvrda o registrovanoj zajednici (original i dve kopije). Ukoliko dokument nije na nemačkom jeziku ili međunarodnom obrascu, obavezno je priložiti sudski overen prevod sa apostilom.\nKopije pasoša ili lične karte partnera, a ukoliko nije nemački državljanin i kopija boravišne dozvole.\nPotvrda o prebivalištu bračnog druga/partnera u Nemačkoj (prijava stana) ne starija od 6 meseci.\nPotvrda bračnog druga/životnog partnera da može da izdržava sebe i vas na osnovu sopstvenih prihoda.\nUkoliko imate decu, potrebno je da za svako dete podnesete zahtev za vizu za pridruživanje roditeljima. Deca od 3-16 godina moraju da uz pratnju jednog roditelja ili staratelja dođu lično na šalter prilikom podnošenja zahteva za dobijanje vize, ili uz pratnju odrasle osobe sa overenim ovlašćenjem roditelja ili staratelja.\nDeci je za ovu vrstu vize potrebna sledeća dokumentacija:\nIzvod iz matične knjige rođenih u originalu, koji ukoliko nije na nemačkom jeziku ili međunarodnom obrascu, mora da ima i sudski overen prevod sa apostilom.\nPisana izjava roditelja u Srbiji da je saglasan da dete putuje u Nemačku sa drugim roditeljem radi trajnog preseljenja (uz prevod sa apostilom i po dve fotokopije), osim u slučaju kada je roditelj u Srbiji lišen roditeljskog prava ili je preminuo, o čemu treba dostaviti dokaze.\nPotvrda o prebivalištu u Nemačkoj: prijava stana (ne starija od 6 meseci).\nUkoliko roditelj u Nemačkoj nema nemačko državljanstvo, dužan je da dostavi potvrdu da može da izdržava porodicu na osnovu sopstvenih prihoda (garantno pismo ili izveštaj o plati za protekla tri meseca ili aktuelan izveštaj poreskih organa, kao i fotokopiju dozvole boravka).\nUkoliko dete starije od 16 godina treba da se pridruži roditelju u Nemačkoj, neophodno je dostaviti potvrdu o znanju jezika na nivou C1. Ova potvrda nije potrebna, ukoliko se dete preseli u Nemačku zajedno sa oba roditelja ili sa jednim roditeljem koji ima puno starateljstvo nad detetom. Priznaju se samo sertifikati izdati od strane Goethe-Instituta, ÖSD kao i Škola za učenje stranih jezika koje su sertificirane prema TestDaF-u ili Telc-u.\nSklapanje braka i spajanje porodice u Nemačkoj – Obavezno znanje nemačkog jezika\nPrilikom podnošenja zahteva za nemačku vizu za spajanje porodice strani bračni partner mora da dokaže da bar na jednostavan način može da se sporazumeva na nemačkom jeziku.\nOvo je predviđeno Zakonom o boravku stranaca, a sa ciljem da strani državljani od samog početka budu sposobni da učestvuju u društvenom životu, da im se olakša učešće na kursu o integraciji, a samim tim i proces integracije u nemačko društvo. Dakle, neophodno je makar poznavanje jezika na nivou A1, što se dokazuje dostavljanjem sertifikata jedne od gore navedenih institucija.\nMeđutim, odeljenje za vize Ambasade Nemačke često dodatno proverava znanje nemačkog jezika kako bi se potvrdila verodostojnost i aktuelnost sertifikata.\nUkoliko supružnik u Nemačkoj poseduje plavu kartu i ima visoko obrazovanje ponekad nije neophodan dokaz o poznavanju jezika. Međutim ovi uslovi se menjaju s vremena na vreme, a najaktuelniju informaciju ćete svakako dobiti u ambasadi neposredno pre podnošenja zahteva.\nAmbasada SR Nemačke u Beogradu: www.belgrad.diplo.de/Vertretung/belgrad/sr/00/Visa.html\nGete institut: www.goethe.de\nGete institut Beograd: www.goethe.de/belgrad\nTestDaf : www.testdaf.de/index.php\nTelc GmbH: www.telc.net\nSavezna Kancelarija za migraciju i izbeglice www.integration-in-deutschland.de\nNova regulativa za zapošljavanje bez nostrifikovane diplome u Nemačkoj


» O nama Fabbrica\nFabbrica doo se bavi uvozom, veleprodajom i distribucijom industrijskih premaza za površinsku obradu, zaštitu i dekoraciju drvenih površina.\nOd prvog dana našeg poslovanja i momenta postavljanja poslovne politike, pa sve do danas, odlučni smo u nastojanjima da proizvođačima iz sektora drvne industrije ponudimo široku paletu najkvalitetnijih, najmodernijih i tehnološki naprednih proizvoda.\nBez obzira na iskušenja koja su nam nametali česti zahtevi za komercijalnim materijalima i prisutna konkurentska ponuda, ostali smo dosledni svom stavu da tržištu ponudimo isključivo kvalitet.\nTokom godina izgradili smo dobre poslovne i partnerske odnose sa našim dobavljačima iz inostranstva , tako da smo danas u prilici da Vam ponudimo najbolje proizvode u značajno većem asortimanu, po pristupačnim cenama.\nNaša politika konstantnog traganja za poboljšanjima pomogla nam je da se uspešno nosimo sa svim zahtevima tržišta i da postanemo kompanija koja uspostavlja standarde na lokalnom tržištu.\nKomitenti u Srbiji prepoznali su prednosti saradnje sa firmom Fabbrica, koja godinama proširuje svoju ponudu i intenzivno radi na stručnom usavršavanju svojih kadrova. Stalan rast prodaje pokazuje da se sav trud uložen u ispitivanje želja i potreba tržišta, analizu aktuelnih svetskih trendova u segment površinske obrade drveta, uvođenje novih proizvoda i rad na stalnom unapređenju kvaliteta isplatio.\nU prodajni program uvrstili smo široku paletu proizvoda za površinsku zaštitu i dekoraciju nameštaja, enterijera i građevinske stolarije. Poslednjih godina, na osnovu zahteva kupaca, našu ponudu upotpunili smo raznovrsnim brusnim materijalima, opremom za brušenje i nanošenje premaza.\nZajedno sa trgovcima, izvođačima, arhitektama i dizajnerima ostvarili smo intenzivna partnerstva na lokalnim tržištima. Težimo da se ovakva saradnja stalno podstiče i proširuje na zadovoljstvo svih aktuelnih i budućih saradnika.\nSigurni smo da ćete i Vi u našoj ponudi prepoznati pravo rešenje za Vaše zahteve i na taj način postati deo velike porodice naših zadovoljnih komitenata i saradnika.


Brendovi - Akcije - Piće - Grand Kafa - katalog, jeftina kupovina i prodaja\nSajt brenda: www.grandkafa.com\nBrend Grand Kafa, nastala je 1997.godine, kao prva privatna robna marka crne kafe u Srbiji. Nakon nekoliko godina, brend je postao veoma popularan a ubrzo je postao i vodeći brend odličnog kvaliteta.\nU aprilu 2004.godine, otvorena je i fabrika kafe u Bosni i Hercegovini, koja zadovoljava potrebe njihovog tržišta. Treba napomenuti da je Grand kafa ujedno jedan od najvećih uvoznika kafe u regionu.\n2005.godine, sklopljen je partnerski odnos sa slovenačkom Drogom Kolinskom, velikim proizvođačem hrane u regionu, a iste godine, Grand je postao i vlasnik domaćeg brenda u oblasti konditorskih proizvoda - Soko Štarka.\nZa njihov slogan I miris i ukus sigurno ste čuli, a Grand kafa je u Srbiji popularna zbog svojih visokokvalitetnih reklama sa poznatim domaćim glumcima koji u njima glume: Milena Dravić i Dragan Nikolić.\nIstraživanje firme Strategic Marketing iz 2005.godine pokazalo je da se Grand Kafa nalazi na prvom mestu u konkurenciji vodećih domaćih brendova.


Kokoškov: Sanjao sam o mestu selektora Srbije, ne o NBA - 22.11.2019, Sputnik Srbija\nKokoškov: Sanjao sam o mestu selektora Srbije, ne o NBA\nIgor Kokoškov, novi selektor košarkaške reprezentacije Srbije, kaže da mu je ukazana velika čast time što je imenovan za trenera nacionalnog tima. 22.11.2019, Sputnik Srbija\n09:08 22.11.2019 (Osveženo: 09:36 22.11.2019)\nIgor Kokoškov, novi selektor košarkaške reprezentacije Srbije, kaže da mu je ukazana velika čast time što je imenovan za trenera nacionalnog tima.\nKokoškov, pomoćni trener u stručnom štabu Sakramento kingsa, na mestu selektora nasledio je Aleksandra Đorđevića koji je na klupi Srbije proveo pet sjajnih godina, prenosi B 92.\n„Čast je predstavljati svoju državu. Da predstavljate školu košarke odakle dolazite. Otišao sam iz Srbije pre 20 godina, jednu godinu sam proveo na Koledžu i 19 u NBA. Ali, u poslednjih 20 godina nikada nisam sebe distancirao od evropske košarke. Trenirao sam različite nacionalne timove unazad deset godina“, rekao je Kokoškov i dodao:\n„Sada sam trener sopstvene države, tako da je malo drugačije.“\n„Kada sam krenuo sa trenerskim poslom, nikada nisam sanjao da ću biti u NBA, već sam sanjao da ću biti selektor nacionalnog tima.“\nKokoškova sa nacionalnim timom naredne godine očekuju kvalifikacije za Evropsko prvenstvo, kao i kvalifikacije za Olimpijske igre na kojima će Srbija biti domaćin.


Još jedan Lidl na Novom Beogradu › Made-in-Germany.rs\nNemački maloprodajni trgovinski lanac „Lidl“ najavljuje da će graditi još jedan supermarket u Beogradu, ovoga puta na uglu Vojvođanske i Dr Ivana Ribara na Novom Beogradu.\nBeogradski Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove omogućio je javni uvid u urbanistički projekat za izgradnju Lidl supermarketa na navedenoj lokaciji, a svi zainteresovani ga mogu pogledati svakog radnog dana od 9 do 15 sati do 21. decembra 2017. godine.\nNosilac izrade projekta je agencija „Angosta“ iz Beograda. Inače, ovaj supermarket će biti podignut na građevinskoj parceli koju je u novembru ove godine kupila kompanija „Energoinvest Group“ za blizu 220 miliona dinara.\nOtvaranje prvih Lidlovih maloprodajnih objekata u Srbiji se očekuje u narednoj godini.\nOd MiG na 17/12/2017 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Oko 47 miliona Amerikanaca nema zdravstveno osiguranje\nNovi statistički podaci pokazuju da prosečan prihod američkih porodica raste. Medjutim, nivo siromaštva u Sjedinjenim Državama ostao je nepromenjen, dok je broj Amerikanaca bez zdravstvenog osiguranja rekordno visok.\nNovi podaci koje je objavio Američki Biro za popis stanovništva pokazuju da je prosečan prihod američkih domaćinstava premašio 46 hiljada dolara, što je porast od 11 hiljada dolara u odnosu na 1967. godinu. Nivo siromaštva je oscilirao u istom periodu, ali je ostao praktično nepromenjen od 2001. godine. Trenutno se smatra da je 12,6 odsto populacije, ili oko 37 miliona Amerikanaca siromašno.\nDejvid Džonson iz Biroa za popis stanovništva takodje podvlači da oko 47 miliona Amerikanaca nema zdravstveno osiguranje.\n«Procenat ljudi koji su pokriveni zdravstvenim osiguranjem na osnovu zaposlenja smanjio se sa 59,9 odsto na 59,5 odsto u 2005., dok se procenat ljudi koji privatno kupuju zdravstveno osiguranje takodje smanjio,» kaže Džonson.\nU proseku, muškarci zaradjuju više od žena, dok Amerikanci azijskog porekla zaradjuju više od belaca iza kojih slede Arfoamerikanci i Hispanci. Najbogatiji okruzi nalaze se u okolini Vašingtona, dok su najsiromašniji u Teksasu, duž granice prema Meksiku. Ekonomista Geri Bartles iz instituta Brukings u Vašingtonu primećuje da latinoamerički imigranti i dalje pristižu u Ameriku.\n«Oni dolaze u Ameriku čak i ako su tu ispod linije siromaštva pošto za njih to znači ogromno poboljšanje u odnosu na njihov sadašnji status,» kaže Bartles.\nMedjutim niske nadnice imigranata ujedno umanjuju opšte prihode u Americi. Podaci takodje pokazuju da postoji sve veći jaz izmedju gornje i najniže petine američkog stanovništva.\n«Prihodi domaćinastava u najvišoj petini predstavljaju oko polovinu ukupnih prihoda u zemlji, dok prihodi najniže petine čine samo 3,4 odsto ukupnih prihoda,» kaže Džonson.\nEkonomista Geri Bartles iz Brukingsa ukazuje da se rastući jaz izmedju najbogatijih i najsiromašnijih Amerikanaca može pripisati delom globalizaciji i izmeštanju radnih mesta u inostranstvo. On kaže da to ujedno znači da se veći deo nacionalnog prihoda premešta iz ruku zaposlenih u ruke poslodavaca.\n«Mogućnost da se dobra i usluge proizvode u drugim zemljama gde su nadnice mnogo niže, a beneficije manje, takodje povećava ekonomski i politički uticaj poslodavaca u odnosu na zaposlene,» kaže Bartles.\nPomalo začudjujuće, političari iz obe političke stranke tvrde da podaci Biroa podržavaju njihovu ekonomsku politiku. Demokrate tvrde da podaci pokazuju da se največi deo američkih domaćinstava ne penje na ekonomskoj lestvici, dok republikanci kažu da oni potvrdjuju da je nezaposlenost mala, dok plate rastu kao što raste i broj novih radnih mesta.


ECB najavljuje u decembru novi paket pomoći evrozoni zbog korona virusa – Bankar.me\nNovember 27, 2020 Članci, EVROPA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nU oktobarskom izvještaju sa sastanka ECB o monetarnoj politici istaknuto je da ne mogu ostati ravnodušni prema drugom talasu korona virusa, kao i da će izdvojiti više sredstava za podršku ekonomiji.\nU izvještaju se navodi da su članovi Veća ECB posebno zabrinuti zbog recesije koja bi mogla da nanese trajnu štetu ekonomijama članica eurozone.\nDodaje se da bi u decembru mogao biti objavljen novi paket pomoći koji bi se uglavnom sastojao od kupovine obveznica, te se naglašava da je Upravno veće ECB “spremno da djeluje kad god bude potrebno”.\nU izvještaju piše i da članovi Upravnog veća dele mišljenje da mjere monetarne politike ECB pružaju snažnu monetarnu poziciju.\n“Međutim, važno je imati u vidu da bi pandemija mogla ostaviti duže i trajnije posljedice na potražnju i ponudu kao i da bi moglo doći do pada mogućeg rasta”, naveli su iz ECB i dodali da se dalje smanjenje zapošljavanja očekuje posebno u uslužnom sektoru.\nECB je u junu povećao program za vanredne kupovine tokom pandemije (PEPP) za 600 milijardi eura na ukupno 1,35 bilona eura u nastojanju da pomogne ekonomijama da prebrode finansijsku krizu izazvanu pandemijom koronavirusa.\nPredsjednica ECB Kristin Lagard nedavno je izjavila da su paketi podrške dokazali svoju efikasnost u trenutnom okruženju pandemije, dajući naznake kako bi mogao izgledati još jedan stimulativni paket za spas ekonomija eurozone.\nU međuvremenu, ekonomisti vjeruju da nije isključena mogućnost posebne finansijske injekcije prije decembra, dodajući kako je ipak malo vjerovatno da će se to zaista i dogoditi.\nPOJMOVIECB - Evropska Centralna Banka ECB pomoć eurozoni eurozona\nPrevious Grčka će svim nezaposlenim građanima isplatiti 400 eura pomoći\nSljedeći Vlada: Od IRF 20 miliona eura za kamate na kredit


trudnički stomak | Zena.rs\nFotografija dve trudnice koje će se poroditi u skoro isto vreme zbunila je mnoge jer su njihovi stomaci ekstremno različitih veličina.\nJedna od najuticajnijih blogerki na Balkanu Ela Dvornik 20. februara postala je majka po drugi put - rodila je ćerkicu Lumi, a čitavu trudničku avanturu podelila je sa svojim pratiocima na Instagramu.\nBilo je dovoljno da objavi sliku trudničkog stomaka pa da nastane Instagram šok.\n"Živimo u svetu u kom je prihvatljivo imati dete, ali ne i izgledati kao da ste rodili" - ovo je rečenica kojom je slavna blogerka Mel Vots pokušala da objasni koliko je teško ženama da udovolje suludim savremenim kriterijumima društva koji od majke očekuju da svega par meseci posle porođaja izgleda kao da nikada nije ni prošla kroz to iskustvo koje je menja u potpunosti - i psihički i fizički.\nKara Sanders svojevremeno je proglašena za drugu najfit cicu na svetu, a sada je ponovo u centru pažnje i to zbog toga kako izgledna njen stomak u 40. nedelji trudnoće!\nDeluje kao OSTVARENJE NAJLUĐIH MUŠKIH SNOVA, ali kada je na Instagramu pokazala OVAJ DEO TELA svi su joj rekli: "Nije ni čudo ŠTO SI SAMA, nijedan frajer to ne želi!"\nDanas, kada su na Instagramu svi skoro savršeni, doterani, lepi, zgodni i srećni, teško je usuditi se na drugačiji put, koji slavi različitost i stvarnost onakvu kakva je - bez ulepšavanja, filtera, skrivanja... Zato treba poštovati i diviti se svim ženama koje su imale hrabrosti da istupe, pokažu svoje mane i ženama širom sveta pokažu da nisu same u borbi sa nesavršenostima.\nCela Britanija je UŽASNO IZIRITIRANA ovim DETALJEM koji MEGAN MARKL ponavlja do IZNEMOGLOSTI: Dok joj se jedni dive zbog toga, drugi je mrze! Vidite li problem?\nBritanci ovih dana spekulišu samo o jednoj nedoumici - zašto Megan Markl ne skida ruke sa svog trudničkog stomaka. Ovo je zapravo detalj koji je zapao za oko čitavoj planeti, ali britansku javnost posebno intrigira s obzirom da je poznata njihova opsesija kraljevskom porodicom.\nMARIJA je imala OVAKAV STOMAK u devetom mesecu, a 12 NEDELJA nakon što je rodila TROJKE ponovo ga je SLIKALA: Ljudi su ZABEZEKNUTI prizorom - šta vi kažete?\nNorveška blogerka Marija Nordo Jorstad pre nekoliko meseci postala je mama trojki, a proslavila se širom sveta zbog hrabrosti da ljudima pokaže ne samo lepe, već i teške trenutke koje trudnoća nosi sa sobom.\nMegan Markl danas je prisustvovala humanitarnoj večeri "Royal Variety Performance" u londonskom teatru Palladium, opet pokazavši da je sasvim zasluženo ubrojena u nove modne ikone Evrope i sveta, i da definitivno može da izađe na crtu Kejt Midlton.


Nepovoljna situacija u Pirotu, u poslednje dve nedelje 125 novozaraženih | Pirot Info\nNaslovna VESTI Južne vesti Nepovoljna situacija u Pirotu, u poslednje dve nedelje 125 novozaraženih\nNepovoljna situacija u Pirotu, u poslednje dve nedelje 125 novozaraženih\nEpidemiološka situacija u Pirotu je nepovoljna sa tendencijom prelaska u vanrednu, saopštavaju iz lokalnog Štaba za vanredne situacije. Kako kažu, primetan je nagli porast pozitivnih, kao i povećan broj prijema u kovid ambulanti, a na roditelje apeluju da decu ne dovode u vrtić. Gradonačelnik Pirota Vladan Vasić kaže da, za sada, nema razloga za uvođenjem vanredne situacije.\nU poslednje dve nedelje registrovano je 125 pozitivnih iz Pirota, podaci su Zavoda za javno zdravlje, a Vasić kaže da se situacija prati i da postoji mogućnost i da se uvede vanredna situacija ukoliko se broj novozaraženih ne smanji.\nPratimo situaciju zajedno sa Zavodom za javno zdravlje. Za sada nema razloga za uvođenjem vanredne situacije, ali smo spremni da reagujemo, Razmatramo mere koje bismo tada dodatno uveli – kaže Vasić.\nZaključak Štaba je da je virus aktivan u populaciji, ali da nema registrovanih žarišta u kolektivima.\nPrimetan je nagli porast obolelih, a evidentan i rastući trend pozitivnih pacijenata, kao i povećan broj prijema u kovid ambulanti Doma zdravlja. Analizirana je situacija u predškolskoj ustanovi, kao i pirotskim školama, i još jednom se apeluje na roditelje, od kojih je jedan od njih nezaposlen, da ne dovode decu u vrtić. Kod pojave akutnih respiratornih infekcija kod zapošljenih apeluje se da poslodavci organizuju rad istih od kuće, a isti ne dolaze na posao. Povodom predstojećih slava, apeluje se na građane da slave obeležavaju isključivo u krugu porodice i njenih članova – saopštavaju iz Štaba.\nDodaju još i da će se u narednom periodu konstantno vršiti inspekcijska kontrola poštovanja propisanih mera i sankcionisati nepoštovanje istih.\nPrema podacima pirotskog Zavoda za javno zdravlje, prethodnog dana je registrovano 14 pozitivnih od 28 uzoraka i to 10 novozaraženih iz Pirota, 3 iz Dimitrovgrada i 1 iz Bele Palanke.\nZa poslednje dve nedelje, od 02. do 17. novembra 2020. god. uzorkovana su 458 briseva od kojih je 232 pozitivno – 125 iz Pirota, 73 iz Dimitrovgrada, 30 iz Bele Palanke, 2 iz Niša i 2 iz Babušnice, što predstavlja nagli porast broja obolelih. U poređenju sa drugim talasom kada je registrovano 210 laboratorijski potvrđenih u okrugu, u trećem epidemijskom talasu beleži se nagli porast broja obolelih u kratkom vremenskom periodu. Oboleli su svih uzrastnih grupa i zapošljeni u ustanovama, firmama, javnim preduzećima – saopštavaju iz Zavoda.\nPodsetimo, vanredna situacija je na snazi u dve opštine Pirotskog okruga – u Beloj Palanci je uvedena pre dva dana, a u Dimitrovgradu 2. novembra.\nPrethodni tekstZZJZ Vranje: Novih 66 slučajeva koronavirusa, u Vranju 30\nSledeći tekstStojičić: Još dva pozitivna slučaja u Babušnici


Forma Ideale: Zidna polica VKS-80026\nZidna polica VKS-80026\nTačan naziv dezena: konstrukcija metal crna, ploča iverica R011. Zidna polica VKS-80026 je izuzetno praktično i dekorativno rešenje za uređenje modernih ambijenata doma. Pored toga što asimetrično postavljenim policama doprinosi dinamici i estetici prostora i sama je izuzetan dekorativni zidni detalj, sa veoma praktičnim načinom vezivanja za zid. Zahvaljujući kombinaciji iverice i metalne konstrukcije lako će se uklopiti u sve ambijente doma, od predsoblja, preko kuhinje, trpezarije, dnevne ili dečije sobe\nZa žutu boju možemo reći da je najpozitivnija od svih boja. Ona je asocijacija za radost, sreću, tolinu, sunce i utiče na dobru energiju.\nTrendovi u dizajnu enterijera često se menjaju, a među trendovima koji su spremno dočekali 2022. nalazi se i upotreba metala u ambijentima doma.