Vesti online / Vesti / Ex YU / Đukanović: Neću podneti ostavku, nisam odgovoran\nĐukanović: Neću podneti ostavku, nisam odgovoran\nCrnogorski premijer Milo Đukanović poručio je da neće podneti ostavku i da se ne oseća odgovornim za postupak u slučaju kupoprodaje zemljišta "Limenka".\nĐukanović: Ne osećam odgovornost\nOn je dodao da se najmanje oseća odgovornim zbog toga što je to u vezi sa njegovim bratom Acom Đukanovićem.\nĐukanović je rekao da je veoma ponosan na svoju porodicu.\n* "Ostavku i tračeve zakačite mačku o rep"\n* Ruska packa Đukanoviću\n* Lekić: Đukanoviću, podnesi ostavku!\n* Crna Gora na srpskom ramenu\nOn najpre nije hteo u parlamentu da odgovori na poslaničko pitanje nezavisnog poslanika Velizara Kaluđerovića koga je interesovalo kolio je para do sada isplaćeno premijerovom bratu, kao tužiocu u tom sporu, te koliko će iznositi ukupna obaveza države prema Acu Đukanoviću u tom sporu, kao i da li će zbog toga biti nužan rebalans budžeta u ovoj godini.\nKaluđerović je dodatno pitao da li je Đukanović kao predsednik vlade pokrenuo pitanje sopstvvene odgovornosti prema onima koji su odgovorni što je raskidom kupoprodajnog ugovora sa Acom Đukanovićem krivicom države, za državu nastupila šteta od oko 10 miliona evra.\nĐukanović je u okviru "premijerskog sata" u parlamentu Kaluđerovića podsetio na ustavnu podelu vlasti, te da kao predsednik izvršne vlasti nema pretenzije da zalazi u sudsku.\n- Neću komentarisati ovaj slučaj. U toku je preispitivanje ove odluke. Ako bude štete po državne interese Crne Gore, a nakon odluke Vrhovnog suda, bez obzira da li je izazvana nekompetentnošću, neažurnošću, nečinjenjem ili neodgovornim postupanjem, jasno i precizno ćemo utvrditi odgovornost - rekao je Đukanović.\nOn je pozvao Kaluđerovića da, ukoliko ima saznanja da su instance državne strukture postupale suprotno propisima Crne Gore, o tome obavesti nadležne orane i obećao da će u tome imati potpunu podršku vlade.\nĐukanović je tokom plemike Kaluđeroviću poručio da insuinira korupciju, ali da ne barata činjenicama.\n- Nećete me postideti zato što je Aco Đukanović moj brat, jer on ima sva prava kao i ostali građani Crne Gore. Sudske instance sude i njemu kao svima drugima - poručio je Đukanović.\nEX YU Đukanović: Brzo ćemo izgladiti odnose sa Rusima\nEX YU Đukanović: Malo nas je i važno je da se držimo zajedno\nEX YU Đukanović: Tragična aneksija od Srbije zbog koje je Crna Gora i ušla u rat\nSreda 22.07.2015. 21:52\nĐukanović: Neću podneti ostavku, nisam луд!


Saobraćajna nesreća kod Mostara, poginuo Ivica Prskalo – Haber.ba\nSaobraćajna nesreća kod Mostara, poginuo Ivica Prskalo\nPrema dosadašnjim informacijama, suvozač nije životno ugrožen, a na licu mjesta su iz ekipu Hitne pomoći intervenirali i vatrogasci\nIvica Prskalo (43) smrtno je stradao u saobraćajnoj nesreći koja se večeras dogodila na regionalnoj cesti Mostar – Goranci – Bogodol.\n– U 18.30 dojavljeno je PU Mostar, da je na regionalnoj cesti Mostar – Goranci – Bogodol, došlo do slijetanja BMW-a s ceste. Jedna muška osoba iz Mostara smrtno je stradala, dok je druga, a riječ je o suvozaču povrijeđena – rečeno je iz MUP-a HNK.\nPrema dosadašnjim informacijama, suvozač nije životno ugrožen, a na licu mjesta su iz ekipu Hitne pomoći intervenirali i vatrogasci.\nViše informacija bit će poznato nakon uviđaja koji su obavili pripadnici PU Mostar,piše Avaz\nTeme:Ivica Prskalo, Mostar, saobraćajna nesreća


Zapošljava jedino „Džonson elektrik“ - juGmedia\nZapošljava jedino „Džonson elektrik“\nNIŠ – Kompanija „Džonson elektrik“ tokom marta krenuće sa probnom proizvodnjom, a masovnije zapošljavanje radnika u ovoj fabrici trebalo bi da krene u septembru, najavljeno je na sednici Gradskog veća.\nKako je istaknuto na Veću, na jesen bi u pogonu čiji je vlasnik kompanija iz Hong Konga trebalo da radi 600 ljudi, od ukupno 1.000 koliko će ih biti upošljeno kada pogon počne da radi punim kapacitetom.\nDirektor niške Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj Milan Ranđelović podsetio je da je septembra prošle godine grad ustupio 3,9 hektara zemljišta kompaniji „Džonson elektrik“, a ona je sa radovima na terenu krenula tokom novembra.\n„Grad se obavezao da obezbedi snabdevanje strujom fabrike u radnoj zoni „Sever“, tako da će do marta tamo biti postavljen privremeni vod kako bi krenula probna proizvodnja. Do leta biće obezbeđeno redovno snabdevanje strujom tog industrijskog objekta“, istakao je Ranđelović.\nOn je najavio da bi narednog meseca grad Niš trebalo da potpiše ugovor sa još jednom dobrom firmom iz oblasti elektronike.\n„Po želji rukovodstva te kompanije njeno ime još ne možemo da saopštimo, ali ona bi u Radnoj zoni „Sever“ trebalo da gradi pogon sa stotinak radnih mesta“, dodao je Ranđelović.\nPrema rečima Ranđelovića u poslednjih mesec dana opalo je interesovanje investitora za dolazak u Niš. a razlog su verovatno zimski godišnji odmori i praznici.\nOn je dodao da je strani investitor koji je bio zainteresovan za izgradnju fabrike za preradu klaničnog otpada na obodu grada, verovatno odustao od te investicije pošto se nije pojavio od kada je u gradu došlo do promene vlasti. Ranđelović je dodao trenutno nema kompanija koje su ozbiljno zainteresovane izgradnju akva-parka na lokaciji „Lozni kalem“.\nZavršen skup ,,Evropa 2020 – Vranje 2020″.\nMeđunarodni dan starih-prebrojavanje\nLESKOVAC/VRANJE – Danas se obeležava Međunarodni dan starih, dan kada se barata statistikama, koje ukazuju da se Srbija nalazi u vrhu zemalja sa najstarijim…\nStigli trocikli za sakupljače sekundarnih sirovina\nLESKOVAC – Petnaest porodica koje se bave prikupljanjem otpada dobilo je trocikle u okviru projekta „Dalja podrška sakupljačima sekundarnih sirovina“ …\nDirektor „Novog doma “ isključen iz DS\nVRANJE - Goran Petrović, član Izvršnog odbora Gradskog odbora (GO) Demokratske stranke (DS) Vranje, isključen je danas iz stranke jednoglasnom odlukom,…


15.01.2018 00:32 | Srna\nBeograd - Svi problemi u regionu proizlaze iz nasilnog raspada multietničke Jugoslavije u devedesetima, što je proces koji su zapadne sile podržavale, pa i aktivno ohrabrivale, navodi se u komentaru čuvenog britanskog novinara Nila Klarka.\nKlark ističe da sve potencijalne krize koje sada prijete Balkanu nisu krivica ruske politike nego su "posljedice ranijih američkih i zapadnih intervencija i kampanja".\n"Zašto onda nije bio važan teritorijalni integritet Jugoslavije? Mnogi ljudi u regiji nostalgični su za Jugoslavijom. Prošlogodišnja anketa agencije 'Galup' pokazala je da većina ispitanih iz Srbije, Crne Gore, BiH, Makedonije, kao i 45 odsto iz Slovenije /koja se smatra najuspešnijom od svih republika nastalih iz Jugoslavije/, smatrala da je raspad Jugoslavije bio loša stvar", dodaje se u komentaru.\n"Jugoslavija je postigla velike uspjehe u područjima kulture, sporta, umjetnosti, obrazovanja i ljudskog razvoja. Njeno uništenje bilo je tragedija ne samo za ljude na Balkanu nego za cijelo čovječanstvo", navodi se u komentaru britanskog novinara, prenosi "Sputnjik".\n"Jedini način da se problemi na Balkanu riješe je povratak u prošlost. To bi se moglo ostvariti putem postupne rekonstrukcije jugoslovenske federacije, koja bi s Albanijom potpisala 'ugovor o prijateljstvu', a možda joj i ponudila priključivanje. Jugoslavija je imala smisla u 20. vijeku, a ima smisla i danas", zaključuje Klark u komentaru.


Isečci iz novina (1) /media/67400/20120327_slika3.jpg\nNarodna banka Srbije najavljuje nove mere: moguće je smanjenje obavezne rezerve na devizne izvore, što bi trebalo da pojeftini zajmove i olakša kreditiranje privrede i građana.\nBanke bi uskoro mogle da plaćaju manju obaveznu rezervu na devizne izvore, što bi trebalo da pojeftini zajmove i olakša kreditiranje privrede i građana. Narodna banka Srbije najavila je u ponedeljak da razmatra smanjenje devizne obavezne rezerve, uz istovremeno povećanje njenog dinarskog dela. To, praktično, znači da bi banke uskoro mogle da raspolažu većim deviznim sredstvima.\nKoliko će biti smanjenje ove stope, još nije poznato. S obzirom na to da u NBS ističu da bi korekcija išla u pravcu "opreznog smanjenja", jasno je da ovaj procenat neće biti veliki. Podsetimo, banke u Srbiji trenutno na devizne izvore ročnosti do dve godine plaćaju obaveznu rezervu od 30 odsto, dok na dužu ročnost izdvajaju 25 odsto sredstava. Dinarska stopa je neuporedivo niža: na izvore na kratak rok pet odsto, dok se na rok preko dve godine ne izdvaja ni dinar rezervi.\nDa bi pad rezervi zaživeo "u praksi" odluku bi trebalo da donese i izvršni odbor NBS, čija je naredna redovna sednica zakazana za 12. april. Naravno, uvek postoji mogućnost da se ovaj odbor sastane i vanredno i tada utvrdi tačan procenat pada devizne i porast dinarske stope obaveznih rezervi.\nU centralnoj banci ističu da bi ovo trebalo da utiče na smanjenju troškova kredita i olakšano refinansiranje.\nPrivrednici odavno zahtevaju da NBS smanji bankama stopu obavezne rezerve, kako bi bilo više novca za kreditiranje privrede, prvenstveno za refinansiranje postojećih obaveza. Centralna banka do sada je upozoravala da pad ove stope ne bi bio garancija da će oslobođena sredstva banke zaista plasirati u kredite privredi. Ipak, sudeći po saopštenju centralne banke posle sastanka sa bankama, stopa obavezne rezerve na kredite biće uskoro smanjena.


Ljajić: Rekonstrukcija Vlade ili izbori što pre - Jutarnji GLASnik\n„Voleo bih da se to desi što pre, čini mi se kasno i prekosutra, a kamoli za godinu dana“, zaključio je Ljajić.\nKazao je da želi da nastavi da se bavi politikom i da će se možda u nekom trenutku vratiti u Vladu Srbije, kao i da će 2019. godina biti „izborna ili predizborna“.\nLjajić izjavio je da očekuje odlučnije reakcije Evropske unije nakon što je Priština uvela uvozne tarife od 100 odsto i za devet međunarodnih brendova koji se proizvode u Srbiji.\nOn je za TV Prva kazao da je direktor Kancelarije za Kosovo Marko Đurić na vreme obavestio Vladu da će sankcije biti proširene i ocenio da će EU možda reagovati sada, kada su i pojedine evropske kompanije pogodjene merama Prištine.\nLjajić je ocenio da Kosovo želi da poboljša svoje pregovaračke pozicije „tako što će napraviti problem, koji bi onda rešavala međunarodna zajednica“, ali i da je uvođenje taksi usmereno na birače na Kosovu, zato što se svaka mera protiv Srbije medju njima doživljava pozitivno.\nTagged IZBORI, rasim ljajić, REKONSTRUKCIJA VLADE


» Održane javne rasprave o Nacrtu budžeta za 2021. godinu\nOdržane javne rasprave o Nacrtu budžeta za 2021. godinu\nU Gradskoj upravi Zvornik danas su održane odvojene javne rasprave o Nacrtu budžeta Grada Zvornika za 2021. godinu za budžetske korisnike i predstavnike udruženja, nevladinih organizacija, političkih partija, mjesnih zajednica i druge zainteresovane građane.\nJavne rasprave koje su organizovane u skladu sa važećim epidemiološkim mjerama vodili su v.d. načelnika Odjeljenja za finansije Srđan Despić i šef Odsjeka za budžet Vesna Bošković, a prisustvovali su i v.d. načelnici odjeljenja za boračko-invalidsku zaštitu, za privredu i društvene djelatnosti i za stambeno-komunalne poslove i poslove saobraćaja.\nIstaknuto je da je sam proces donošenja budžeta vrlo kompleksan te da se prilikom njegove izrade u obzir uzima dokument okvirnog budžeta Ministarstva finansija Republike Srpske za period 2021-2023. godina, potrebe Gradske uprave i budžetskih korisnika, privredna kretanja i tendencije, te procjena ostvarenja prihoda u tekućoj godini.\nPredočeno je da je Nacrt budžeta, prije nego se našao pred odbornicima, upućen Ministarstvu finansija koje je dalo određene preporuke na osnovu kojih je na sjednici Skupštine održanoj 17. februara on smanjen za 440.000 KM, tako da je usvojen u iznosu od 29.612.000 KM.\n„Ova godina će vjerovatno biti teška, kao i prethodna, i samim tim budžet mora biti racionalan i zahtjeva uštede, ali će svi kapitalni projekti biti realizovani u skladu sa planovima. Mi smo već u Nacrtu dosta zahtjeva budžetskih korsinika usvojili, ali oni i sami shvataju situaciju i shodno tome će se i ponašati – rekao je Despić.\nNa drugoj javnoj raspravi predstavnici Gradske uprave Zvornik odgovarali su na pitanja i nejasnoće prisutnih.\nNakon javnih rasprava Nacrt budžeta biće upućen Ministarstvu finansija na saglasnost, a nakon toga u formi prijedloga naći će se pred lokalnim parlamentom početkom marta.


Za dva meseca 700.000 ljudi posetilo "Plazu" - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Za dva meseca 700.000 ljudi posetilo "Plazu"\nZa dva meseca 700.000 ljudi posetilo "Plazu"\nponedeljak, 21 maj 2012 07:54\nTržni centar "Plaza" za dva meseca je posetilo oko 700.000 ljudi iz regiona Šumadije, ali i drugih gradova centralne Srbije, izjavila je direktorka tog centra Slobodanka Piljević. "Zadovoljni smo posetom, kao i većina od 89 naših zakupaca, a to su prodavnice svetskih brendova, kafići, igraonice, sportski tereni, najmodernija bioskopska sala i drugi", rekla je direktorka Piljević.\nNaglašavajući da u "Plazi" od nedavno prodajne objekte imaju i modne kuće koje nisu bile zastupljene na otvaranju, kako i da su tu i novi restorani, Piljević je za kraj leta najavila iznenađenje, ali nije želela da sada iznosi detalje.\n"Sve što mogu da kažem jeste da će krajem leta poznata svetska modna kuća otvoriti prodavnicu u Plazi", rekla je ona.\nKompanija "Plaza centri" je odluku o otvaranju prvog tržnog centra u Srbiji, u Kragujevcu, donela pošto je u ovaj grad došao italijanski Fijat. Kompanija je izgradila objekat površine 60.000 kvadratnih metara i u njega uložila oko 60 miliona evra. U "Plazi" je zaposleno oko 700 osoba, a samo na dan otvaranja "Plazu" je posetilo oko 80.000 ljudi.


VOICE: Tanjugovci na platnom spisku RTV-a | Autonomija\nDa li će javni medijski servisi trošiti novce građana na „održivost“ režimske agencije?\nDržavna agencija Tanjug, propagandna mašinerija Vučićeve vlasti, već više od godinu i po radi bez zakonskog osnova. Država ne namerava da ovu agenciju ugasi, već najavljuje „sistemsko i održivo rešenje“, uz tvrdnju da Tanjug mora poslovati na tržištu, te da država neće pokrivati plate njegovih zaposlenih. Dok se pod nejasnim okolnostima ogromni novci raznih državnih institucija slivaju na račun Tanjug, o čemu su mediji izveštavali, jedan novinar i fotograf sa zaposleni na RTV-u, nastavljajući da rade za agenciju. Da li je ovo „sistemsko“ rešenje za održivost Tanjuga, da njegove zaposlene plaćaju javni servisi novcem građana?\nTanjug je sigurno najeklatantniji primer ugrožavanja vladavine zakona u Srbiji, pošto je pre bezmalo dve godine nestao bilo kakav pravni osnov za postojanje ove agencije. Ona međutim danas radi punom parom, u službi Vučićevog režima, i krši sva profesionalna i etička pravila, bivajući propagandno glasilo.\nPrema Zakonu o javnom informisanju i medijima, agencija je, u sklopu odlučno najavljenog “izlaska države iz medijske sfere”, trebalo da bude prodata najkasnije do 31. oktobra 2015. godine, što se nije desilo jer je menadžment ove kuće pošto-poto želeo da ostane na državnim jaslama. Zakon je u prelaznim odredbama naveo da propis kojim je uređeno postojanje agencije prestaje da važi najkasnije do tog datuma, a da će pravne posledice gašenja ove medijske kuće urediti Vlada Srbije svojim aktom.\nAkt je i usvojen 3. novembra 2015. i ime mu glasi Odluka o pravnim posledicama prestanka rada javnog preduzeća Tanjug. Najavljeno je potom da će 5. novembra biti emitovana i poslednja Tanjugova vest. Ali, kako rekosmo, ova državna agencija i dan-danas emituje vesti, a u diplomatskim krugovima se šale nazivajući je “Undead”.\nTanjug na tržištu – zvuči duhovito\nNovi državni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja Nino Brajović, dok je bio generalni sekretar Udruženja novinara Srbije, zalagao se za izlazak države iz vlasništva u medijima. Danas mu je perspektiva drugačija i tvrdi da je Tanjug „fenomen ove privatizacije“ i da je „opstao uprkos svemu“, odnosno da ga ne treba gasiti. I pritom se ne obazire na nepostajanje pravnog osnova za njegov rad, iako se i Evropska komisija u svom Izveštaju o napretku Srbije za 2016. godinu osvrće na ovaj fenomen, doduše diplomatski ali i vrlo jasno, ističući da bi trebalo “razjasniti pravnu poziciju” ove novinske agencije i načine njenog finansiranja, kao i “dovesti ih u sklad sa postojećim propisima”. Prevedeno na svakodnevni jezik, to znači da ova novinska agencija radi bez ikakvog zakonskog osnova i da se finansira na misteriozan način.\nTanjug kao održiva agencija na tržištu – zvuči kao šala!\nNino Brajović međutim smatra da Tanjug treba da opstane u državnom ili kombinovanom javno-privatnom vlasništu i najavljuje donošenje novog zakona o ovoj agenciji, i to bez konsultacija sa stručnom javnošću, sprovodeći očigledno prethodno donetu političku odluku. Po njemu, Tanjug treba da bude na tržištu, da nastavi da posluje po održivom konceptu, odnosno da ne sme da dobija subvencije od države za plate zaposlenih, kao što je to dobijao ranije. Pritom se naravno ne osvrće na činjenicu da se prema Tanjugu vrše mnogobrojne transakcije sa raznih državnih adresa, pod nerazjašnjenim okolnostima.\nNo, da li država već zapravo sprovodi svoj plan za „održivost“ Tanjuga, koji očigledno nije zasnovan na tržišnim osnovama, ne čekajući donošenje zakona? Da li je ono što se dešava na Radio-televiziji Vojvodine zapravo „dugoročno državno rešenje za Tanjug“, odnosno da li država planira da novinare i fotografe Tanjuga zaposli na javnim medijskim servisima, gde će dobijati plate, a oni će i dalje nastaviti da rade za ovu novinsku agenciju, vršeći propagandu za vlast?\nZaposleni na RTV-u – rade za Tanjug\nNovinar Tanjuga Nenad Ćaćić 12. aprila zaposlio se na Radio-televiziji Vojvodine kao pomoćnik urednika u Informativnom programu Prvog programa televizije, ali prelazak na pokrajinski javni servis za njega nije značio i prestanak rada u agenciji. Samo nedelju dana kasnije, generalni direktor RTV-a Miodrag Koprivica dozvolio mu je da nastavi da radi za agenciju Tanjug, izdajući mu Rešenje o davanju saglasnosti za rad kod drugog poslodavca, to jest omogućio mu je da „i dalje izveštava sa događaja iz Novog Sada i Vojvodine za agenciju Tanjug“. Kako se navodi u dokumentu, Ćaćićev rad u agenciji Tanjug „ne može da se poklapa ili preklapa sa radnim vremenom u RTV-u“.\nĆaćić kao promoter Novog Sada\nNenad Ćaćić javnosti je poznat kao jedan od poslednjih dobitnika gradskog priznanja Oktobarske nagrade. Nagradu koja iznosi 130.000 dinara novinar Tanjuga dobio je zbog, kako je u obrazloženju komisije za dodelu nagrada navedeno, „dugogodišnje promocije Novog Sada“.\nInače, zamenik generalnog direktora RTV Jožef Klem na jednom sastanku je, kako saznaje VOICE, priznao da je Ćaćić zaposlen po političkoj liniji. Prilikom dolaska na RTV Ćaćić je svojim novim kolegama predstavljen kao zamenik urednice Informativnog programa. Međutim, takvo zanimanje uopšte ne postoji u sistematizaciji radnih mesta na RTV-u.\nNjegova plata premašuje mesečna primanja gotovo svih urednika u Informativnom programu televizije. I dok urednici imaju koeficijent ličnog dohotka u rasponu od 3 do 5, koeficijent Nenada Ćaćića iznosi 6 (plata od oko 75.000 dinara). Pojedini novinari rekli su za VOICE da Ćaćić za odlaske na teren za potrebe Tanjuga čak koristi i vozila RTV-a!\nOsim za Tanjug, Ćaćić nije prekinuo saradnju ni sa Novosadskim sajmom, gde je povremeno angažovan u pres-centru tokom sajamskih priredbi.\nĆaćić je molbu podneo samo dve nedelje nakon što se zaposlio u RTV-u, a pozvao se na član 161 Zakona o radu i član 54 Kolektivnog ugovora, koji dozvoljava zaposlenom rad i kod drugog poslodavca, ali uz dozvolu poslodavca kod kojeg je u radnom odnosu.\nNakon prethodne procene neposrednog rukovodioca (urednice Informativnog programa Snežane Pijetlović), generalni direktor RTV-a Miodrag Koprivica je u rešenju naveo da Ćaćićevo dalje angažovanje u Tanjugu „neće imati negativne posledice u programskom, poslovnom i organizacionom smislu“, pa je s tim u vezi ocenio da „ne postoje pravne smetnje da mu se molba odobri“.\nDok 100 ljudi radi preko agencije, pojedinci se nesmetano zapošljavaju\nRTV nastavlja da se survava slobodnim padom: Povlašćeni „promoteri“ i poniženi novinari (karikatura: STUPS)\nBojazan više od 100 ljudi koji su donedavno bili zaposleni na RTV-u, trenutno angažovanih posredstvom agencije za zapošljavanje kod istog poslodavca, da će neko drugi zauzeti njihova radna mesta počela je da se obistinjuje.\nI dok se bivši radnici RTV-a, koji su do oktobra 2016. godine imali ugovore o radu na određeno vreme, više od sedam meseci nalaze u milosti i nemilosti privatnih agencija za zapošljavanje, pojedinci kao što je Ćaćić bez većih problema dobijaju posao.\nAli to nije jedini problem ljudi koji na RTV-u rade posredstvom agencija. Više njih se požalilo redakciji VOICE-a da im za mesec april nije isplaćen rad nedeljom, rad tokom uskršnjih praznika, noćni i prekovremeni rad. Pojedinci tvrde da su ostali uskraćeni i za više od 10.000 dinara.\nOnima koji su se žalili, iz agencije KadarPLUS su odgovorili da su za svakog radnika fakturisali iznos koji im je dostavljen iz RTV-a. „Meni je stvarno žao što se sve ovako izdešavalo, ali ni najmanje nismo mi krivi. Verovatno su iskoristili to što je sa nama raskinut ugovor da vas zakinu i krivicu svale na nas“, stoji u odgovoru agencije KadarPLUS.\nVOICE je došao u posed računa koji je RTV platio za angažovanje ljudi posredstvom beogradske agencije KadarPLUS za mesec april, u kojem stoji iznos od 8,44 miliona dinara. Osim što se navodi ukupan iznos koji je RTV uplatio ovoj agenciji, na računu se mogu videti i pojedinačne isplate svakom od 107 angažovanih radnika. Nekima od njih je plaćen rad nedeljom, tokom uskršnjih praznika, noćni i prekovremeni rad, ali mnogima nije.\nVOICE saznaje da su se zbog toga odmah po dobijanju plate neki od oštećenih obratili rukovodstvu RTV-a, ali da problem do danas nije rešen.\nAdvokat Veljko Milić tvrdi da je ovo veoma zanimljiva situacija jer je RTV poslao izveštaje agenciji u kojima su umanjeni radni sati za pojedine zaposlene, što znači da je i ukupan iznos koji je RTV platio agenciji za april umanjen.\n„Ovakvo postupanje ne samo što je medijski zanimljivo, nego ukoliko bi se utvrdilo da je neko lažno prikazivao činjenice kako bi na taj način ostvario imovinsku korist, moglo bi biti i elemenata krivičnog dela“, rekao je Milić za VOICE i ohrabrio svakog kome su bez osnova uskraćena prava da potraži sudsku zaštitu.\nĆaćićev slučaj primer je politike dvostrukih aršina, jer je RTV 1. aprila prekinuo dalju saradnju sa novinarkom Omladinskog „O radija“ Majom Leđenac, pored ostalog i zbog toga što je honorarno radila za agenciju Beta (RTV je pre toga prestao i da kupuje Betin dnevni servis vesti).\nKako VOICE saznaje, na RTV-u je zaposlen i jedan fotograf, koji je takođe nastavio da radi za Tanjug, pa se očigledno može govoriti o „planu rešavanja“ problema održivosti Tanjuga, odnosno u ovom slučaju njegovog dopsiništva u Novom Sadu, a ne slučajnosti.\nArbitrarna odluka direktora\nPrema oceni stručnjaka za medijsko pravo Veljka Milića, Kolektivni ugovor na RTV-u generalnom direktoru ostavlja mogućnost da samostalno arbitrira ko može, a ko ne može da radi i za drugog poslodavca.\n„U slučaju Nenada Ćaćića obrazloženja praktično i nema jer se samo navode odredbe Zakona o radu i Kolektivnog ugovora i paušalno se navodi da ne postoje pravne smetnje da mu se molba odobri. Mađutim, pošto se udovoljava njegovom zahtevu, onda je moguće da obrazloženje bude šturo“, smatra Milić.\nUkoliko bi u budućnosti generalni direktor odbio nekog drugog zaposlenog sa sličnim zahtevom, prema Milićevoj oceni taj bi mogao da pokrene postupak pred sudom i da se pozove na ovu odluku. „Tada bi RTV pred sudom morao da objasni zašto Ćaćić može da radi, a drugi ne može“, smatra ovaj advokat.


NAJNOVIJE VESTI : TRAGEDIJA U NIŠU Preminula porodilja, sumnja se da je imala male boginje - Devet meseci\nAutor Sonja Milekic\t On Jan 22, 2018 303 0\nNišlijka stara 21 godinu koja je primljena na lečenje sa kliničkom slikom malih boginja, preminula je jutros oko 6 časova na Infektivnoj klinici od komplikacija izazvanih ovom bolešću, saznaje “Blic”.\n– Reč je o porodilji koja se porodila početkom decembra i koja je bolovala najmanje par nedelja pre nego što je primljena na Infektivnu kliniku. Imala je kliničku sliku morbila, sa ospama, visokom temperaturom i zapaljenjem pluća. Primljena je na kliniku 16. januara, u teškom opštem stanju. Primila je svu antibiotsku i polisimptomatsku terapiju i nije bila na respiratoru – rekao je prof. dr Vrbić.\nNa Dečjoj klinici, kako saznajemo, trenutno nema dece koja su na respiratoru usled teže kliničke slike izazvane morbilama.


Konkurs za učesnike programa kulturne saradnje mladih - Srbija, Albanija i Bosna i Hercegovina - Oblakoder\nHome›Sanduče›Konkurs za učesnike programa kulturne saradnje mladih - Srbija, Albanija i Bosna i Hercegovina\nKonkurs za učesnike programa kulturne saradnje mladih - Srbija, Albanija i Bosna i Hercegovina\nKreativno mentorstvo raspisalo je konkurs za učesnike programa kulturne saradnje mladih - Srbija, Albanija i Bosna i Hercegovina. U pitanju je program kulturne saradnje mladih realizuje se u okviru projekta „Transforming the Region One Conversation at A Time – Inspiring Youth Cultural Cooperation” koji je podržan kroz drugi RYCO otvoren poziv za predlog projekta, kofinansiran od strane „United Nations Peacebuilding Fund” i organizovan u saradnji tri organizacije: „Kreativnog mentorstva” iz Srbije, OKC „Abrašević” iz Bosne i Hercegovine i „RRuga me Pisha” iz Albanije.\nFokus projekta je na uspostavljanju dijaloga, kulturne razmene i saradnje među mladim radnicima iz oblasti kulture i medija iz Albanije, Bosne i Hercegovine i Srbije. Cilj projekta je da se napravi baza za buduću kulturnu mrežu mladih koji su društveno i politički osvešćeni, obrazovani i otvorenog uma. Zbog toga, traže 30 mladih ljudi (od 20-30 godina), po 10 iz Srbije, Albanije i Bosne i Herecgovine, koji su aktivni u oblasti kulture, medija i umetnosti. Učesnici programa koji će učestvovati u projektu će imati priliku da uče kroz rad sa mentorima kao i jedni od drugih.\nU periodu od 6 meseci (Februar – Jul 2020), u timovima od po troje (svaki tim će imati po jednu osobu iz Srbije, Albanije i Bosne i Hercegovine) učesnici će raditi na pilot incijativama, uz podršku mentora (umetnika i profesionalaca u kulturi sa dugogodišnjim iskustvom u promociji i uspostavljanju regionalne saradnje, procesima pomirenja u regionu ili anti-ratnim aktivnostima). Cilj projekta je da se kroz proces mentorstva i vršnjačku razmenu znanja, učesnici upoznaju sa relevantnim inicijativama koje su postojale u prošlosti, koje bi mogle da ih inspirišu, informišu i podstaknu da se više uključe u aktivizam kroz kulturu, kako bi prevazišli predrasude i stereotype o „drugima” iz regiona i kako bi doprineli stvaranju mreže mladih, društveno aktivnih i osvešćenih građana.\nMožete se prijaviti ukoliko:\nPRIJAVE do 14. februara, 2020.\nViše o samom projektu i prijavi saznajte na sajtu Kreativnog mentorstva.\nNovo kulturno naselje poziva lokalne umetnike na konkurs Useljenje


Pokrentut postupak protiv Sbije pred Evrospkim sudom za ljudska prava zbog izostanka podrške za Rosmko naselje Šuma na Čukarici u borbi protiv Covid-19 - Romski centar Daje\nPokrentut postupak protiv Sbije pred Evrospkim sudom za ljudska prava zbog izostanka podrške za Rosmko naselje Šuma na Čukarici u borbi protiv Covid-19\nHomeAll Posts...Pokrentut postupak protiv Sbije pred Evrospkim...\nPostupak je pokretnut na zahtev Inicijative A11 a sud je postupio po zahtevu odmah, čime je kako navode iz inicijative “jasno potvrdjeno da stanje u ovom naselju i izostanak reakcije nadležnih, prestavljaju ozbiljan i realan rizik da dođe do nečovečnog i ponižavajućeg postupanja prema Romima iz ovog naselja i do povrede njihovog prava na život”.\nKako su saopštili iz Inicijative oni su državi uputili više apela i inicijativa da se hitno preduzmu mere za zaštitu najugorženijih ali da do odgovra Vlade nije došlo.\nOni su podestili da je Inicijativa A 11 je još 17. marta uputila Apel Vladi Republike Srbije za hitno preduzimanje mera za zaštitu najugroženijih, da bi već 20. marta, u saradnji sa Timom za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije i pojedinim stručnjacima u oblasti socijalnih prava pripremila predlog mera za zaštitu najugroženijih tokom borbe protiv korona virusa i prosledila ga Vladi Srbije.\nNa ovaj predlog mera do danas Vlada Republike Srbije nije odgovorila. U međuvremenu, stanje u neformalnim romskim naseljima na ivici je humanitarne katastrofe, a posebno su ugroženi Romi koji su raseljeni sa Kosova saopštili su iz te inicijative.\nBez dovoljno prihoda, bez mogućnosti da obavljaju poslove u neformalnoj ekonomiji, bez struje, vode, zaštitne opreme i adekvatnih informacija o merama za sprečavanje korona virusa, Romi i Romkinje prepušteni su sami sebi, zavise uglavnom od humanitarne pomoći koju im povremeno obezbeđuju organizacije civilnog društva. U uslovima vanrednog stanja Evropski sud za ljudska prava je, praktično, jedina instanca kojoj građani Srbije mogu da se obrate radi zaštite svojih prava. Pokretanje postupka za izricanje privremene mere Evropskog suda za ljudska prava podsetnik je Vladi Republike Srbije da ne može više zanemarivati desetine hiljada najugroženijih, posebno pogođenih pandemijom.\nSrbiji postoje najmanje 583 neformalna romska naselja. U skoro 40% ovih naselja kuće nisu priključene na vodovodnu mrežu. Ovo znači da najmanje 25.000 Roma i Romkinja u Srbiji živi bez vode. Inače,\nKako kažu očekuju da Vlada Republike Srbije ne čeka pokretanje novih postupaka povodom stanja u drugim naseljima, već da hitno preduzme korake radi zaštite Roma i Romkinja koji žive u neformalnim naseljima.


► AMSS: Osam sati čekanja kamiona na izlazak iz Srbije\nNa prelazu Batrovci, s Hrvatskom, kamioni čekaju čak osam sati, a na prelazu s Mađarskom kod Horgoša i više od toga.\nNa izlazu iz Srbije kod Šida, na granici s Hrvatskom, kamioni čekaju oko sedam sati, na prelazu Kelebija s Mađarskom do tri sata, dok na granici sa Makedonijom kod Preševa na izlazak iz Srbije kamioni čekaju dva saa.\nNa terminalima graničnih prelaza Srbije za automobile nema zadržavanja dužeg od pola sata.\nPo večerašnjim informacijama "Puteva Srbije" nema zadržavanja ;na naplatnim stanicama auto-puteva.\nAMSS dodaje da je posle pada "betonskog elementa" na put, normalizovan saobraćaj kod graničnog prelaza Sremska Rača, prema BIH.\nNa putevima jugozapadne i istočne Srbije mestimično ima do pet santimetara raskvašenog snega, a kod Zaječara "sitnih odrona".\nAMSS upozorava na mogućnost mestimične poledice i magle na putevima, a "Putevi Srbije" savetuju vozačima da ne kreću na put bez zimske opreme za vozila.


Kinezi kupuju udeo u Saudi Aramku za 19 mlrd dolara?\nTanjug 29. aprila 2021. 09:17\nLONDON – Veliki kineski investitori pregovaraju sa vlastima u Rijadu o kupovini udela u Saudi Aramku, koji se priprema za prodaju još oko 1,0 posto vlasništva u saudijskom državnom naftnom gigantu stranim investitorima, izveštava Rojters pozivajući se na četiri n eimenovana izvora.\nPrema trenuntnoj tržišnoj kapitalizaciji Aramka, cena za jednoprocentni vlasnički udeo iznosila bi oko 19 milijardi dolara, dodaje britanska agencija.\nKao što je Tanjug već izvestio u sredu, saudijski princ prestolonaslednik Mohamed bin Salman potvrdio je u izjavi jednom saudijskoj tv stanici da se vode pregovori o prodaji udela u državnoj naftnoj kompaniji jednoj „vodećoj globalnoj energetskoj firmi“.\n„Ne želim da dajem nikakva obećanja, ali vodimo razgovore s jednom vodećom svetskom energetskom kompanijom o sticanju vlasničkog udela od 1,0 posto“, rekao je bin Salman.\nOn je ocenio da će „to biti sjajna stvar za povećanje Aramkove prodaje u matičnoj zemlji te kompanije“, ne otkrivajući o kojoj je firmi reč, već da samo dolazi iz jedne „ogromne“ državi.\nBin Salman je naveo takođe da se vode razgovori i sa drugim firmama, te da bi deo akcija Aramka mogao da bude prenet na suvereni fond bogatstva kraljevine i na Javni investicioni fond. Deo akcija bi, kaže, mogao da bude uvršten i na saudijskoj berzi Tadavul.\nInicijalna javna ponuda Saudi Aramka bila je najveći svetski IPO kada je kompanija debitovala na berzi u decembru 2019. godine. Na domaćoj berzi Tadavul listirano je oko 1,5 posto akcija ove kompanije.\nAramko je na IPO-u prikupilo 25,6 milijardi dolara, a kompanija je kasnije iskoristila „grinšu opciju“ (prodaja veće količine akcija od prvob itno utvrđenog obima) i prodala još 450 miliona akcija, čime je ukupan iznos dostigao 29,4 milijarde dolara.\nSaudijska vlada poseduje više od 98 procenata Aramkovih akcija.


Decembar 04, 2020 20:03\nU Agenciji za lekove i medicinska sredstva Srbije u toku je ispitivanje uzoraka ruske vakcine protiv koronavirusa „Sputnjik Ve“, kao i procena dokumentacije „Fajzerove“ vakcine.\nPavle Zelić iz Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije rekao je da je toj instituciji 2. decembra predat zahtev kompanija „Fajzer/Biotek“ za izdavanje dozvole za vakcinu, a 3. decembra predati su uzorci vakcina „Sputnjik Ve“ koju proizvodi Naučno-istraživački institut „Gamaleja“ iz Rusije.\nKada je u pitanju ruska vakcina „Sputnjik Ve“, rekao je Zelić za televiziju N1, Agencija će u okviru svoje nacionalne kontrolne laboratorije ispitati uzorke te vakcine i dati potvrdu njenog kvaliteta.\n„To je jedan od regulatornih postupaka koji se sprovodi, ali naravno mora da se sprovede kompletna analiza i uzoraka i dokumentacije da bismo dali našu dozvolu i sertifikat. I to će se učiniti sa jednom idejom da mi imamo više vakcina na raspolaganju, da ne zavisimo samo od jedne, i opet da budemo u poziciji u kojoj mnoge Agencije za lekove u svetu, pa eto i u EU nisu, a to je da sami procenjujemo i da damo našim sertifikatima potvrdu i uverenje građanima Srbije da su vakcine upravo onakve vakcine kakve treba da budu“, istakao je Zelić.\nOn je dodao da je zastupnik ruske strane u Srbiji Institut za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“, dok kompanija Fajzer ima svoje predstavništvo u našoj zemlji.\n„Kada pričamo konkretno o „Fajzerovoj“, odnosno „Bajotekovoj“ vakcini, naši eksperti intenzivno rade na proceni dokumentacije koja je dostavljena kako bi se izdala dozvola za lek. Ovaj proces je definisan zakonom i pozakonskim aktima koji su u maksimalnoj meri usaglašeni sa onim zakonima, odnosno direktivama koje važe u Evropskoj uniji i najrazvijenijim zemljama sveta, kao i smernicama Svetske zdravstvene organizacije“, objašnjava Zelić.\nNaravno, dodao je, da će se uraditi i analize uzoraka svih serija uvezenih vakcina, kao što se to čini i za sve druge vakcine i uvezene lekove.\n„Ovo je nešto što je za nas redovna procedura, ali u vanrednim okolnostima vanredno se i intenzivno radi. Pratimo i član 34. Zakona koji nam omogućava da po ubrzanom postupku izdajemo tu dozvolu. Podaci koje mi želimo da vidimo jesu celokupan razvojni proces vakcine. Sve ono što slušamo u medijima i naučnoj i stručnoj javnosti mesecima unazad sada mora doći na našu kontrolu, kao što se to dešava i u Američkoj upravi za hranu i lekove ili u Evropskoj agenciji za lekove u Amsterdamu“, napominje Zelić.\nOvo je, dodaje, velika prilika za nas da ne čekamo dozvole drugih regulatornih tela.\n„Naravno da pratimo šta se dešava i da ćemo u određenoj meri prepoznati te odluke, ali naša sudbina je u regulatornom smislu u našim rukama. Naši eksperti gledaju dokumentaciju i posmatraju, naročito fokusirajući se na klinička ispitivanja, posebno ovu čuvenu treću fazu. Agencija tu gleda dokaze za sve ono što smo čuli, poput efikasnosti vakcine od 95 posto. Čuli smo dakle te tvrdnje, ali to mora da bude potkrepljeno podacima, dokazima, to ne sme biti nešto što se ne vidi iz onoga što je dato nama kao izveštaj. Desetine hiljada pacijenata koji su primili ove vakcine i jedan zaista mali broj njih koji su se zarazili pošto su primili vakcinu jeste nešto što nam obećava i daje nadu da je zaista tako kako kompanije tvrde, ali to sve mora da se potvrdi kroz ove materijale koje mi sada pažljivo proučavamo“, rekao je on.\nUpitan o razlikama između „Fajzerove“ i vakcine Instituta „Gamaleja“, Zelić je rekao da pored onoga što smo naučili o tome da se „Fajzerova“ vakcina čuva na -70 stepeni Celzijusa, vakcina „Sputnjik Ve“ se čuva na -18 stepeni, što kako je rekao jeste jedna prednost u tom pogledu.\n„One su suštinski različite. To su sada nove tehnologije koje su razvijene, mRNA tehnologija koja se razvija za „Fajzerovu“ i ne samo tu vakcinu, i vektorski virus koji se koristi kod „Sputnjik Ve“ vakcine. Ali, očekujemo da, pošto su neke određene najave i iskustva drugih regulatornih tela koja su odobravala ove vakcine pozitivna, da ćemo potvrditi da bilo koji da je metod kojim se došlo do efikasnog proizvoda na kraju manje bitan. Bitno je da ona dođe do građana što je pre moguće“, primetio je Zelić.\nKako navodi, ono čega su apsolutno svesni jeste da svaki dan njihovog rada znači ljudske živote.\n„U narednim danima potpuno ćemo se posvetiti ovim predmetima i, nadamo se, u najskorijem roku doći do konačnog odgovora da li te vakcine zadovoljavaju visoke standarde, a to su pre svega podaci o kvalitetu, efikasnosti i bezbednosti“, rekao je Zelić za televiziju N1.\nEU lideri u četvrtak o vakcinama za Zapadni Balkan 13\nIvkoviću i Vučiću Zlatne značke povodom 100 godina Radničkog 24\nSutra sednica državnog vrha i Operativnog tima za vakcinaciju 15\nDr Janković: Nema opuštanja barem do leta 24\nSrbija: 1.317 novozaraženih, umrlo još 20 osoba 20\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 10150


BalkanMagazin :: Bruka za Poljsku: obezbeđnjem Obame rukovodili pijani oficiri!\nBruka za Poljsku: obezbeđnjem Obame rukovodili pijani oficiri!\nčetvrtak, 05. jun 2014 23:09\nPokrenut discipinski postupak posle koga će oni verovatno biti otpušteni iz policije\n(foto, Barak Obama, predsednik SAD na poljskom aerodromu sa Bronislavom Komorovskim, predsednikom Poljske i poljskim i američkim pilotima vojnih aviona F-16)\nTri visoka oficira poljske policije, koji su bili odgovorni za bezbednost američkog predsednika Baraka Obame tokom njegovog jučerašnjeg i prekjučerašnje boravka u Varšavi, zatečeni su tokom službe u policijskoj komandi kako piju alkohol.\nAutomobil predsednika Obame na varšavskim ulicama\nKod jednog od njih izmereno je 1,7 promila alkohola u krvi (količina koja odgovara srednje teškom pijanstvu), kod drugog 0,2 promila (lakša opijenost) a treći, koji je pokazivao najviše znakova pijanstva, odbio je da se podvrgne testiranju količine alkohola u krvi.\nPijani oficiri, koji su komandovali stotinama policajaca na ulicma glavng grada Poljske, “uhvaćeni” su na delu, tojest kako piju alkohol na poslu, još u utorak, i odmah su suspendovani sa svojih dužnosti.\n“Protiv njih je pokrenut discipinski postupak i preti im otpuštanje iz policije”, piše danas ist Žečpospolita (Rzeczpospolita).\nObama u teretani u Varšavi: sada se vodi istraga o tome kako je nastala ova fotografija pored tolikog obezbeđenja\nOsim Obame, na proslavi četvrt veka slobode i demokatije u Poljskoj učestovalo je još četrdesetak predsednika i drugih zastupnika zemalja širom sveta. Za njihovu bezednost staralo se oko 5.000 policajaca i drugih pripadinika snaga bezbednosti.


"Republika" - Igre sa Gonzalesom\nIgre sa Gonzalesom\nSamo pre desetak dana, ovdasnja, zainteresovana javnost bila je preokupirana pricama o americkoj politici sargarepe i stapa prema Jugoslaviji. Pre svega prema neprikosnovenoj vlasti Slobodana Milosevica. Cetiri Gelbardova ustupka Milosevicu u vidu sitnih i formalnih »zblizavanja« ove dvojice ljudi u stalnom dijalogu, ukljucujuci i one veoma ceste telefonske, zasenili su (u nekim medijima i namerno) sve ono sto je dodatno receno u izjavi Stejt dipartmenta o uslovima za skidanje spoljnog zida sankcija.\nPo cenu ponavljanja vec poznatog, svakako bi trebalo reci da su tu i dalje i Hag i sukcesija, i Gonzalesove preporuke SRJ. Zanimljivo je da u poretku ovih uslova Gonzalesova misija ne samo sto je na kraju, vec je izgleda i - usputna. Razlog za to je svakako cinjenica da su Dejton i uzavrelo Kosovo, s pravom, prva briga medjunarodne zajednice olicene u SAD, EU, NATO, UN i OEBS. Ne bi, medjutim, trebalo iskljuciti ni okolnosti da je za Gonzalesovu misiju potrebno neuporedivo vise vremena i da je to, u stvari, jedan od onih uslova, ako ne i jedini, koji bi se sa najvise opravdanja mogao nazvati »unutrasnjom stvari SRJ«. Naprosto zato sto vise zavisi od domace politicke javnosti nego od medjunarodne zajednice koja je zato ostavlja pri kraju uslova. Gonzales je zapravo simbol zahteva za uspostavljanje demokratije u Jugoslaviji. Samim tim, ovde medju zvanicnicima nije narocito popularan, a nije iskljuceno da ce ga u misiji ometati i neki od onih kojima je pomogao da zauzmu skupstinska sedista dobijena na lokalnim izborima posle devedeset dana protesta, setnji i zvizdaljki. Bivsi spanski premijer je sigurno i sam bio svestan toga, jer su bila potrebna prilicna ubedjivanja (ukljucujuci i Roberta Gelbarda prilikom poslednje posete Madridu pre vise od mesec dana) da se prihvati duznosti specijalnog izaslanika OEBS za Jugoslaviju. U krajnjoj liniji, niko ne zeli da dozivi neuspeh pogotovo na takvim stvarima koje vecem delu Evrope ne izgledaju narocito revolucionarne, jer je rec o parlamentarizmu, slobodnom trzistu, postenim izbornim zakonima, ljudskim pravima i svemu onome sto demokratija podrazumeva.\nSada kada se konacno prihvatio ovog posla moglo bi se zapoceti sa svojevrsnom igrom nagadjanja sta mu se sve moze desiti i kad moze nesto uspesno okoncati. Uzmimo samo parlamentarizam koji bi trebalo da profunkcionise u drzavi gde je vlada vaznija od parlamenta, gde se upravlja uredbama i vladinim nalozima, gde vlada otimanje za ulazak u vladu koju sastavlja premijer bez ozbiljne vecine u skupstini.\nNije iskljuceno da misiju nece moci ni cestito otpoceti. Lako je zamisliti da ce neko uvek isticati da SRJ nije u OEBS, pa tu nema ni Gonzales sta da trazi, dok, kao novu Vodjinu pobedu, ne ubedi sve brojne clanice ove organizacije da je trenutni povratak Jugoslavije medju njih sasvim opravdan cin. Ako mu to uspe, mozda ce i podeliti malo slave sa neprikosnovenim vladarom, ako ne - uverice se da je ovde zaista sve mogucno osim - demokratije.


Društvo Autor:N108. dec. 202022:23 > 23:49\nVirusolog dr Ana Gligić izjavila je gostujući u Pressingu da su za prave vakcine, koje bi davale možda doživotni imunitet, potrebne godine.\n„Ovo su nove vakcine koje su napravljene – RNK i na nosačima, za njih nisu potrebna tako obimna istraživanja kao za klasične vakcine. Ove vakcine prema izjavama stručnjaka i sa istoka i sa zapada ne daju imunitet koji traje više od dve godine“, kaže ona.\nGligić kaže da je slušala prognoze SZO, koje upozoravaju da bi možda imali još jedan jako veliki pik u januaru i februaru, ali da ona ima suprotno mišljenje i da , kako kaže, „igramo na samom vrhu, i da je već počelo spuštanje“.\nPotvrda iz SAD: Fajzer vakcina odlično štiti posle prve doze\nIstakla je da postoje dve grupe vakcina.\n„Fajzer i Moderna su napravljene kao RNK, to je vakcina koja ne može izazvati bolest, ugrađuje se pravi sama viruse, koji bombarduju naš imuni sistem, stvaraju se antitela, kažu da je preko 90 odsto efikasna. I vakcine napravljene na nosaču – kao što je oksfordska, kineska, ruska…“, kaže Gligić.\n„To bi moglo jako puno da košta zemlju, Fajzer je u obavezi da vam dostavi vakcine pod tim uslovima, a na vama je da je čuvate do upotrebe“, kaže ona.\n„Počeće da pada i imaćemo malo relaksiraniju situaciju posle Nove godine, međutim, moje mišljenje se ne slaže sa mišljenjem SZO, koja predviđa da će u januaru biti jako veliki pik“, kaže ona.\nOdgovarajući na pitanje o antivakserima, kaže da „ne može da shvati to“.\n„Najveća dostignuća u medicini su antibiotici i vakcine. Neke bolesti se ne bi rešile da nije bilo vakcina, ili bismo imali permanentne gubitke u ljudstvu i prirodnim resursima. Pored mera koje su nam prepisane, mi i dalje imamo veliki broj zaraženih i teške kliničke slike, bez vakcine i prokužavanja mi se korone nećemo rešiti, zato što je ona iz prirode, i što će nam se iz prirode neprestano pojavljivati i praviti probleme“, kaže.\n„Ovo su nove vakcine koje su napravljene – RNK i na nosačima, za njih nisu potrebna tako obimna istraživanja kao za klasične vakcine. Vrlo je važno da se pridržavamo mera, jer će one pomoći da brže savladamo. Ove vakcine prema izjavama stručnjaka i sa istoka i sa zapada ne daju imunitet koji traje više od dve godine“, kaže ona.\nBritanski ministar hit na mrežama: Plakao zbog vakcinacije\nĐerlek: Urađeni su akcioni planovi za vakcinaciju\n„I u svetu se dešavaju slične stvari. Sigurno da procene imaju veliku ulogu u brzini širenja virusa, ako se danas donosi odluka da će mere početi od ponedeljka, oni su projektovali da to treba da se uradi, nije mi jasno zašto nije od tog dana, znači da su projektovali da imaju problem, ne razumem zašto nisu odmah krenuli“, kaže ona.\n„Virusolog sa iskustvom, ne oni koji pišu knjige, nego sa isksustvom da je imao virus u rukama, a veterinar, jer je ovo jedna od najtežih zoonoza koja je pogodila svet“, kaže.\nTokom epidemije Variole vere, kaže, bilo je jedno telo, koje se često sastajalo i diskutovalo, „šta su oni odlučivali, država je morala da aminuje“.\n„Tada je na neki način sve poticalo od toga šta će reći stručnjak, pa se onda tražila podrška od države, da sa eventualno policijom odu da se hvataju kontakti, koji nisu hteli. Lekari su uvek tražili od države samo da daje logističku podršku za sprovođenje svojih odluka“, kaže ona.\n„A da se onda u miru saberemo, da skinemo mere, da počne jedna normalna edukacija kadrova, a ne preko skajpa da idu u školu deca, to će imati veće posledice od korone na stanovništvo, to je sve povezano. Mi moramo zaustaviti epidemiju, a to možemo ovakvim prokužavanjem, pa onda i vakcinom, da se vratimo normalnom životu“, kaže dr Gligić.\n„Postavlja se pitanje da li treba vakcinisati one koji su preležali, kaže da treba. Zato što kod nekih ljudi sama bolest u blagoj formi nije davala dovoljan imunitet, da bi se došlo do 60,70 odsto imunog stanivništva“, kaže ona.\n„Trajna vakcina treba tri, četiri godine da se ispituje na ljudima da bi dobila licencu. Nijedna vakcina ne štiti sto odsto, ali nećete nikada razviti kliničku sliku koja može dovesti do teške hospitalizacije ili letalnog ishoda. Ako ste vi bili u kontaktu sa koronavirusom sa živine, na primer, vaš organizam to pamti i ne bi trebalo da se razvije teška klinička slika. Interakcija organizma i vakcine zavisi od samog čoveka, ako je date nekome ko je na izdisaju i ima sto boljki, ona neće reagovati isto kao kod drugih“, kaže.\nGovoreći o prebacivanju na onlajn nastavu, kaže da je protiv toga.\n„Ja sam baš zagrebačkoj TV rekla ‘ne dozvolite da se zatvaraju škole i fakulteti’, zbog toga što će posledice takve nastave, takve edukacije biti jako teške za buduće generacije koje nailaze i koje se na taj način školuju“, kaže.\nKako je rekla, „vakcinacijom ne možemo zaustaviti da korone nema, ali možemo smanjiti i zaustaviti epidemiju“.\n„Korone će biti, ali moramo se malo umešati u ekologiju. Danci su zakopali krznašice, pa su morali da ih ekshumiraju i unište na propisan način da ne bi u ekologiji napravili katastrofu. Šta će biti ako neko kupi Torlak i poruši zgrade i otkopa rupu gde sam ja uništila Variolu“, rekla je.\n„Treba da izbegavamo kontakte, da nosimo maske, da pravimo samo fizičku distancu, a socijalnu ne“, rekla je dr Gligić.


Privatizacija prošla, lokalni mediji zbrisani – Centar za razvoj lokalnih medija\nPrivatizacija prošla, lokalni mediji zbrisani\nU Srbiji je na kraju prošle godine bilo nešto više od 2.000 registrovanih medija. Njihov kvantitet nije srazmeran kvalitetu informisanja jer je, prema procenama stručnjaka, nedovoljno onih sa informativnim sadržajima, a još manje onih koji izveštavaju objektivno i nepristrasno.\nTaj problem je posebno izražen u unutrašnjosti Srbije, gde su lokalni nezavisni mediji izloženi političkim pritiscima i finansijskom iscrpljivanju, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) medijski ekspert Rade Veljanovski.\n„U manjim mestima u unutrašnjosti Srbije medijska situacija je katastrofalna jer lokalni moćnici, koji su uglavnom članovi vladajuće koalicije, ne dopuštaju da drugačije mišljenje ili informacija izađu u javnost. Uostalom, takva je situacija u celoj zemlji, ali je na lokalnom nivou još teža i još gora“, kaže Veljanovski.\nZa Gordanu Božić, direktorku Kragujevačkih novina, taj nedeljnik je primer koji pokazuje kako su „aktuelna vlast, a i ona prethodna, na perfidan način gušili nezavisne medije“.\n„Počev od nakaradne privatizacije Svetlosti do sadašnjeg vremena i vrlo perfidnog finansijskog pritiska uništavanja lokalnog nedeljnika Kragujevačke novine.\n„Problem je što u poslednjih pet godina lokalna samouprava nije raspisala nijedan konkurs za sufinansiranje medija, pa su nam budžetska sredstva ostala nedostupna, iako Zakon nalaže drugačija pravila“, kaže Božić i dodaje da je gradska vlast sav novac namenjen medijima usmerila na račun Radio televizije Kragujevac.\n„Kragujevačke novine su 2009. godine, nakon propale privatizacije lista Svetlost, osnovali novinari koji su ostali bez posla, nastavljajući sa nezavisnom uređivačkom politikom, ali se i one, posle 10 godina izlaženja nalaze pred gašenjem.\nMedijsko mrtvilo na jugu Srbije\nU Vranju, gradu na krajnjem jugu Srbije udaljenom 350 kilometara od Beograda, 2017. godine ugašene su Vranjske novine i istoimeni portal, jedini list sa nezavisnom uređivačkom politikom i dvadesettrogodišnjom tradicijom.\nPrema navodima Radomana Irića, novinara iz tog grada, lokalne vlasti uredno raspisuju konkurse, ali sav novac iz budžeta koji se izdvaja za medije dodeljuju samo poslušnim i podobnim.\n„Identična situacija je i u ostalih šest opština Jablaničkog okruga, na krajnjem jugu Srbije gde postoji 79 medija, a više od polovine njih ima informativne sadržaje. O karakteru, uređivačkoj politici i njihovom odnosu prema vlastima najbolje govori podatak da od svih 69 medija, u protekle tri godine, jedino portal ’Info vranjske’ nije dobio ni jedan jedini dinar“, kaže Irić za RSE.\nU Leskovcu, centru Jablaničkog okruga, udaljenom 270 kilometara od Beograda, nedavno su ugašeni ranije privatizovani Radio Leskovac i nedeljnik Naša reč, koji su imali informativne programe. Na medijskoj sceni opstali su uglavnom komercijalni mediji, sa izuzetkom Televizije Leskovac, privatizovane krajem 2007. godine, lista Nova naša reč, jedne agencije i nekoliko portala koji imaju informativne sadržaje.\nLjiljana Stojanović, urednica Regionalne informativne agencije JUGpress kaže za RSE da i u tom gradu, koji formalno primenjuje zakon i sprovodi proceduru raspodele sredstava za sufinansiranje ostvarivanja javnog interesa u medijima, oni koji nisu po meri vlasti teško dolaze do sredstava iz budžeta.\n„U novinarskim krugovima se čuje da članovi komisije za raspodelu sredstava dobijaju spisak koliko ko treba da dobije novca. JUGpress i ’Nova naša reč’ na tim konkursima iz godine u godinu dobijaju sve manje novca, što je jasan pokazatelj da mi nismo po volji onih koji prave te spiskove. JUGpress već 13 godina emituje informativne sadržaje na srpskom, albanskom, bugarskom i romskom jeziku, a prošle godine ni u Ministarstvu kulture nije prošao nijedan naš projekat, uz prilično čudna obrazloženja, na osnovu kojih sumnjamo da komisija nije vrednovala kvalitete projekata, već je odlučivala po nekim drugim kriterijumima“, ističe Stojanović i dodaje da je simptomatično da državne pare nisu dobili mediji koji su sarađivali sa novinarskim udruženjima i ukazivali na loš odnos vlasti prema medijima i novinarima.\nServis vlasti umesto servisa javnog interesa\nSvetozar Raković, generalni sekretar Nezavisne unije novinare Srbije (NUNS), na osnovu evidencije tog udruženja o zloupotrebama budžetskih sredstava za sufinansiranje javnog interesa u medijima zaključuje da:\n„Najveći gradovi prednjače u izigravanju konkursnih procedura i bukvalno nagrađuju poslušne medije u službi promocije i propagande lokalne vlasti koji su njen servis, a ne servis javnog interesa. Posebno su zabrinjavajući konkursi na kojima se događaju stvari koje su za tužilaštvo, koje liče na organizovani kriminalni poduhvat. Mislim na pojavljivanje potpuno nepoznatih, takozvanih novoosnovanih medija, nekakvih marketinških agencija i kvazi produkcija, koje se često osnivaju posle raspisivanja konkursa. Simptomatično je da baš oni na konkursima dobijaju milionske iznose. Naravno, time su najoštećeniji profesionalni, objektivni i nezavisni mediji, ali, pre svega, građani kojima je uskraćeno pravo na objektivno i nepristrasno informisanje.“\nVeljanovski potvrđuje da se poslednjih godina vrlo dobra ideja o projektnom sufinansiranju medija kada ostvaruju javni interes, sadržana u Zakonu o javnom informisanju i medijima potpuno izvrnula ruglu.\n„Sva ta pravila koja su sadržana u Zakonu se krše tako što vlast imenuje članove komisija koji apsolutno nisu kompetentni, ali su u sprezi sa vlašću. Oni donose apsurdne odluke da razni mediji, koji uopšte ne ostvaruju javni interes nego su u pravom smislu režimski mediji i glasnogovornici vladajućih struktura, dobijaju taj novac, tako da svi građani Srbije, bez obzira na svoju političku opredeljenost ili neopredeljenost, finansiraju one medije koji rade za vlast“, kaže Veljanovski.\nPosledice neprijateljskog stava lokalnih vlasti prema svim medijima sa nezavisnom uredničkom matricom su sve izraženije i vidljivije, a kako to izgleda u Vranju, sažima Radoman Irić:\n„Što se tiče profesionalnosti, ne bi baš mogli da se pohvalimo. Imamo višak medija, a manjak informacija.“\nU Leskovcu Ljiljana Stojanović:\n„Činjenica je da se lokalni mediji uglavnom bave događajima koje kreira lokalna vlast, odnosno gradonačelnik. Po sistemu: ja vam dajem pare vi morate da me pratite.“\nU Kragujevcu Gordana Božić:\n„Nalazimo se u veoma teškoj situaciji, praktično pred gašenjem. Svakodnevno se borimo sa ogromnim dugovima prema štampariji. Plate ne primamo mesecima, novinari nam odlaze tako da nas je u redakciji samo četvoro.“\nKnjiževnik Vidosav Stevanović, koji je 2007. pola godine bio direktor tada oslobođene Radio televizije Kragujevac, kaže za RSE da u državi Srbiji postoji sistemska greška koja se, kada su mediji u pitanju, od pojave prvih novina štampanih na srpskom jeziku u Kragujevcu 1834. prenosi sa jedne na drugu političku generaciju i na sve režime.\n„Osnovna greška je što je uvek neko hteo da vlada sa što manje demokratije i sa što manje uticaja javnosti i što se ta javnost često povinovala tome. Bio je jedan prekid 2000. godine, kada je mnogima izgledalo da će doći do neke promene, ali su se promenili samo ljudi na vlasti. Praktično, svi su, svo vreme, pokušavali da uguše medijske slobode, odnosno da uguše glas pojedinaca kojikritički misle“, kaže Stevanović.\nUrednik KRIK-a tužio tabloide jer su objavljivali laži da je Belivukov saradnik\nMatić: Sadržaj sa Pinka nije zaslužio da bude u etru, poziva se na linč novinara\nPojedine emisije TV Happy zabranjene u Crnoj Gori na šest mjeseci\nCopyright © 2022 Centar za razvoj lokalnih medija


LOKALNE AKCIONE GRUPE PODRŠKA SU RURALNOM RAZVOJU\nNa inicijativu pomoćnika gradonačelnika Grada Kruševca za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo i Agencije za regionalni razvoj Rasinskog okruga, tokom aprila i maja meseca organizovani su sastanci sa predstavnicima lokalne samouprave iz Rasinskog okruga sa idejom da ih se još jednom upoznaju za mogućnostima formiranja Lokalnih akcionih grupa i prednostima koje formiranje istih može da im donese.\nNakon niza održanih sastanaka, zaključeno je da želja i potencijal za formiranje LAG-ova postoji, te je u Čačku organizovan sastanak gde su razmenjena iskustva sa LAG-ovima Čačak-Gornji Milanovac i Dragačevo-Jelica-Zapadna Morava, kao i onima iz Slovenije.\n- Imali smo priliku da vidimo koji su to početni koraci, ta prva faza koja je neophodna za formiranje Lokalnih akcionig grupa. Svi smo saglasni da budućnost razvoja lokalnih ruralnih područja leži upravo u LAD-ovima – kaže Stefan Ribać, direktor ARRRO.\nIskustva zemalja u okruženju ukazuju da su LAG-ovi efikasni u podsticanju održivog razvoja.\n- Cilj je da se prepoznaju problemi lokalnih zajednica i uz pomoć sredstava i projekata fondova EU unaprede život i standard poljoprivrednih proizvođača i ostalog stanovništva koji žive u ruralnim područjima, a što podrazumeva, uz ulaganje u poljoprivredu i ulaganja u putnu infrastrukturu, kanalizaciju, vodovod, izgradnju škola, vrtića – nabraja pomoćnik gradonačelnika za poljoprivredu, Marko Knežević i dodaje da će tako celokupno stanovništvo imati korist.\n- Predstoji nam veliki posao u narednom periodu, jer je neophodno definisati teritoriju, odnosno koja će naseljena mesta iz najmanje dve susedne opštine formirati LAG. Tu je i potpisivanje saglasnosti, priprema statusne dokumentacije, izbor rukovodstva i još dosta toga – dodaje direktor ARRRO.


Božović sumirao utiske sa Kipra i otkrio ko počinje duel sa Pazarom! - Sportske.net\nBožović sumirao utiske sa Kipra i otkrio ko počinje duel sa Pazarom!\nTrener fudbalera Crvene zvezde Miodrag Božović rekao je da će najbolji uvek imati prednost u prvom timu u nastavku sezone i dodao da se nada boljoj realizaciji nego jesenas.\nZvezda održala vanrednu Skupštinu, evo kako će se ubuduće birati predsednik kluba!Pripreme okončane, ima li prekobrojnih u Zvezdi i Partizanu?Koliko bi Ristić zaradio u Espanjolu?Zvezda vs Partizan - Ko ima bolji učinak na pripremama?''Delije'', hoćete li iskoristiti ovu priliku?\nZvezda će narednog vikenda utakmicom protiv Novog Pazara nastaviti takmičenje u Super ligi, u kom posle prvog dela ima šest bodova više od drugoplasiranog Partizana.\n"Prednost će imati oni koji igraju dobro. Nadam se da ćemo poboljšati realizaciju i dati što više golova, zato i vežbamo, ali s obzirom na to koliko vežbamo, mislim da nismo preterano precizni", rekao je Božović novinarima.\nBožović je najavio da u nastavku "neće biti previše rotacija".\n"Jesenas je bilo zbog šest utakmica u Evropi, možda ne bismo bili prvi u prvenstvu da nismo rotirali. Ekipa koja je ispala od Ludogoreca je bila u psihološkom šoku, kao što sam bio i ja, tako da je lakše bilo da u prvenstvu igraju oni koji nisu igrali tu utakmicu", dodao je.\nTrener crveno-belih je najavio da će prvu utakmicu u Superligi protiv Novog Pazara igrati isti tim koji je nastupio u generalnoj probi sa ukrajinskom Zirkom, ako svi budu zdravi.\nOn je naveo da bi Nemanja Milić verovatno bio u sastavu za taj duel, da nema suspenziju zbog žutih kartona, tako da bi utakmicu trebalo da počne Srđan Plavšić, za koga je rekao da se dobro pokazao u generalnoj probi.\nTo znači da bi prvi prvenstveni duel u prolećnom delu sezone Crvena zvezda trebalo da počne u sastavu: Manojlović, Petković, Frimpong, Luković, Anđelković, Donald, Le Talek, Kanga, Plavšić, Ruiz, Boaći;\nBožović je istakao da uopšte ne razmišlja o evropskim takmičenjima jer o tome treba da se misli i govori tek kada se završi sezona.\n"Uvek sam optimista, čovek mora da se bori i radi sve što je do njega da napravi dobar rezultat. Ali, ne treba ljudima da dajemo lažna obećanja. To smo radili prošle godine, pa su ljudi bili strašno razočarani posle Ludogoreca. Svi su pomislili, čak i mi, da imamo nešto, a u stvari je ispalo ništa", kazao je Božović.\nKada je reč o timu, Božović je kazao da nije lako uigrati ekipu, posebno zbog činjenice da su najefikasniji sa početka sezone, oni koji su učestvovali kod skoro svih golova Aleksandar Katai, Luis Ibanjes i Ugo Vieira, napustili klub.\n"Prošle godine su sa nama bili igrači koji su postigli skoro sve golove za Zvezdu. Videćemo, daj Bože da budemo bolji nego što smo bili. Rezultati će sve pokazati. Igračima je sada lakše da razumeju jedan drugoga i znaju ko šta može i kako ko s kim treba da se postavlja i odnosi, tako da je sa te strane meni mnogo lakše", rekao je Božović.\nOn je naveo da ne zna kada će Nenad Milijaš biti fizički potpuno spreman. Rekao je da je on doveden zbog kvaliteta koje ima, pas, pregled igre i prekid.\n"To nam je malo nedostajalo. Milijaš je iskusan i sam će najiskrenije reći kada bude bio spreman jer nema razloga da zavarava ni samog sebe, ni nas. Pokazao je da, ko zna - zna", dodao je Božović.\nBožović je bio pun reči hvale za novog napadača crveno-belih Ričmonda Boaćija, koji je dao šest golova na tri pripremne utakmice, ali je trener ipak istakao da treba da se sačeka sa konačnom ocenom.\n"Boaći razume igru, dobro se kreće, uvek može da mu se doda lopta. Ima dobar pregled igre, odlično sarađuje i nagovestio je da ima veliki potencijal. Ipak, sačekaćemo jer smo se mnogo puta zaletali i dolazili u situaciju da pljujemo onoga koga smo hvalili", rekao je Božović.\nZa Boaćijevog sunarodnika iz Gane, štopera Abrahama Frimponga je kazao da "poseduje kvalitet".\n"Izvanredno je brz, što nama posebno treba u poslednjoj liniji. Nadam se da će svojim igrama dokazati da smo doveli dobrog igrača", kazao je trener crveno-belih.\nKada je reč o napadačima, posebno Milanu Pavkovu, Božović je naveo da će igrati najbolji, a da doskorašnjem fudbaleru Radničkog treba posebno vreme da se prilagodi sistemu rada.\n"Pavkovu treba vreme da se prilagodi. Umoran je, teške su mu noge jer je naišao na drugačiji rad. Krupniji igrači teže dolaze do forme", rekao je Božović.\nBožović je rekao da još nije odlučeno šta će biti sa omladincima koji su prošli pripreme sa prvim timom.\n"Bilo bi mnogo važno da omladinci budu prvi zbog Lige šampiona mladih, koja služi za sticanje iskustva i afirmaciju. Videćemo šta je najbolje, ko će ići tamo, ko će ostati, a ko će ići na pozajmicu", rekao je Božović.\nOn je naveo da ne želi da sluša kritike što ne forsira više mladih igrača.\n"Velika većina igrača je pri kraju karijere, a dolazi nova grupa mladih. Ta smena generacija mora da se polako napravi. Ima mnogo kritika što ne forsiram mlade igrače, ali oni najbolje uče i stasaju uz starije", kazao je on.\nBožović je rekao da je zadovoljan uslovima koje je klub imao na Kipru, a istakao je da je "senku na sve bacila" povreda Mihaila Ristića. Dodao je da se nada da će Ristić, kome se predvidja još oko dve nedelje pauze, dobro da se oporavi.\nGovoreći o samim pripremama, trener Zvezde je kazao da je "teško reći" u kakvom je stanju ekipa, ali da je očigledno da ima "više mogućnosti za kombinovanje" sastava, bar što se tiče napadačkog dela.


U 2021. oko 900 otkrivenih karcinoma pluća | Banjaluka.net\n“Nimalo lakše nisu bile ni posljednje dvije godine, koje su bile izazvane virusom korona, gdje je pulmologija zajedno sa drugim disciplinama dala veliki doprinos u liječenju građana Republike Srpske”, naveo je Šeranić.\nOn je naglasio da je fokus ovogodišnjeg skupa nešto na čemu se zalaže Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite sa aspekta medicine – interdisciplinarnost, a sa aspekta sistema to je multisektorijalnost.\n“To su stvari gdje svi zajednički moramo da budemo uključeni, u nešto što je najvažnije, a to je zdravlje našeg građanina”, ukazao je Šeranić.\nOn je zahvalio ljekarima svih discilina koji su posljednje dvije godine davali svoje nadljudske napore, gdje se morao u potpunosti reorganizovati sistem i izmijeniti neke procedure kako bi se omogućilo da svi dobiju što je moguće kvalitetniju zdravstvenu njegu.\nŠeranić je rekao da je Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite i dalje otvoreno za sve prijedloge koji se tiču unapređenja sistema.\n“Spremili smo, i u Narodnoj skupštini će se naći paket zdravstvenih zakona, tri u prijedlogu, jedan u nacrtu, gdje i sa legislativnog okvira pokušavamo da unaprijedimo sve one aktivnosti koje nam trebaju za naredni period”, napomenuo je Šeranić.\nGeneralni direktor Univerzitetskog kliničkog centra /UKC/ Republike Srpske Vlado Đajić izrazio je zadovoljstvo što se u Banjaluci održava ovakav skup, te istakao da opredjeljenje rukovodstva ove zdravstvene ustanove, osim gradnje bolnice i kupovine najsavremenije opreme, jeste i edukacija kadra i da je ovaj skup prilika da zaposleni UKC-a steknu još veća znanja što će im omogućiti da još kvalitetnije liječe pacijente.\nOn je rekao da se u Srbiji nalazi više od 20 ljekara UKC-a na edukaciji, 12 ljekara u Sloveniji i najavio da će u narednim danima biti dogovorena saradnja i edukacija u Njkemačkoj i Austriji.\n“Cilj nam je veoma visok nivo kvaliteta zdravstvene zaštite koji imaju daleko razvijenije države u Evropi i svijetu”, poručio je Đajić.\nTradicionalno stručni skup pod nazivom “Majski pulmološki dani” organizuje Udruženje pulmologa/pneumoftiziologa Republike Srpske, Klinika za plućne bolesti, Klinika intenzivne medicine za nehirurške grane UKC-a Republike Srpske i Medicinski fakultet Univerziteta u Banjaluci.\nOvaj stručni skup se pod okriljem Udruženja pulmologa/pneumftiziologa Republike Srpske održava svake godine od 1992. Dobio je multidisciplinarni karakter, na kojem se, osim izabranih tema iz pulmologije, prezentuju radovi iz srodnih oblasti.\nSkup je redovno praćen izdavanjem časopisa, sa štampanjem radova u cijelosti, kao i internet prezentacijom registrovanog časopisa “Respiracio” /respiratio.info/.


Bećirović i Magazinović predložili Zakon o ukidanju jubilarnih nagrada političarima\nWHO upozorava: “Ljudi bi trebali nositi maske kod kuće”\nJasminu je lisac mezimac: Našao sam ga u kanalu, upucali…\nNajteži dani porodice Izetbegović: Padne li Sebija, “najmoćnija žena na…\nIz SDP-a pitaju: Zašto se godinu dana odgađa sjednica o…\nPoslali ga kući s upalom pluća: 9 sati čekao pregled…\nPacijent preminuo u čekaonici Covid ambulante: Rekao da mu nije…\nFotografije otkrivaju bliskost: Kako je Bego Bektić od preživjele žrtve…\nBektić, Sandžić i Hamzić pušteni na slobodu nakon saslušanja\nSnijeg pada na zapadu i sjeverozapadu Bosne, očekuje se i…\nUdruženja žrtava pisala CIK-u BiH: “Poništite i ponovite…\nGrađani BiH poručili Milanu Tegeltiju: “Korumpiran si! Ne…\nPoslanik u Predstavničkom domu Parlamenta BiH Saša Magazinović i delegat u Domu naroda Denis Bećirović istovremeno su u oba doma uputili u hitnu proceduru Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine kojim se ukida jubilarna nagrada izabranim i imenovanim zvaničnicima u institucijama Bosne i Hercegovine.\n“To konkretno znači da zastupnici i ministri, ali i drugi imenovani zvaničnici neće više imati pravo da po ovoj osnovi dobiju novac iz budžeta. Jubilarna nagrada predstavlja pravo radnika na naknadu za ostvareni određeni broj godina radnog staža. Bećirović i Magazinović su naveli da pravo izabranih i imenovanih zvaničnika na ovakvu vrstu novčane naknade predstavlja potpunu neosjetljivost na tešku društvenu i ekonomsku situaciju u Bosni i Hercegovini, te se upravo radi uvažavanja socijalne realnosti i predlaže ovakva izmjena postojećeg zakonodavstva.\nIako su zabilježeni slučajevi pojedinačnog odricanja od ove privilegije, zastupnici SDP-a smatraju da ona uopšte ne treba biti propisana zakonom i da to treba jasno i nedvosmisleno definisati“, saopćeno iz SDP-a.\nDenis BećirovićSaša Magazinović\nOd danas ni državljani BiH s hrvatskim pasošem...\nUdruženja žrtava pisala CIK-u BiH: “Poništite i ponovite...\nOglasio se Grujičić: “Ovo je nastavak pritiska na...\nMirza Teletović: “Bravo momci, bravo Bosno i Hercegovino”\nWHO upozorava: “Ljudi bi trebali nositi maske kod...\nJasminu je lisac mezimac: Našao sam ga u...\nNajteži dani porodice Izetbegović: Padne li Sebija, “najmoćnija...\nIz SDP-a pitaju: Zašto se godinu dana odgađa...


Tokom vanredne situacije biće finansirani i dodatni troškovi liječenja djece u inostranstvu - Glas Srpske\nTokom vanredne situacije biće finansirani i dodatni troškovi liječenja djece u inostranstvu\nSrna 01.04.2020 12:17\nBANjALUKA - Fond solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece u inostranstvu će, tokom vanredne situacije u Republici Srpskoj izazvane virusom korona, snositi ne samo troškove liječenja djece u inostranstvu, već i one koji nastanu radi prijema ili otpusta sa bolničkog liječenja, kao što su putni troškovi i smještaj.\nOvom odlukom direktora Fonda solidarnosti, precizirano je da će Fond finansirati putne troškove djeteta i roditelja koji se nalazi u pratnji radi odlaska na liječenje ili povratka u mjesto gdje porodica živi u Republici Srpskoj, saopšteno je iz Fonda.\nSaglasnost, kako se navodi u saopštenju, na prijedlog odluke je dao Upravni odbor Fonda solidarnosti, a odluka će stupiti na snagu nakon objave u Službenom glasniku Republike Srpske.\n- Ovom odlukom je omogućeno da Fond solidarnosti finansira troškove smještaja u inostranstvu za dijete i roditelja koji se nalazi u pratnji, u slučaju da se porodica ne može vratiti u Republiku Srpsku zbog ograničenja prelaska granica u vrijeme trajanja vanredne situacije - navedeno je u saopštenju.\nU saopštenju je navedeno da će Fond, osim toga, finansirati i troškove nabavke potrebnih medicinskih sredstava ili lijekova, prema preporuci zdravstvene ustanove u inostranstvu, s ciljem obezbjeđenja daljeg liječenja djeteta u kućnim uslovima.\nIz Fonda solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece u inostranstvu napominju da se ova odluka odnosi na ona liječenja koja su već odobrena, kao i na liječenja koja su započeta u nekoj od bolnica u inostranstvu.\nUsvajanjem ove odluke, koju je, kako je istaknuto u saopštenju, podržalo i Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske, Fond solidarnosti nastoji izaći u susret porodicama koje se nalaze sa bolesnim djetetom u inostranstvu.\n- Na ovaj način im je moguće obezbijediti dodatnu finansijsku podršku za vrijeme trajanja vanredne situacije, a sve radi zaštite zdravlja djece i sprečavanja širenja virusa korona - naglašavaju iz Fonda.\nIz ovog fonda naglašavaju da će finansiranje pomenutih troškova vršiti na osnovu zahtjeva roditelja i priložene odgovarajuće medicinske, finansijske i druge dokumentacije.\nZahtjev i potrebna dokumentacija se Fondu solidarnosti mogu dostaviti i elektronskim putem.\n- Ukoliko bude potrebno da se troškovi, na primjer, smještaja, plate stanodavcu u inostranstvu, predviđena je mogućnost da se navedeni troškovi refundiraju roditeljima koji te troškove plate, a za to naknadno po povratku u Republiku Srpsku podnesu zahtjev Fondu solidarnosti - navedeno je u saopštenju.\nU saopštenju je naglašeno da je predviđeno da ove zahtjeve razmatra komisija Fonda solidarnosti, koja i inače daje prijedlog za dodjelu sredstava, a u daljoj proceduri direktor Fonda solidarnosti donosi rješenje, uz saglasnost Upravnog odbora.\nIz Fonda solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece u inostranstvu ističu da će i dalje pratiti epidemiološke smjernice nadležnih i da će na osnovu toga donositi adekvatne mjere koje imaju za cilj da roditeljima i djeci čije se liječenje finansira od strane Fonda solidarnosti olakša boravak u inostranstvu, posebno u pogledu finansijskih troškova.\nU saopštenju je navedeno da, Fond solidarnosti je u kontaktu sa svim roditeljima djece koja se trenutno nalaze na liječenju u inostranstvu.\n- Fond solidarnosti u kontaktu sa zdravstvenim ustanovama u inostranstvu u kojima treba da se liječe djeca iz Republike Srpske, a u cilju adekvatne provjere rada zdravstvene ustanove dok traje pandemija virusa korona - naglašeno je u saopštenju.\nU slučaju neophodnosti upućivanja u inostrani zdravstveni centar, kao i saglasnosti za prijem djeteta na liječenje, biće traženo i mišljenje Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske o epidemiološkoj situaciji, kako bi djeci koja moraju da idu na liječenje u inostranstvo bilo obezbijeđeno da bezbjedno stignu na odredište.\nIz Fonda solidarnosti navode da u skladu sa preporukama Vlade Republike Srpske, s ciljem sprečavanja širenja virusa korona, rade ograničenim kapacitetom, ali bez zastoja, jer se sve sjednice Komisije i Upravnog odbora održavaju elektronski.\nFond solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja,stanja i povreda djece u inostranstvu je, kako podsjećaju, od početka rada pa do danas odobrio 235 zahtjeva za 180 djece (neka liječenja su produžena više puta), za šta je izdvojeno više od četiri miliona KM.


Ukupna šteta od majskih poplava 495.000 km | Palelive.com\nPočetna Regija Rogatica Ukupna šteta od majskih poplava 495.000 km\nUkupna šteta od majskih poplava 495.000 km\nROGATICA – Na području opštine Rogatica ukupna šteta od poplava u maju iznosi 495.000 KM, od čega je šteta kod pravnih lica 394.000 KM, a kod fizičkih lica 101.000 KM.\nU administrativnoj službi ove opštine Srni je rečeno da su u iznos ukupne štete uračunati troškovi na saniranju i sprečavanju štete tokom poplava u iznosu 31.000 KM.\nZa privredne djelatnosti ukupna šteta iznosi 458.000 KM, a za vanprivredne djelatnosti 37.000 KM. Kod dva privredna društva ukupna šeta u sektoru industrije iznosi 50.000 KM.\nUkupna šteta na opremi kod pravnih lica iznosi 4.000 KM.\nPrethodni članakPrišiveno stopalo ipak amputirano\nNaredni članakOtvorena izložba posvećena Simi Milutinoviću Sarajliji


DOBRA VEST ZA GRAĐANE SRBIJE: Vlada Sbije i MMF postigli dogovor o povećanju plata i penzija (INFO) | DNEVNE\nDOBRA VEST ZA GRAĐANE SRBIJE: Vlada Sbije i MMF postigli dogovor o povećanju plata i penzija (INFO)\nVlada Srbije i MMF postigli su dogovor o povećanju plata u javnom sektoru i davanjima za penzionere, preneo je Blic.\nDogovor je postignut posle sedam dana intenzivnih pregovora i današnjih dvočačasovnih razgovora.Premijer Aleksandar Vučić i ministar finansija Dušan Vujović obratiće se sutra tim povodom novinarima.\nPremijer je nedavno najavio mogućnost jednokratnog davanja penzionerima.U saopštenju sa današnjeg sastanka Misije MMF i premijera Vučića navodi se samo da je bilo reči o platama i penzijama.Precizira se, međutim, da je Misija, nakon detaljne revizije, veoma zadovoljna dobrim rezulatima koje je Srbija postigla.\nStanje u srpskom budžetu je stabilno, uočen je značajan napredak po pitanju boljih prihoda, bolje naplate poreza i manjih rashoda, konstatovala je Misija.\nSrbija je i dalje na dobrom putu stabilnih makroekonomskih i fiskalnih pokazatelja, zaključak je Misije MMF.\nMMF: Stanje u srpskom budžetu stabilno, Srbija na dobrom putu\nVučić i predstavnici MMF-a razgovarali su i o aktuelnim temama u vezi sa aranžmanom MMF-a, saopštila je Kancelarija Vlade Srbvije za saradnju sa medijima\nTokom sastanka, istaknuto je da je Srbija i dalje na dobrom putu stabilnih makroekonomskih i fiskalnih pokazatelja.Predstavnici misije MMF-a istakli su da postoje određeni problemi u hemijskom i rudarskom sektoru.Tema razgovora bila je i planirano povećanje plata i penzija.


U prvih sedam meseci Sokobanju posetilo 75.000 turista, 23 odsto više nego u istom periodu 2018. - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » U prvih sedam meseci Sokobanju posetilo 75.000 turista, 23 odsto više nego u istom periodu 2018.\nU periodu od januara do jula ove godine Sokobanju je posetilo 75.000 turista, što je za 23 odsto više nego u istom periodu prošle godine, pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku.\n0Piše: Beta 12. septembra 2019. 11.07\nTuristi koji su posetili Sokobanju ostvarili su više od 346.000 noćenja što predstavlja povećanje od 18 odsto u odnosu na prvih sedam meseci prošle godine, pri čemu najveći broj gostiju, njih 65.000, dolazi iz Srbije.\nBroj domaćih gostiju u prvih sedam meseci povećan je za 21,6 odsto, a broj stranih posetilaca za 36 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nPosetioci iz Srbije ostvarili su 317.600 noćenja, a gosti iz inostranstva nešto više od 28.000 pa je broj noćenja domaćih gostiju povećan za 16 odsto, a broj noćenja stranaca za 46,5 odsto.\nSokobanja je po broju turista na drugom mestu među srpskim banjama, iza Vrnjačke Banje koju je u prvih sedam meseci posetio 145.771 gost.\nNa trećem mestu u kategoriji banja nalazi se Bukovička Banja sa 19.692 gosta a najmanja posećenost u periodu od januara do jula zabeležena je u Niškoj Banji koja je imala 1.819 gostiju, Gamzigradskoj sa 947 posetilaca, Banji Rusandi koju je posetilo 694 turista i Mataruškoj Banji koja je imala 180 gostiju.\nrzs, Sokobanja, turisti


Na divlje sazidano 1,4 milion zgrada\nGrađani koji su zidali stanove i kuće bez građevinske dozvole imaće vremena još tri godine da uz popust legalizuju svoje građevine, ukoliko su ih ranije prijavili. Međutim, postavlja se pitanje kakva je sudbina onih objekata koji uopšte nisu prijavljeni za legalizaciju, a takvih je, prema evidenciji Republičkog geodetskog zavoda čak 700.000.\nNaime, završavajući osnivanje jedinstvenog katastra nepokretnosti širom Srbije, uz upisana 4,5 miliona legalnih obejkata, popisana su čak blizu 1,4 milion nelegalnih. Ako znamo da je proteklih godina za legalizaciju prijavljeno oko 700.000 objekata, postavlja se pitanje šta s još toliko građevina i koja je uopšte njihova struktura.\nDirektor RGZ-a Nenad Tesla izjavio je da Srbija prvi put u svojoj istoriji ima na jedinstven način uređenu svojinsku evidenciju i da će osnivanje katastra nepokretnosti omogućiti da se uredi nelegalna gradnja i stvore uslovi za razvoj hipotekarnog sistema u našoj zemlji. Pitali smo u Ministarstvu za životnu sredinu i prostorno planiranje kako će se urediti nelegalna gradnja i koji su to objekti koji su „izmakli” prijavi za legalizaciju.\nU Ministarstvu objašnjavaju da se razlika između evidentiranih nelegalnih objekata u katastar i onih prijavljenih za legalizaciju pojavila zato što se veliki broj objekata nalazi u kompleksu za koji je podneta jedna prijava. Za one, pak, objekte za koje nije podneta prijava za legalizaciju, u Ministarstvu podsećaju da Zakon o planiranju i izgradnji predviđa da građevinski inspektor donese rešenje o rušenju. Nadlelžni ukazuju na razliku između katastra nepokretnosti i evidencija katastra zemljišta i zemljišne knjige, jer se u katastar nepokretnosti upisuju svi objekti sa pravnim statusom koji imaju neki od opisa: objekat preuzet iz zemljišne knjige, izgrađen pre donošenja propisa o izgradnji, izgrađen kompletan ili njegov deo s građevinskom ili s upotrebnom dozvolom, ili je objekat izgrađen bez odobrenja za izgradnju (nelegalan objekat). Prema pravnom statusu objekta utvrđuje se i upis odgovarajuće vrste prava na objektu.\nPrema preciznim podacima RGZ-a, u Srbiji je u katastar upisano tačno 1.390.712 objekata bez odobrenja za izgradnju, od kojih je 639.586 stambenih zgrada (45,99 odsto) , 613.037 pomoćnih objekata (44,08 procenata), što je 90 procenata svih građevina evidentiranih bez dozvole, a ostalo su poslovne zgrade i objekti. Svi ovi objekti upisani su pojedinačno u katastar nepokretnosti. Tako, na primer, kod železnice posebno su evuidentirane pruge, upravne zgrade, magacini... za koje je podneta jedna prijava za legalizaciju. Iz Ministarstva poručuju da treba da brinu oni koji uopšte nisu podneli prijavu za legalizaciju.\nNa listi poslovnih zgrada i objekata, 22.262 pripadaju drumskom saobraćaju, 12.643 poljoprivredi, šumarstvu, lovu i ribolovu, 5.128 industriji i rudarstvu, 4.703 elektroprivredi, 3.096 nauci, kulturi, obrazovanju i sportu, 601 verskim zajednicama, 600 železničkom saobraćaju, 279 telekomunikacijama i informisanju, 47 vazdušnom saobraćaju, 43 rečnom i jezerskom saobraćaju, 88.684 odnosi se na ostale poslovne zgrade i objekte, dok za tri nema podataka.


Turizam je privredni sektor koji se najbrže razvija na globalnom nivou i stvara preko 235 miliona radnih mjesta širom svijeta.\nOvo predstavlja 8,2% ukupne zaposlenosti, te je predstavljalo 9,4% BDP-a na svjetskom nivou.\nPrema predviđanjima UNWTO rast međunarodnih turističkih dolazaka će porasti između 3% i 4% u 2010, a u 2009. godini internacionalni turizam je generisao preko 661 bilion €.\nIako je u Bosni i Hercegovini turizam identifikovan kao jedan od sektora sa najvećim potencijalom razvoja, posebno u oblasti agro, eko, avanturističkog i banjskog turizma, malo se radi na njegovom strateškom razvoju i promjeni globalnog imidža BiH kao nesigurne zemlje za putovanja.\nNedovoljno razumijevanje ekonomskog značaja turizma kao industrije i njegovog pozitivnog uticaja na sveukupan razvoj ekonomije zemlje, internacionalnu razmjenu, privlačenje novih investicija i zapošljavanje su osnovni problemi u BiH.\nProblemi u razvoju održivog turizma ogledaju se u nedostatku strateškog planiranja, tehničkog znanja i konstantnog usavršavanja zaposlenih u turizmu, nepostojanju uvezane i komplementarne ponude. Ono što dodatno karakteriše turizam u BiH je nemogućnost praćenja razvoja kroz uspostavljeni sistem za mjerenje razvoja turizma, kvaliteta usluga, sistem zaštite i očuvanja prirodnog, kulturnog i istorijskog nasljeđa, te nedovoljnu primjenu informaciono-komunikacionih tehnologija.\nNaš cilj je unapređenje održivog razvoja turizma, kreiranje turističkih destinacija, te podrška MSP u turizmu i promocija BiH turizma uopšte.\nEXIT tim, zahvaljujući svom iskustvu, može pomoći razvoj održivog turizma kroz niz aktivnosti, počevši od povezivanja glavnih zainteresovanih strana u turizmu, izradu strategija razvoja turizma, modela za uspostavljanje destinacijskih menadžment organizacija, kreiranja novih, te unapređenja postojećih usluga u turizmu. Kroz svoje kontakte i mrežu partnera, možemo pomoći umrežavanje i kreiranje komplementarne turističke ponude, uvođenje indikatora za mjerenje razvoja turizma, uvođenje različitih standarda u oblasti turizma. Kroz djelovanje našeg tima i edukaciju zaposlenih klijenta, dodatno možemo djelovati u ovom sektoru, te pružiti pomoć u izradi poslovnih i marketing planova, te brendiranju destinacija, proizvoda i usluga.


Budžet BiH zapeo u parlamentu - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Budžet BiH zapeo u parlamentu\nBudžet BiH zapeo u parlamentu\n3. Avgusta 2019. Istinito348Leave a Comment on Budžet BiH zapeo u parlamentu\nPrijedlog budžeta institucija BiH za ovu godinu veći je za oko 16 miliona KM u odnosu na 2018. zbog planiranog povećanja plata pojedinim budžetskim korisnicima, za nova zapošljavanja, a više para planirano je i za Srebrenicu.\nTekst Prijedloga budžeta institucija BiH za 2019, do zaključenja ovog teksta, nije bio dostupan javnosti, ali saznajemo da je planirano da najveći dio povećanja budžeta bude potrošen na veće plate policijskim službenicima na nivou BiH, u skladu sa ranijim odlukama Savjeta ministara. Takođe, veći budžet znači i da će državnim službenicima topli obrok sa šest maraka dnevno biti vraćen na osam.\nSekretar Predstavničkog doma PS BiH Marin Vukoja je za Srpskainfo potvrdio da je Prijedlog budžeta institucija BiH iz Predsjedništva stigao u parlament. Međutim, ni u naznakama nema sjednice Predstavničkog doma, koji bi trebalo da razmatra budžet, pod uslovom da se prethodno imenuje novi sastav Komisije za finansije i budžet.\n– Nema najavljenih sjednica, sada su godišnji odmori – kaže Vukoja.\nU Ministarstvu fiansija i trezora BiH su nam rekli da je Predsjedništvo BiH od njih zatražilo samo da naprave određene tehničke korekcije u budžetu i da je sada sve na Parlamentarnoj skupštini.\nUpravo na tom mjestu treba očekivati da se Prijedlog budžeta BiH „kiseli“ u nedogled, jer je rad Parlamentarne skupštine blokiran sve dok ne bude izabran novi saziv Savjeta ministara BiH. To znači da usvajanje Prijedloga budeta BiH preglasavanjem Milorada Dodika u Predsjedništvu u ovom trenutku ne znači ništa jer taj dokument ne može da stupi na snagu prije zelenog svjetla u PS BiH. Dodik je već poručio da ovakav budžet nema podršku i da će sigurno biti blokiran u Domu naroda, što znači da BiH ostaje na privremenom finansiranju u kome nema povećanja troškova u odnosu na 2018.\nInače, na preglasavanju o budžetu Dodik nije mogao da pokrene vitalni nacionalni interes upravo zbog toga što postoji mogućnost zaštite u PS BiH.\nDelegatkinja SNSD u Domu naroda BiH Dušanka Majkić naglašava da je svako povećanje budžeta institucijama BiH znači da je toliko novca manje za entitete. Naime, sistem indirektnog oporezivanja, koji puni najveći dio budžeta, takav je da se prvo namiruju institiucije BiH, pa tek onda budžeti entiteta.\n– Pitanje je kakav su dogovor postigli SDS i ostali u Savjetu ministara. Trenutno imamo situaciju da se Kancelarija za reviziju institucija BiH izuzela od davanja bilo kakvog mišljenja o finansijama OBA, jer oni ne daju nikakve dokumente i nemamo predstavu za šta dajemo tolike pare. Znači, nemamo način da provjerimo kako se pojedine institucije ponašaju, a samo dodajemo nova sredstva. Ne kažem da povremeno ne treba izvršiti korekciju, ali treba biti obazriv. Nema više zavlačenja ruke u džep entiteta, ne može se preći ono što je dogovoreno u trogodišnjem planu okvirnog budžeta BiH – kaže Majkićeva za Srpskainfo.\nMeđutim, ministar bezbjednosti u tehničkom mandatu i poslanik SDS u Predstavničkom domu BiH Dragan Mektić misli da policiji u cijeloj BiH treba povećati plate.\n– Ako želimo profesionalnu i efikasnu policiju, moramo voditi računa o tome da ti ljudi imaju koliko-toliko pristojne plate. Poznata mi je politika vlasti u RS čija policija ima male plate, a istovremeno su uzeli nekoliko stotina vozila na lizing. Znate li koji je to trošak? Generalno, ako imalo želimo vladavinu zakona, pravnu državu, treba da platimo policiju, jačamo njenu odgovornost, profesionalnost i materijalno-tehničku opremljenost. Ne mogu da shvatim nekoga ko policiju drži na takvom nivou da ljudi od plate ne mogu da zadovolje ni minimum potreba. Zato imamo pojavu sve više korupcije u policiji, zato policija pljačka po autoputevima – kaže Mektić.\nSavez sindikata policijskih organa u BiH od poslanika je zatražio hitno usvajanje budžeta jer su njihovi pripadnici mnogo manje plaćeni nego policajci u entitetima i kantonima.\nKažu da zaposleni sa srednjom stručnom spremom u policijskim agencijama na nivou BiH imaju mjesečna primanja od 665 KM, da policijski službenik s činom policajac u Graničnoj policiji, SIPA i Direkciji za koordinaciju policijskih tijela radi za mjesečnu platu od 897, KM, dok policijski službenik u činu mlađi inspektor ima mjesečna primanja od 1.340 KM.\nTagged budzet bih istinito parlament bih poslanici\nU dva napada u SAD ubijeno više ljudi


U subotu će 14 gradova širom BiH proslaviti noć teatra – Novosti Plus\nU subotu će 14 gradova širom BiH proslaviti noć teatra\nManifestacija Evropska noć teatra u BiH biće obilježena u subotu, 16. novembra, u 14 gradova sa 26 programa u okviru kojih će pozorišta otvoriti svoja vrata i pokazati koliko je teatarska umjetnost važna.\nKoordinator ove manifestacije Merima Handanović rekla je da je prijavljeno 19 učesnika, među kojima je pet javnih teatara. “Osim pozorišta, učestvuju muzeji, akademije, kulturno-sportski centri, domovi kultura, te amaterska pozorišta”, rekla je Handanovićeva na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOna je navela da će biti odigrano 10 pozorišnih predstava, od kojih će premijerno biti izvedena predstava “Otelo”, koju je pripremilo Bosansko narodno pozorište iz Zenice. “Osim predstava, biće upriličene promocije knjiga, onlajn teatarske izložbe, a u program manifestacije biće uključena i dva festivala – `Kestenburg` Banjalučkog studentskog pozorišta i Festival dramskog stvarlaštava Vlasenica”, rekla je Handanovićeva.\nOna je izrazila zadovoljstvo što ova manifestacija, koja se održava treće subote u novembru, u BiH svake godine okuplja sve više učesnika, kao i brojnu publiku koja pokazuje da ova umjetnost sve više dobija na značaju.\nPredstavnik Narodnog pozorišta Republike Srpske Aleksandar Matrak rekao je da će ovo pozorište Noć teatra obilježiti izvođenjem predstave “Zločin i kazna” na sceni Narodnog pozorišta “Sterija” u Vršcu u okviru festivala “Vršačka pozorišna jesen”.\n“Ovo je tradicionalna manifestacija u kojoj naša pozorišna kuća učestvuje svake godine, te ovog puta nismo na našoj sceni, nego u gostima”, rekao je Matrak.\n← O reorganizaciji distributivne djelatnosti sa zaposlenima u “Elektro – Hercegovini”\nFILM “LICA LAFORE” NA FESTIVALU U SAN FRANCISKU →


Politika i Novosti u štampanim izdanjima bave se najavama predizbornih i postizbornih koalicija, a glavna je tema da li će SPS i SNS ići zajedno ili odvojeno na prolećne izbore.\nTako Politika pod naslovom "SNS i SPS idu odvojeno na izbore", piše da će naprednjaci i socijalisti na parlamentarne, pokrajinske i lokalne izbore ići odvojeno, tačnije u koaliciji s manjim strankama i svojim tradicionalnim partnerima, dok se nakon izbora očekuje velika koalicija po modelu da se vlast u državi preslika na lokalni nivo.\nI dok Politika piše da ponuda lidera socijalista Ivice Dačića o zajedničkom nastupu s naprednjacima na izborima nije odbačena, ali ni prihvaćena u vrhu naprednjaka, Novosti prenose da su "Dačić i Mihajlovićeva u klinču zbog liste".\nIzvor Politike iz SNS se poziva na poslednja istraživanja javnog mnenja koja njihovoj stranci daju 55 odsto, zbog čega je, smatra, besmisleno da idu u koaliciju sa socijalistima.\nS druge strane, socijalisti kažu da bi im tako kampanja bila jeftinija, jer ako idu samostalno, kako za Politiku kaže jedan socijalista, treba im pet miliona evra, a socijalistička partija, dodaje, godinama kuburi s finansijama.\nIzvor Politike iz SPS kaže i da niko, tačnije nijedan organ stranke nije predložio zajedničku listu, ali i da je siguran da bi ta ideja "prošla" ukoliko bi došla od Dačića.\nUpravo je Dačić i predložio predizbornu koaliciju, a za sada je odgovor stigao jedino od potpredsednice SNS Zorane Mihajlović, koja je uverena da je takva ponuda rezultat želje socijalista da očuvaju svoje pozicije.\nDačić je na to odgovorio da on koaliciju nije ni predložio Mihajlovićevoj, te da će o tome razgovarati samo s Aleksandrom Vučićem, uz pojašnjenje da je koaliciju predložio zbog jedinstva državne politike, a ne zbog straha od rezultata.\n#izbori, #sns, #sps\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Mediji: Male šanse da SNS i SPS budu na jednoj listi".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Mediji: Male šanse da SNS i SPS budu na jednoj listi". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Načelnik Općine Konjic Osman Ćatić izrazio je bezrezervno opredjeljenje za realizaciju projekta izgradnje malih hidroelektrana na rijeci Neretvici.\n28.07.2021. 07:47 / Izvor: Akta.ba\nNačelnik Općine Konjic Osman Ćatić izrazio je bezrezervno opredjeljenje za realizaciju projekta izgradnje malih hidroelektrana na rijeci Neretvici u skladu s Ugovorom o koncesiji, drugim ugovorima i svim preuzetim obavezama.\n"Molimo naše sugrađane da budu racionalni i da nam pruže podršku u iznalaženju prihvatljivog rješenja za sve strane", kazao je načelnik Konjica.\nNa sastanku načelnika Ćatića i izvršnog direktora za kapitalne investicije Elektroprivrede BiH Senada Salkića ukazano je da sprečavanje i obustava izgradnje neminovno vodi do tužbe od investitora Elektroprivrede BiH za zaštitu prava i obeštećenja, što bi za općinu Konjic značilo značajno finansijsko opterećenje.\nNa sastanku na kojem je razgovarano o daljim aktivnostima u vezi s obezbjeđenjem početka izgradnje dvije male hidroelektrane Srijanski most i Gorovnik ušće, izražena je saglasnost o zajedničkom djelovanju na realizaciji projekta i dogovorena izrada akcionog plana s jasno definisanim zadacima i obavezama Elektroprivrede BiH, Općine Konjic (i MUP-a Hercegovačko-neretvanskog kantona, koji bi izvođaču radova trebalo da obezbijedi nesmetani pristup gradilištu).\n"Stav općine Konjic je presudan za ovaj projekat koji je od interesa i za Elektroprivredu i za općinu i načelnik Ćatić je bio decidan. Iskazana je jasna podrška, opredjeljenost i saglasnost za njegovu realizaciju. Potvrdu ovakvog stava očekujemo i od Općinskog vijeća na tematskoj sjednici koja bi trebalo da bude održana u narednom periodu ", naglasio je Salkić.\nTokom razgovora na kojem je dogovorena dinamika daljih aktivnosti, ukazano je na činjenicu da organizatori i učesnici događaja od 1. juna 2020. i 14. juna 2021.godine, kada je spriječen ulazak izvođača radova na gradilište, nemaju podršku općine Konjic, saopćeno je iz Službe za komunikacije EPBiH.\n#male hidroelektrane na Neretvici\nU Elektroprivredi BiH osuđuju usvojene amandmane, najavili gubitak od 85 miliona KM\nŠvrakić: Ako proradi naš inat onda nas ni ovako uzburkano more neće potopiti


UZNEMIRUJUĆI SNIMAK IZ BEOGRADA Obnaženi mladić hteo da POJEDE PSA na okretnici 137\t287\nsleteo avion sa medicinskom opremom\nvesna sinko\t 19.05.2020. 18:45h\nAvion je dopremio zaštitnu opremu, testove, beskontaktne toplomere, sredstva za dezinfekciju... Premijerka je zahvalila predsedniku Azerbejdžana, koji je, kaže, odgovorio na poziv Srbije, kao i ambasadoru te zemlje Eldaru Hasanovu, sa kojim je i dočekala aviona na beogradskom aerodromu.\nPremijerka je posebno podsetila da je Azerbejdžan bio prva zemlja koja je pritekla u pomoć Srbiji 2014. godine nakon poplava. Upravo na današnji dan, 19. maja 2014. godine sleteo je prvi avion pomoći iz Azerbejdžana.\n"Danas i simbolično dočekujemo ovaj avion i dokazujemo strateško partnerstvo i prijateljstvo" rekla je Brnabić.\nAVION IZ KATARA SLETEO U BEOGRAD: Stigla humanitarna pomoć za Srbiju\nAna BrnabićEldau HasanovpomoćavionAzerbejdžan\nUZNEMIRUJUĆI SNIMAK IZ BEOGRADA Obnaženi mladić hteo da POJEDE PSA na okretnici u Surčinu NIŠTA JEZIVIJE DOSAD NIJE VIĐENO (VIDEO) 137\t287


13. децембра 2019. Kultura, Novi Sad, Vesti\nUdruženje „Veliko kolo“, u nedelju 15.12.2019. godine u 18:00 časova, na velikoj sceni „Jovan Đorđević“ u SNP-u održaće Godišnji koncert pod nazivom „Srce da zaigra“, na kom će se predstaviti sve sekcije udruženja, preko 400 učesnika. Bogatim kulturno-umetničkim programom predstaviće se članovi udruženja iz Veternika, Novog Sada i Sremske Kamenice. U programu učestvuju najmlađi članovi udruženja – Vrtić grupa, Škola folklora, Mlađi i Stariji dečiji sastav, Dečiji izvođački sastav, Pripremni i Izvođački sastav, Veteranski sastav, kao i članovi inkluzivne folklorne grupe. Širokim spektrom igara članovi udruženja „Veliko kolo“ predstaviće se Spletom pesama i igara iz Šumadije, Bele Palanke, Užica, Leskovca, Kumanova, Krajišta, Gnjilana, Crnorečja, a premijerno će izvesti i koregrafije iz Srema, Bujanovca i Dimitrovgrada.\nZanimljivo je da su karte za ovaj koncert raspordate za manje od sat vremena, tako da je realno očekivati da „Veliko kolo“ napravi još jedan koncert u narednom periodu zbog velikog interesovanja publike.\nUdruženje „Veliko kolo“ osnovano je u martu 2010. godine sa ciljem da se mladi upoznaju sa tradicijom i da se narodna igra sačuva i dalje neguje uz stalnu umetničku obradu. U svojoj 9. godini ima preko 600 članova, od 4 do 70 godina raspoređenih u 27 grupa. Iako mlado, udruženje je uključeno u organizaciju kulturnih i humanitarnih manifestacija u Novom Sadu. „Veliko kolo“ je organizator / suorganizator nekoliko manifestacija kao što su: Sajam pčelarstva – „Dani meda“ , Festival igre i muzike „Zov ravnice“ , „Festival meda“.


Izvor: RTS, 24.Nov.2019, 13:15\nSrpske službe su intenzivno pratile ne samo ruskog obaveštajca Grigorija Klebana, već i pripadnike drugih obaveštajnih struktura, a to rade i sada, poručuje ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nAleksandar Vulin je, gostujući u emisiji "Sedmica" Radio Beograda, rekao da bi mogao mnogo toga da kaže o srpskom oficiru koji je jedan od aktera špijunske afere, ali da ga u tome sprečava to >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << što je istraga u toku.\nDok se nadležno Tužilaštvo ne oglasi, kako kaže ministar, ne može da se izjašnjava o statusu i sudbini osumnjičenog Z. K.\nVrlo intenzivno su pratili ne samo ruskog obaveštajca Grigorija Klebana već i pripadnike drugih obaveštajnih struktura, a to rade i sada, i građani nemaju nikakvog razloga za brigu, poručuje Vulin.\nSmatra da pokrenuta afera neće ugroziti odnose sa Moskvom i ističe da deli uverenje predsednika Vučića da za poslednju aferu nisu znali ni predsednik Putin, niti ministar Šojgu.\n"Siguran sam da ovo nije politika Ruske Federacije prema Srbiji i da Rusija Srbiju doživljava kao zemlju koja je bliska, prijateljska i bratska. Mi na isti način mislimo o Ruskoj Federaciji, ruskom narodu, o predsedniku Putinu i ministru Šojguu", kaže Vulin.\n"Špijuni su i Aleksandar Obradović i radnici ‘Prvog partizana’"\nTakvih pokušaja industrijske špijunaže bilo je i pre, a biće ih i u budućnosti, ali je važno da se oni sprečavaju, kaže ministar i dodaje da će svi koji se bave takvim aktivnostima biti predmet interesovanja službi bezbednosti.\nSvako odavanje poverljivih podataka je krivično delo i oni koji ga čine moraju za to da odgovaraju, kaže Vulin.\nKada su u pitanju optužbe, koje je takođe objavila bugarska novinarka Dilijana Gajtandžijeva, da je Srbija izvozila oružje u Ukrajinu i da su njime "ubijani ruski vojnici", kaže da je dokazano da je oružje o kojem se govori, u stvari, prodato kompaniji iz Poljske i da je sve urađeno po zakonu.\n"Srbija će ostati vojno neutralna"\nVojna neutralnost neće više zavisiti od volje bilo kog pojedinca ili političke partije, a ukoliko neko bude želeo da Srbija postaneo deo NATO-a moraće da upravo u Skupštini promeni odluku o vojnoj neutralnosti.\nVulin: Službe znaju puno, čekamo kraj istrage, afera neće uticati na odnose sa Moskvom\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je da su srpske službe vrlo intenzivno pratile ne samo ruskog obaveštajca Grigorija Klebana, već i pripadnike drugih obaveštajnih struktura, a to rade i sada...On je poručio da građani nemaju nikakvog razloga za brigu i da bi razloga za brigu bilo kada naše...


Srpska se danas zadužila za više od 168 miliona evra\tIstaknuto\nNedjelja, 24 Juni 2018 20:30\nRepublika Srpska je danas uspješno izvršila prvu emisiju obveznica na međunarodnom finansijskom tržištu u ukupnom iznosu od 168,3 miliona evra, saopšteno je iz Ministarstva finansija Republike Srpske.\nObveznice, čiji planiran iznos emisije je bio 200 miliona evra, prodate su po ravnotežnoj kamatnoj stopi od 4,75 posto na godišnjem nivou.\n"Knjiga investitiora za primarnu emisiju zatvorena je sa današnjim danom na gore navedeni iznos. Listiranje obveznica će biti na Bečkoj berzi, a emisija je izvršena u skladu sa pravom Republike Austrije, dok će uplata sredstava biti izvršena 28. juna", precizirali su iz Ministarstva finansija RS te izrazili zadovoljstvo činjenicom da je planirana emisija uspješno izvršena.\n"Na ovaj način RS se prvi put od svog osnivanja pozicionirala kao relevantan subjekat na međunarodnom finansijskom tržištu. Takođe, važno je napomenuti da je ostvarena kamatna stopa izuzetno pozitivan pokazatelj, imajući u vidu da su sve zemlje u okruženju prilikom svoje prve emisije na međunarodno finansijsko tržište ostvarile kamatnu stopu od preko osam posto, te da je prvi izlazak na međunarodno finansijsko tržište najskuplji za emitenta u smislu prinosa koje očekuju investitori", tvrdi se u saopštenju.\nVlada Republike Srpske je, kako se dodaje, uspješnim izvršavanjem ove emisije obezbijedila diverzifikaciju izvora finansiranja, smanjila rizik od neizvijesnosti finansiranja, te omogućila kvalitetnije planinje i izvršavanje budžetskih priliva i na taj način omogućila potpunu sigurnost izvršavanja svih budžetskih rashoda i izdataka.\nPosljednja izmjena Nedjelja, 24 Juni 2018 19:00\nViše iz kategorije: « Srpska za autoputeve duguje više od 860 miliona KM Povećanje plata u Srpskoj snosiće Vlada, gradovi i opštine »