Recikleri: Povećajte naplatu, pa smanjite takse - BIZlife\n16/04/2014 | 13:38\nProšle godine naplata ekološke takse koja je jedan od glavnih izvora finansiranja naknada, odnosno podsticajnih sredstava, reciklažnoj industriji za prerađeni otpad, prošle godine platilo je samo 20 procenata proizvođača i uvoznika, u ukupnom iznosu od pet milijardi dinara, rekla je ona.\nNa konferenciji o reciklažnoj industriji, ona je navela da nijedna kompanija koja je bila dužna da plati ekološku taksu, a to nije uradila, nije kažnjena, niti je sproveden proces prinudne naplate.\nUkoliko bi naplata ekološke takse bila 100 odsto, to bi omogućilo da se prepolovi visina iznosa te takse koja je uračunata u cenu pojedinačnih proizvoda, od keksa do automobila, rekla je ona.\nPredsednica Udruženja reciklera navela i da su zbog nemara države koja nije isplatila naknadu za prikupljeni i prerađeni otpad za poslednja tri kvartala, članice tog udruženja 2013. sakupile i preradile 25 odsto otpada manje nego godinu pre, odnosno oko 60,5 miliona kilograma.\nPotrebno je da se shvati da reciklažna industrija ne košta državu, već zagađivače i građane koji to plaćaju kupovinom svakog proizvoda, i zato ne vidim nijedan razlog da država ne isplaćuje naknade reciklerima za prerađeni otpad, rekla je Petrović Vukićević.\nPonovila je da bi nova vlada, zbog značaja oblasti zaštite životne sredine i za buduće priključivanje Srbije EU, trebalo da ima posebno ministarstvo za zaštitu životne sredine koje bi probleme rešavalo brže i efikasnije.


Marija ne krije da se suočila sa muškim poslovima poput kopanja kanala, skupljanja sena i drugim, kao i sa vožnjom traktora koja joj je postala svakodnevnica.\nA pre izvesnog vremena u javnosti se pojavila vest da je Marija u drugom stanju. Glumica nije davala komentar na ovu temu, a na svom profilu na Instagramu nije objavljivala fotografije na kojima joj se vidi stomak.\nDanas je prvi put pokazala da je u poodmakloj trudnoći i da uživa u postavljanju kućica za koke. Petronijevićeva bi uskoro trebalo da se porodi, ali ona ne odustaje od poslova na selu.\nmarija petronijević glumica Marija Petronijević glumica trudnoća


Otvorena pisma: Izbeglička kriza iz ženske perspektive | atina\n“Napustila sam svoju povređenu državu da bih se srela sa svojim mužem koji je otišao da spasi sebe od rata i ubijen je. Otišla sam sa decom, ali videla sam ono najteže u svetu. Prešla sam to gladno more, koje je žedno za telima dece i žena iz Sirije, da bih stigla u oblast u kojoj vlada glad, i u drugu državu u kojoj vreba smrt. Živela sam napolju, gde je hladno, i gde nema ničeg čime bih mogla da utoplim svoju decu. Čekali smo više od tri meseca da otvore granice, da stignemo u tu zemlju u kojoj nema nikakvih uslova za život,“\n– napisala je u svom otvorenom pismu Amira iz Sirije koja je na put krenula sa šestoro dece, od kojih najmlađa, trogodišnja Iman još uvek ima komadiće šrapnela u nozi.\nUkupno 74 žene izbeglice putem aktivnosti “Otvorena pisma” koje je organizovala NVO Atina, a podržali UN WOMAN i Oxfam Italy, prenelo je priču o životnim iskustvima u zemljama porekla, položaju žena, njihovim pravima, poteškoćama i rizicima sa kojima su se susrele tokom svog putovanja ka Evropi.\nOva aktivnost bila je jedna od mnogih usmerena ka ženama i tražiteljkama azila koje je NVO Atina sprovodila od momenta zatvaranja granica, kada su hiljade žena ostale u tranzitno-prihvatnim centrima, centrima za azil i neposrednoj blizini graničnih prelaza, u cilju osnaživanja i pružanja pomoći onima koje su u izbegličkoj populaciji prepoznate kao najranjivije i bile izložene najvećim rizicima.\nUključeni u direktan rad i pružanje pomoći, učili smo mnogo o njihovoj kulturi, običajima, tradiciji, podneblju iz kog dolaze, položaju žena, njihovim pravima, rodnim ulogama, dnevnim životnim rutinama, patnji, bolu, mukotrpnoj svakodnevnici i poteškoćama sa kojima su se susretale u zemlji porekla i tokom putovanja.\nIskustva u radu na pojedinačnim slučajevima ukazala su nam da žene izbeglice bivaju izložene povećanom riziku zbog neadekvatnih humanitarnih i političkih odgovora koji zahtevaju hitnu i sveobuhvatnu reformu. Nedostatak osnovnih usluga, jasnih informacija, manjak senzibilisanih i obučenih pružalaca pomoći u vanrednim situacijama, manjak rodne osetljivosti, rizici od krijumčarenja i eksploatacije samo su neki od izazova sa kojima su se žene izbeglice susrele u zemljama tranzita.\nI učeći o tome shvatile smo koliko je važno da razumemo to kroz šta one prolaze, kako bismo im pomogle da se osećaju slobodno i rastrećeno.\nZa NVO Atina, Zorana Parezanović i Jelena Hrnjak\nOtvorena pisma (3).doc


Državni sekretar Kerry: Rusija podgrijava separatističke nemire na istoku Ukrajine\nAmerički državni sekretar John Kerry je rekao američkim senatorima da Rusija podgrijava separatističke nemire na istoku Ukrajine, što bi moglo predstavljati, kako je rekao, isforsiranu krizu kako bi se opravdala vojna intervencija.\nDržavni sekretar je govoreći pred senatskim odborom za vanjske poslove, rekao da je ruska umiješanost u nemire u najmanje tri grada na istoku Ukrajine, sigurna i jasna, i dodao da predsjednik Obama priprema mnogo oštriju grupu sankcija protiv Rusije ako Moskva nastavi nastojanja da destabilizira Ukrajinu.\nGospodin Kerry je takodjer rekao da Rusija ima izbor da suradjuje s medjunarodnom zajednicom kako bi se Ukrajini omogućilo da premosti jaz izmedju istoka i zapada - ili će se sučeliti s većom izolacijom i platiti za svoje akcije.\nRuski ministar vanjskih poslova Sergei Lavrov je izjavio u Moskvi da bi jugo-istočni dijelovi Ukrajine morali biti uključeni u razgovore o budućnosti Ukrajine. Gospodin Lavrov je rekao da bi Rusija željeli vidjeti ove dijelove Ukrajine, gdje se uglavnom govori ruski - predstavljene u vi[estranim razgovorima. Rusko ministarstvo vanjskih poslova je istodobno pozvalo Ukrajinu da obustavi, kako je rečeno, vojne pripreme na jugoistoku zemlje koje bi mogle voditi gradjanskom ratu.\nU Parizu je čelnik NATO saveza Anders Fogh Rasmussen upozorio da bi nastavak ruske intervencije u Ukrajini bio povijesna grečka, koja bi dodatno Rusiju izolirala od medjunarodne zajednice.Umjesto toga, kazao je Rassmussen , Rusija treba povući svoje trupe, ispuniti medjunarodne obaveze i uključiti se u konstruktivan dijalog s Ukrajinom.


MOJA BANKA – domaća banka na usluzi građanima i privrednicima\n14. Februara 2011. Arhiva Visoko.co.ba\n„Naša vizija je biti najbolja domaća privatna komercijalna banka koja istinski razumije potrebe svojih klijenata. Želimo ponuditi klijentima sigurnost poslovanja, sa stalnom orijentacijom ka stvaranju novih vrijednosti“, rekao je Edin Muftić, direktor Moje banke, te dodao da klijenti od ove banke mogu očekivati transparentnost, dostupnost, poštenje i profesionalnost.\n„Bosni i Hercegovini nedostaje jaka domaća banka koja istovremeno može biti i svojevrsni regulator prilika na tržištu. Strategiju Moje banke i otvaranje ove poslovnice vidim kao doprinos ASA grupacije razvoju bh. ekonomije,“ rekao je Kemal Grebo, predsjednik Privredne komore Kantona Sarajevo i preporučio privrednicima da provjere sposobnost i uslužnost Moje banke uspostavljanjem poslovne saradnje sa ovom bankom te dodao „da se neće pokajati“.\n„Naslanjajući se na iskustvo ASA-e i Preventa, želimo biti pouzdan finansijer razvoja bh. privrede, jer Moja banka razumije potrebe i fizičkih i pravnih lica. Moja banka nudi stabilnost u vremenu neizvjesnosti. Živimo u vremenu kreiranja novih vrijednosti, tako da stvarajući jaku domaću banku, pokazujemo mogućnosti sinergije domaćih potencijala i kapaciteta,“ istakao je Muftić.\nMoja banka planira otvoriti poslovnice u Goraždu i u Jelahu u narednih nekoliko mjeseci. Banka je osnovana krajem 2006. godine i do sada je dva puta osvajala priznanje „Zlatni BAM“ za najveći rast depozita. Posluje na teritoriji čitave Bosne i Hercegovine, a svoje usluge pruža putem mreže od 14 poslovnica sa 143 zaposlenika.\nČlanovi FK “Zanatlija” uručili novčanu pomoć visočkom obdaništu (foto)\nŠF “Centrosport” u polufinalu “Olimp turnira”


Srbija čini sve da humano zbrine migrante\nBeta 25. oktobra 2015. 14:35\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas u Kataru da Srbija čini sve da zbine svakog migranta na što humaniji način, iako u Srbiju dnevno udje najmanje 5.000 izbeglica, saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije.\nStefanović je ocenio da će hladnije vreme doneti dodatne izazove u zbrinavanju ljudi, navodi se u saopštenju MUP-a i dodaje da je ministar to izvio u Dohi, gde se sastao sa premijerom i ministrom unutrašnjih poslova Katara Abdulahom bin Naserom bin Kalifa Al Tanijem.\nMinistar Stefanović i premijer Al Tani iskazali su zadovoljstvo zbog posete Kataru predstavnika aktuelne Vlade Srbije, čime je, kako su rekli, otvoreno novo poglavlje u saradnji dve zemlje.\nKao potvrdu buduće intezivne saradnje policija, ministri su danas u Dohi potpisali dve izjave o namerama o saradnji. Prvi dokument odnosi se na saradnju policija Srbije i Katara, a drugi na razmenu iskustava srpske Kriminalističko-policijske akademije i Policijskog koledža Katara.\nOni su istakli i da je potrebna intezivnija razmena operativnih informacija, kao i da Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije može katarskoj policiji da ponudi obuke za pripadnike specijalnih jednica, zatim usavršavanje u oblasti forenzike, obezbeđenja ličnosti i objekata, kao i sportskih dešavanja.


Protesti u Španiji zbog ubistva gej mladića – GayEcho\nProtesti u Španiji zbog ubistva gej mladića\nVeliki broj ljudi izašao je na ulice najvećih španskih gradova, kako bi izrazilo protest zbog smrti 24- godišnjeg mladića u navodnom homofobičnom napadu, koji se desio tokom vikenda.\nMasa ljudi je sinoć ispunila centralni madridski trg, a aktivisti su marširali glavnom ulicom i u Barseloni, skandirajući slogane i mašući transparentima i zastavama u duginim bojama.\n“Zadivljujući odgovor na talas LGBT-fobične mržnje, koji je okončao život Samuela u Korunji”, poručla je na “Tviteru” levičarska stranka Podemos koja je u koaliciji sa vladajućim socijalistima.\nDvadesetčetvorogodišnjeg medicinskog tehničara Samuela Luiza, koji je kasnije preminuo u bolnici, pretuklo je nekoliko napadača u blizini noćnog kluba u ranim jutarnjim satima u subotu u Korunji, na severu Španije, a jedan od njih je uzvikivao uobičajene homofobične psovke.\nPredstavnik lokalne regionalne vlade Hose Minones potvrdio je da policija radi na utvrđivanju činjenica u incidentu i da traga za počiniocima ovog nasilja, što bi sve trebalo da pokaže da li je ono bilo motivisano homofobijom.\nPodaci Ministarstva unutrašnjih poslova pokazuju da je u Španiji prijavljeno 278 zločina iz mržnje u vezi sa seksualnom orijentacijom ili rodnim identitetom 2019, što je rast od 8,6 odsto u odnosu na prethodnu godinu, a Agencija za osnovna prava EU upozorava da se samo mali broj zločina iz mržnje prijavljuje policiji.\nČITAJTE: Brnabić: Ambasador u Poljskoj nije opozvan zbog pisma\n« Otkazana Parada ponosa u Tbilisiju zbog nasilja\nTurizam i LGBT prava: Kako putuju gej parovi iz Srbije »


Ukida se povraćaj PDV-a za bebi hranu i opremu, roditelji dobijaju nadoknadu | (Vesti - 22.12.2016) Novi Sad\n22.12.2016 u 18:26h\nUkida se povraćaj PDV-a za bebi hranu i opremu, roditelji dobijaju nadoknadu\n- To je jako osetljivo pitanje i ne bi trebalo da bude otvoreno za političke manipulacije. Tu niko ne ukida roditeljima mogućnost da dobijaju novac od poreza za kupovinu hrane i opreme za bebe, već se ovo prebacuje u socijalnu kategoriju – rekla je Brnabićeva novinarima u parlamentu.\n- To će biti dostupno roditeljima svih novorođenih beba, dok je sada to dostupno samo jednom broju porodica koja imaju vremena ili znanja da popune ove procedure koje nisu nimalo jednostavne – naglasila je Brnabić.\nIstiče da "porez ne treba da rešava socijalna pitanja" zbog čega se zajedno sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja radi na izradi Zakon o finanisijskoj podršci porodica sa decom.\n- Tako da će ovim zakonom biti ustanovljena jednokratna isplata novčanih sredstava na ime kupovine opreme za bebe, pa će roditelji novorođenih beba biti automatski prijavljeni – naglasila je Brnabić.\nPovezane teme novorođenčad oprema za bebe pdv na bebi opremu porodiljska nadoknada roditeljski dodatak


Stiven Hoking upozorava: "Božja čestica" bi mogla da izazove potpuni kolaps prostora i vremena i uništi čitav kosmos | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tStiven Hoking upozorava: „Božja čestica“ bi mogla da izazove potpuni kolaps prostora i vremena i uništi čitav kosmos\nNajpoznatiji teoretski fizičar današnjice, dr Stiven Hoking, upozorio je da bi Higsov bozon, takozvana „Božja čestica“, mogla da izazove potpuni kolaps prostora i vremena i uništi čitav kosmos.\nHoking je izračunao da bi Higsov bozon mogao da postane veoma nestabilan pod visokim nivoima energije, piše portal Njuz.au.\n„To bi značilo da bi svemir mogao da prođe kroz katastrofički raspad vakuuma, s mehurićem čistog vakuuma koji bi se širio brzinom svetlosti“, rekao je Hoking. „To bi moglo da se dogodi u bilo kom trenutku, a mi čak ne bi ni videli da se to dogodilo“, napisao je čuveni fizičar u predgovoru svoje najnovije knjige „Starmus“.\nIpak, Hoking priznaje da odgovornost za takvo urušavanje svemira verovatno ne mogu da snose ljudi – radi se o energiji od oko 100 milijardi Giga elektronVolti, dok trenutno najjači sudarač čestica na svetu, Veliki hadronski kolajder, postiže energije od oko 13.000 GeV.\n„Ubrzivač čestica koji bi postizao energiju od 100 milijardi GeV bio bi veći od Zemlje, i teško da bi ga iko finansirao u trenutnoj ekonomskoj klimi“, objasnio je Hoking.\nDrugi naučnici požurili su da naglase i da su aktuelni eksperimenti koji se sprovode u Velikom hadronskom kolajderu u Švajcarskoj potpuno bezopasni za naš kosmos.\n„To postrojenje pomoći će nam da bolje razumijemo Higsov bozon i stabilnost našeg univerzuma, bez ikakve šanse da ga razorimo. Oprosti, Holivude, ali moraćeš da nađeš drugu temu za film o katastrofi“, našalio se australijski fizičar dr Alen Dafi.\n"Božja čestica"eksperimentHigsov bozonnaučniciStiven HokingsvemirUniverzumupozorenjevakuum


Južnokorejski aerodrom Incheon zainteresovan za koncesiju aerodroma Nikola Tesla | Gde Investirati\nJužnokorejski aerodrom Incheon zainteresovan za koncesiju aerodroma Nikola Tesla\nIncheon aerodrom iz Južne Koreje zainteresovan je za koncesiju aerodroma “Nikola Tesla” i planira da ukoliko pobedi na tom tenderu beogradski aerodrom postane glavni međunarodni aerodrom u regionu Balkana, izavio je zamenik ministra za civilno vazduhoplovstvo u Ministarstvu prostornog planiranja, infrastrukturе i transporta Južnе Korеjе Suh Hoon-taik.\nHoon-taik je rekao da su informisani da aerodrom “Nikola Tesla” planira da bude glavni u ovom regionu i da oni žele na tome da zasnuju i svoju buduću strategiju, ukoliko budu izabrani koncesionar.\n“Mi ćemo napraviti strategiju kako da ‘Nikola Tesla’ postane glavni međunarodni aerodrom u regionu Balkana“, rekao je on.\nHoon-taik je naglasio da aerodrom Incheon ima dve akademije u kojima se obučavaju stručnjaci za civilnu avijaciju, a to bi, kako je ocenio, bilo korisno i za stručnjake iz Srbije.\nJužnokorejski zvaničnik istakao je i da postoji interesovanje dve zemlje za uspostavljanjem direktnog leta Srbija-Južna Koreja, a preduslov za to je bio sporazum o vazdušnom saobraćaju, koji je potpisan prošle godine.\nDodao je da u Koreji imaju devet aviokompanija, od kojih su dve velike – Korean air i Asiana airlines, a ostalih sedam su sedam low cost.\nPrevious Apatin: Međunarodni tender za lučkog operatera najkasnije početkom 2018.\nNext Wall Street: Rast indeksa podstaknut rezultatima izbora u Francuskoj\nTags Aerodrom Nikola TeslaIncheon\nSrbija: Turkish cargo planira da Aerodrom Niš bude njegov regionalni centar\nPredstavnik avio-kompanije za prevoz tereta “Turkish cargo” izjavio je danas u Nišu da ta kompanija koja je deo “Turkish airlinesa”, planira da niški aerodrom pretvori u svoj regionalni kargo centar.


Kureši: Ofanziva pakistanske vojske 'veoma uspešna'\nPakistanski ministar inostranih poslova, Šah Mahmud Kureši, najavio je da će vojska u njegovoj zemlji verovatno, do kraja decembra, iskoreniti ekstremiste Talibana koji se kriju u planinama duž granice sa Avganistanom.\nKureši je danas u Maleziji izjavio da je pakistanska ofanziva u Južnom Vaziristanu „veoma uspešna“ i dodao da su ekstremisti Talibana „u bekstvu“.\nPakistanska armija objavila je da su njene snage, u poslednja 24 sata ofanzive, ubile devetoricu terorista i zarobile dvojicu, dok su dvojica vojnika poginula u sukobima. Pakistanska vojska takođe je saopštila da je očistila oko polovinu Kanigurama, operativnog centra Talibana i baze uzbekistanskih boraca, ali te tvrdnje nisu mogle da budu potvrđene iz nezavisnog izvora, jer novinarima nije dozvoljen pristup u ratnu zonu.\nU odvojenom incidentu na severozapadu zemlje, ekstremisti su, prema navodima pakistanskih vlasti, digli u vazduh jednu školu za devojčice u plemenskoj regiji Kiber, ranivši tom prilikom nekoliko ljudi.


Video: Amerikanci pripravni da izreknu izbornu presudu Trampu\nGlasa se za svih 435 mjesta u Predstavničkom domu, kao i za 35 od 100 mjesta u američkom Senatu i za 36 od 50 guvernera država.\nIstraživači javnog mnijenja i analitičari najavljuju da bi opozicone demokrate mogle da budu u prednosti u bitci za Predstavnički dom. Demokrate su viđene da osvoje više sjedišta u Predstavničkom domu nego što imaju danas, a treba da osvoje 23 više kako bi preuzele većinu u tom tijelu.\nArhiva - Žena stiže na glasačko mJesto u Lark Community centru na prIJevremeno glasanje na izborima na sredini mandata u McAllenU, Texas, 22. oktobra 2018.\nRepublikanci računaju da će predsjednik Trump okupiti njihove pristalice i da će pomoći da se obezbijedi tijesna većina od 51 prema 49 mjesta u Senatu. Od 35 mjesta u Senatu za koja se glasa u utorak, demokrate su u dosadašnjem sazivu držale 26, a republikanci 9.\nDemokrate pokušavaju da zadrže 10 mjesta u Senatu, koja pripadaju državama u kojima je Trump pobijedio na predsjedničkim izborima 2016, uključujući i Tennessee.\nTrump je oštro napao demokrate po pitanju imigracije, tokom mitinga u Chattanoogi.\nArhova - Predsjednik Donald Trump pozdravlja okupljene pristalice u Chattanoogi, Tennessee , 4. novembra 2018.\n"Demokrate žele da pozovu karavan ilegalnih stranaca da pokulja u našu zemlju. Neće moći", rekao je Trump, pozivajući se na slike karavana centralnoameričkih migranata koji se kreće kroz Meksiko. "Ni jedna nacija ne može da dozvoli da joj granice budu preuzete. To je invazija. Nije me briga šta oni govore. Nije me briga šta lažljivi mediji kažu. To je invazija na našu zemlju".\nDemokrate su dovele neke visokorangirane učesnike kampanje da im pomognu, uključujući i bivšeg predsjednika Baracka Obamu koji je okupio glasače u svojoj matičnoj džavi Illinois i koji je rekao da Trumpovo raspoređivanje američkih trupa na granici kao odgovor na karavan predstavlja "politički trik".\n"Kada budeš glasao, Illinoisu, možeš da odbaciš takvu vrstu politike. Kada učestvujete u političkom procesu, možete biti provjera lošeg ponašanja. Kada glasaš, Illinoisu, možeš da izabereš nadu umjesto straha", rekao je Obama.\nArhiva - Kandidat za guvernera Floride, Andrew Gillum, lijevo i senator Bill Nelson, desno, slušaju govor bivšeg presednika Baracka Obame dok se obraća medijima i pristalicama na mitingu u Majamiju, Florida, 2. novembra 2018.\nTrump centralna tema\nAli, John Hudak, ekspert sa Brookingsa, kaže da je takođe jasno da je Trump glavna tema za obje stranke ove godine.\n"To je predsjednik koji želi da izbori na sredini mandata budu referendum o njemu, ponajprije zato što misli da je njegova popularnost tako velika da će iznijeti republikance preko ciljne linije", kaže Hudak.\nAli, Trump se ne bori sa samo sa demokratama na ovogodišnjim izborima, on se bori sa istorijom.\n"Uopšteno govoreći, izbori na sredini mandata idu protiv partije predsjednika", primećuje John Fortier iz Dvopartijskog političkog centra u Washingtonu. "Mislim da neće biti razlike tu. Demokrate će proći dosta dobro za Predstavnički dom, u borbi za guvernere i za državno zakonodavstvo".\nTrampov rejting takođe je razlog zabrinutosti republikanaca. RealClearPolitics stavlja prosječni procenat Trumpove podrške na 43 odsto, dok ga 53 dosto ne podržava.\nArhiva - Ljudi glasaju prevremeno pred izbore 6. novembra u Jim Millerparku, u Mariettu, 27. oktobra 2018.\n"Istorija izbora na sredini mandata je prilično čista po tome što predsjednikova partija obično gubi podršku i obično je samo pitanje koliko podrške gube", rekao je analitičar sa Univerziteta u Virginiji, Kyle Kondik. "To je posebno tačno kada je predsjednik nepopularan, a ovaj predsjednik to jeste".\nKondik primjećuje da je na 29 izbora za Kongres na sredini predsjedničkog mandata od 1900. godine, partija predsjednika gubila mjesta u Predstavničkom domu svaki put osim u tri slučaja - 1934., 1998. i 2002. godine.\nFrank Newport, istraživač Gallupa, kaže da to izlaže demokrate pritisku da moraju da obezbjede da njihovi glasači izađu i glasaju.\n"Pod očekivanjem da će republikanski birači tipično vjerovatnije izaći i glasati, da li demokrate mogu da mobilišu ljude koji se identifikuju sa Demokratskom strankom da izađu i glasaju za svoje kandidate", pita Newport.\nUkoliko demokrate osvoje dovoljno mjesta u Predstavničkom domu da bi imale većinu, Trump će morati da se suoči sa promjenom odnosa snaga u Washingtonu.\n"Predstavnički dom je pečat Trumpove agende. Nadalje neće više biti pečat", kaže Jim Kessler iz centrističke demokratske grupe "Treći put". "Sve što se obavi biće na dvopartijskoj osnovi".\nDemokrate se nadaju da će im izbori omogućiti kontrolu nad Predstavničkim domom i guvernerskim pozicijama u ključnim državama kao što su Florida, Ohio i Wisconsin.\nRepublikanci računaju da će im Trumpova frenetična kampanju u posljednjim danima pomoći da ponovo osvoje, ili čak povećaju većinu u Senatu.


KFOR će povećati svoje prisustvo na teritoriji opštine Gračanica GracanicaOnline.info KFOR će povećati svoje prisustvo na teritoriji opštine Gračanica\nKFOR će povećati svoje prisustvo na teritoriji opštine Gračanica\nPredsednik opštine Gračanica, Srđan Popović razgovarao je danas sa delegocijom KFOR-a koju je predvodio pukovnik Danijel Bajat. Bajat je obećao povećano prisustvo vojnika KFOR-a na teritoriji naše opštine.\nPopović je sa Bajatom razgovarao o opštoj bezbednosnoj situaciji na teritoriji opštine Gračanica i mogućnostima pojačane kontole KFOR-a, uoči početka nove školske godine. Predsednik opštine Gračanica informisao je predstavnike KFOR-a da će u sredu biti održan sastanak sa direktorima svih obrazovnih institucija sa teritorije ove opštine i predstavnicima policije i pozvao ih da i KFOR prisustvuje ovom sastanku.\nPredsednik opštine Gračanica o bezbednosti sa general-majorom KFOR-a\nFunkcioneri opštine Gračanica odlučili: Plate iz Budžeta Srbije idu socijalno ugroženim građanima.\nObjavljeno 24. avgusta 2018. by Ivan MiljkovićU kategoriji VestiTagged Opština Gračanica, KFOR, Srđan Popović\n10. aprila 2020., 21:30


EP o Crnoj Gori: Lider u integracijama sa zabrinjavajućim stanjem u oblasti medija - safejournalists\nEP o Crnoj Gori: Lider u integracijama sa zabrinjavajućim stanjem u oblasti medija\nFriday November 30th, 2018) TUMMMain\nBRISEL 29.11.2018. – Poslanici Evropskog parlamenta usvojili su velikom većinom izvještaj o Crnoj Gori za prošlu godinu u kojem se konstatuje da Crna Gora dobro napreduje u evropskim integracijama i da je i dalje vodeći kandidat za sljedeću članicu Evropske Unije ali i da je zemlja sa zabrinjavajućim medijskim okruženjem.\nIzvjestilac EP za Crnu Goru Čarls Tanok kazao je da je najveći izazov za Crnu Goru upravo u oblasti slobode medija i ponovio da izvještaji Evropske Komisije već 3 godine ne pokazuju napredak u ovoj oblasti. Takođe, napad na novinarku lista “Vijesti” Oliveru Lakić je još nerasvijetljen, podsjetio je Tanok.\nPoslanik EP iz grupe Liberalnih demokrata Jozo Radoš iz Hrvatske u raspravi je, pored napada na novinare, podvukao i pritiske na Savjet Agencije za elektronske medije. Kazao je i da su radni uslovi novinara u Crnoj Gori veoma loši, a novinarske plate male.\n“Lokalni mediji su u lošoj finansijskoj situaciji, a medijsko vlasništvo je netransparetno”, zaključio je Radoš.\nU usvojenom izvještaju navodi se da je Evropski parlament “sve zabrinutiji zbog stanja slobode medija i izražavanja u Crnoj Gori” te da “osuđuje slučajeve zastrašivanja, prljave kampanje i verbalne i fizičke napade na novinare”. EP traži od Vlade Crne Gore da osigura da novinari budu zaštićeni u svom radu.\nEvropski parlament je posebno zabrinut zbog napada na novinarku Oliveru Lakić od 8. maja 2018. i poziva na punu istragu tog slučaja. Smatraju i da je neprihvatljivo da nema rezultata u istragama starijih slučajeva napada na novinare.\nKonstatuju i da “loša ekonomska pozicija novinara smanjuje nivo profesionalizma u medijima”.\n“Nedostatak finansijske nezavisnosti medija podstiče političke pritiske i njihovu polarizaciju”, konstatuje se u izvještaju. Iz EP zahtijevaju i “osiguravanje pune transparentnosti državnog oglašavanja u medijima”, a pozivaju Vladu i da “razmotri alternativne načine indirektne finansijske pomoći medijima kako bi se ojačala njihova nezavisnost”.\nEP žali i zbog “finansijskog i pritiska na uredničku nezavisnost Javnog servisa Radio-televizije Crne Gore kao i na Agenciju za elektonske medije” i podvlači “potrebu da RTCG i ostali mediji budu zaštićeni od političkih pritisaka”. Žale i zbog “promjena u Savjetu RTCG i smjene generalne direktorke Andrijane Kadije i vjeruju da su preuranjene smjene dozvoljene jedino u posebnim okolnostima”.\nSMCG, Brisel, 29/11/2018\nOEBS: Generalnog direktora RTCG-a da bira Parlament\nZa napad na novinara Sadikovića tri mjeseca zatvora


Kriza u Fukušimi izjednačena sa onom u Černobilju\nRadnici u zaštitnim odelima rade na mašinama sa daljinskim upravljanjemu oštećenoj nuklearnoj elektrani Fukušima Daići, 10. arpril 2011.\nJapanske vlasti u utorak su krizu u atomskoj centrali Fukušima proglasile nuklearnim incidentom sedmog stepena, čime je on izjednačen sa černobiljskom katastrofom iz 1986. godine.\nKao razlog za podizanje opasnosti s petog na sedmi, najviši stepen - na skali koju je uvela Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) - navodi se kumulativno curenje radijacije iz Fukušime 1 u vazduh, pijaću vodu, biljke i morsku vodu.\nDo sada je jedini nuklearni incident sedmog stepena bio onaj u ukrajinskoj nuklearnoj centrali černobilj, koji se dogodio 28. aprila 1986. godine. Nakon te katastrofe, oko centrale je zbog kontaminacije radioaktivnim materijama ustanovljena zabranjena zona življanja od 30 kilometara u prečniku.\nNovi zemljotres u Japanu i pretnja novim cunamijem\nJapanski zvaničnici tvrde da oslobođena količina radijacije iz Fukušime iznosi tek 10. deo one koja je izašla iz uništenog reaktora u černobilju.\nMeđutim, oni priznaju da bi, ukoliko curenje radijacije bude nastavljeno, černobiljski nivo mogao biti premašen.\nDo podizanja nivoa ozbiljnosti krize došlo je dan nakon što je japanska vlada pridodala pet naselja zoni iz koje se ljudi moraju iseliti zbog opasnosti od radijacije.\nZona se do sada prostirala na 20 kilometara oko centrale Fukušima 1 koja je oštećena 11. marta u razornom zemljotresu i potonjem cunamiju.\nU međuvremenu, u utorak ujutru severoistočnu obalu Japana je pogodio još jedan jak zemljotres od 6,3 stepeni, koji je primorao osoblje centrale da se evakuiše.\nUprava centrale procenjuje stanje centrale nakon ovog zemljotresa.


Naslovne strane za ponedeljak, 13. jul 2020. godine\nBeta 13. jula 2020. 09:35\nBeogradska dnevna štampa u izdanjima za ponedeljak, 13. jul 2020. godine najviše piše o razbuktavanju epidemije korona virusa u Srbiji, nastavku dijaloga Beograda i Prištine, demonstracijama u glavnom gradu, mogućim tenzijama izmedju dve najveće parlamentarne stranke, kao i o drugim ekonomskim i društvenim temama.\nALO – „Pakleni plan u pet tačaka“ naslov je teksta u kome se navodi da „Djilasovci spremaju potpunu blokadu zemlje“. List piše i da su Rusi prvi napravili apsolutno bezbednu vakcinu protiv korone.\nBLIC – Intervju sa specijalnim predstavnikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom „Dijalog o Kosovu na pravom putu posle 20 meseci“. O predstavnicima desnice na aktuelnim demonstracijama u „Lica koja Srbija neće da gleda“. Epidemiolozi upozoravaju „Virus se sad prenosi brže nego ranije“.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Korona za dve nedelje ubila dva rodjena brata“, navodi da od COVID-19 umiru sve mladji pacijenti. „Ceo svet na nogama zbog Aja Sofije“, nakon odluke turskog suda da ukine odluku koja je taj objekat proglasila za muzej. „Drumovi odneli osam života“, povodom crnog bilansa na putevima u Srbiji.\nDANAS – Razgovor sa vodjama nekadašnjih protesta povodom najnovijih demonstracija u „Bes gradjana neće lako i brzo nestati“. „Muk u SPC povodom nasilja na ulicama“, nakon javnih neslaganja vladike Grigorija i predstavnika vlasti. „Fudbal ne može da se igra“, epidemiolog Predrag Djurić navodi da ne bi dozvolio početak sezone Superlige.\nINFORMER – „SPS zabija nož u ledja Vučiću“, objavio je list. Piše i da je korona sve opasnija i da je Srbija na korak od vanrednog stanja.\nKURIR – O virusu korona u kojem stručnjaci upozoravaju na „Najgori scenario“. Autorski tekst rektorke Beogradskog univerziteta Ivanke Popović „Moramo da naučimo da živimo i radimo s korona virusom“.\nPOLITIKA – „Gore nego u aprilu“, donosi ocene trenutne epidemiološke situacije. Intervju sa liderom SDSS Miloradom Pupovcem u „Nismo se dvoumili oko podrške Plenkoviću“. „Donald Tramp prvi put sa maskom“, navodi da je predsednik SAD odustao od odluke o nenošenju zaštitnih maski.\nSRPSKI TELEGRAF – List piše da je Socijalistička partija Srbije „zabola nož u ledja“ Aleksandru Vučiću u tekstu „SPS ruši Vučića na ulici“.


U susret otvaranju prvog One&Only hotela u Evropi | Tech Lifestyle\nPočetna Home U susret otvaranju prvog One&Only hotela u Evropi\nOtvaranje je planiranino za 21. mart, za inostrane novinare i agencije, a ukoliko epidemioloska situacija dozvoli, hotel očekuje prve goste 1. maja.\nNa samom ulazu u Bokokotorski zaliv hotel One&Only Portonovi posedovaće 113 luksuznih soba i 10 privatnih vila.\nInspirisan arhitekturom Venecije i opremljen prema poslednjim standardima i dizajnerskim trendovima, biće to luksuz od 5+ zvezdica koji ostavlja bez reči.\nSvih 112 soba hotela One&Only opremljeno je AquaClean Mera Comfort WC šoljom sa funkcijom bidea, baš kao i pomenute privatne vile.\nSpoljna estetika krije savršenu tehnologiju, najluksuznijeg Geberit proizvoda.\nOsnovne karakteristike tuš WC-a, kod ovog modela upotpunjene su nizom pametnih funkcija kao što je ventilacija neprijatnih mirisa, sušenje toplim vazduhom, grejanje sedišta, automatsko otvaranje i zatvanje poklopca i TurboFlush ispiranje WC šolje.\nKompanija Geberit je vođena vizijom u kojoj bez vode nema osećaja čistoće, a težeći promeni načina održavanja lične higijene nakon korišćenja WC-a, razvila ovaj besprekorni proizvod, čiji su kvalitet i prednosti prepoznali i najbolji.\nKako hotel ove kategorije zahteva i vrhunski kvalitet i moderan dizajn opreme, kada su u pitanju tipke, izbor je pao na beskontaktne elektronske tipke Sigma80.\nSvaki gost hotela će i u kupatilu svoje smeštajne jedinice, moći da uživa u vrhunskoj estetici i pametnim funkcijama ove tipke.\nOvaj vrhunski rizort ponudiće Šeno Espas (Chenot Espace) – prvi wellness koncept za goste koji žele da vode aktivniji, zdraviji i uravnoteženiji život i koji zauzima revolucionaran pristup velnesu sa programima detoksikacije koji menjaju život i „tehnologijom sledeće generacije“ u nezi kože.\nPrirodno, Geberit je bio zaslužan za opremanje i ovog prostora, te je ukupno 55 toaleta u wellness centru i ostalim javnim objektima opremljeno AquaClean Tuma Classic WC daskom sa funkcijom tuša.\nAquaClean Mera Comfort WC\nAquaClean Tuma Classic WC\nPrethodni članakMi 11 – Filmski studio u vašem džepu\nSledeći članakTableti za mališane u dečijoj bolnici i osnovnim školama u Kragujevcu


Otvoren Šumadijski sajam poljoprivrede - Domaćinska kuća\nKuća » Agro vesti » Otvoren Šumadijski sajam poljoprivrede\nOtvoren Šumadijski sajam poljoprivrede\nIlustracija: Velimir Stanojević, foto: Domaćinska kuća\nŠumadijski sajam poljoprivrede, 17. po redu, svečano je otvoren danas na kragujevačkom sajmištu i trajaće do 5. septembra. Na najvećoj jesenjoj smotri agrara južno od Save i Dunava predstavlja se više od 100 izlagača, kako u sajamskoj hali, tako i na spoljašnjem delu, a najveći deo izložbenog prostora zauzima mehanizacija, oprema i alat za polјoprivredu i stočna grla.\nOd svih sajmovskih manifestacija koje se održavaju na Šumadijskom sajmu, svi zaposleni se nekao trude da zajedno sa izlagačima i partnerima predstave nešto novo kako bi svi bili zadovoljni,i da ovo manifestacija bude svake godine što bolja.\nDa je šumadijski sajam poljoprivrede važna manifestacija, za razvoj centralnog dela Srbije, govori i to, da su tu i stalni partneri, dugogodišnji partner je i Gruža agrar, koje je predstavio Miroslav Nikolić, direktor kompanije.\nIlustracija: Sa sajma poljoprivrede u Kragujevcu, foto: Domaćinska kuća\nNjihovu ponudu sačinjava kompletna oprema za sisteme protivgradne zaštite upotpunjena uslugama transporta, postavke sistema i obuke kupca o korišćenju i održavanju sistema. Posebnu delatnost Gruža Agrara čini usluga konsaltinga i podrške voćarima i svima koji to žele da postanu. Okupili su tim stručnih ljudi koji obezbeđuje sve relevantne informacije koje su potrebne od momenta planiranja zasada do njegovog održavanja.\nVelimir Stanojević, državi sekretar u Ministarstu poljoprivrede je istakao da je ova manifestacija iz godine iz godine sve bolji. On je ovde po peti put i sebe smatra kao stalnim gostom.\n,, Mi imamo veliki Novosadski sajam poljoprivrede,najveći sajam u ovom delu Evrope, ali su bitne i regionalne manifestacije, nedavno je bio u Sremskoj Mitrovici, danas smo ovde, uskoro je sajam u Kruševcu, i to je prava prilika da proizvođači pokažu šta imaju, a i prerađivači, i meni je drago da je u ovom kraju došlo do ekspanzije prerađivačkih kapaciteta. U prošloj godini na javni poziv za nove destilerije, nove vinarije, javio se veliki broj prerađivača voća i grožđa, istako je Velimir Stanojević, i dodao da je agrarni bužet sve veća, za velike proizvođače imamo IPARD program, trenutno je aktuelna Mera 3 za preradu, a za male proizvođače su subvencije, direktni podsticaji,nacionalne mere kao bi se pomoglo malim proizvođačima.\nIlustracija: Vladimir Matić, predstavnik opštine Koceljeva\nTokom četvorodnevne manifestacije organizuju se stočarske i izložbe pernatih i sitnih životinja.\nU okviru pratećeg programa Sajam poljoprivrede organizuju se stručna predavanja i tribine sa aktuelnim temam iz oblasti poljoprivrede, a pripremljen je i bogat kulturno-umetnički program.\nSajma poljoprivrede organizuje Šumadija sajam uz pomoć brojnih sponzora, pod pokroviteljstvom lokalne samouprave. Za sve posetioce obezbeđeni su besplatan parking i ulaz.\nPrevPrethodnaDDOR osiguranje na 17. Šumadijskom sajmu poljoprivrede\nSledećaObrada zemljišta za setvu pšeniceSledeći


sreda, 08. sep 2021, 06:05\nJoš jednom vas pozivam da budete uz Jutarnji program RTS-a do 11 sati. Evo koje teme će biti u fokusu ovog osmog septembarskog dana.\n- Na osnovu odluke donete na sednici Skupštine grada Beograda, od juče svi ugostiteljski objekti mogu da emituju muziku u baštama radnim danom do 22 sata, a petkom i subotom do 23 sata. Komunalna milicija odmah je sinoć krenula u kontrolu, a šta su zabeležili, saznaćemo za nešto više od pola sata\n- U fokusu prelistavanja dnevnih novina posle 7, biće pregovori u Briselu\n- Promocija novih oficira Vojske Srbije, odnosno potporučnika, postala je tradicionalna manifestacija. Kako će to izgledati, i kako se osećaju najmlađi oficiri naše vojske, saznajemo od najboljih u klasi posle pola 8\n- Sport za sve\n- Bundeva ili Ludaja, glavni je krivac što Kikinda svake godine, na nekoliko dana, postane centar Evrope. Davne 1986. prvi put je održana manifestacija Dani ludaje, i sada je prepoznatljiva na mapi evropskih manifestacija. O Bundevi ili Ludaji, kao i Danima Ludaje posle 9 sati\n- A, onda najavljujemo svetsko plivačko takmičenje u dužinskom plivanju na otvorenim vodama čiji će domaćin u subotu prvi put biti Beograd. "Plivanje na otvorenim vodama" je sve popularnije, u svetu, a nastalo je u Rusiji sa ciljem "povratka u vodu"\n- Posle pola 10 termin je rezervisan za razgovor povodom 60. godina od prve konferencije Pokreta nesvrstanih u Beogradu. Koliki je danas uticaj nesvrstanih zemalja i da li su ostali "savest čovečanstva", govore ambasador Dragan Bisenić i istoričar Milan Igrutinović.\n- U našoj stalnoj rubrici "Nazdravlje", danas govorimo o estetskoj medicini\n- Iako je leto na izmaku, čitanje je uvek aktuelno. Preporuka za knjige koje ne treba propustiti je posle pola 11\n- Na samom kraju emisije sa nam će biti Lena Kovačević


Najbrži rast plata u Britaniji, rekordna zaposlenost\nTanjug 11. decembra 2018. 13:47\nLONDON – Zarade u Britaniji rastu najbržim tempom u poslednih 10 godina, dok je zaposlenost dostigla rekordan nivo, pokazali su danas objavljeni zvanični podaci.\nProsečna zarada je u tri meseca zaključno sa oktobrom porasla za 3,3 odsto na godišnjem nivou, što je najveća stopa rasta od leta 2008. godine, neposredno pre najjačeg udara globalne finansijske krrize, prema podacima britanske Kancelarije za statistiku.\nU međuveremnu, zaposlenost je porasla za 79.000 na 32,48 miliona, prenosi agencija AP.\nNajnoviji podaci još su jedan dokaz da britansko tržište rada ostaje snažno uprkos neizvesnosti oko Bregzita, ocenjuje američka agencija.\nIpak, budući da raste zabrinutost u pogledu toga da će Britanija u martu možda izaći iz Evropske unije bez postizanja dogovora, prisutna je bojazan da će kompanije početi sa otpuštanjem zaposlenih, jer izrađuju plan za vanredne okolnosti.


Brčanski Forum - Postavljanje LED sijalaica u Brčko Distriktu kasni zbog procedure javnih nabavki\nPostavljanje LED sijalaica u Brčko Distriktu kasni zbog procedure javnih nabavki\nZoran Bulatović, šef Odeljenja za komunalne poslove izjavio je da se i u ovom slučaju pokazalo da propisi o javnim nabavkama umnogome usporavaju realizaciji projekta i da su neophodne izmene postojećeg zakona o javnim nabavkama.\n- Raspisaćemo novi tender i nakon što se izabere izvođač i studija bude gotova komisija za javno-privatno partnerstvo će razmotriti sve aspekte opravdanosti tog projekta. Uveren sam da je reč o projektu koji je isplativ, ali svakako moramo sačekati studiju jer bez nje komisija ne može doneti odluku. Reč je o dugoročnom i velikom projektu koji može da se finansira samo iz ušteda koje bi nastale zamenom postojeće sa LED rasvetom - kaže Bulatović.\nZa javnu rasvetu godišnje se iz budžeta potroši oko 2.000.000 KM uz dodatnih 300.000 KM za održavanje koje je povereno JP „Komunalno Brčko“. Procenjuje se da u Brčko distriktu ima oko 22.000 sijalica, a tačan broj i njihovu opravdanost trebalo bi da potvrdi ili opovrgne studija izvodljivosti zamene klasične led rasvetom.\n- Potrošnja bila bi smanjena za oko 60 odsto - ističe Bulatović.\nNada se da će kraja godine biti pokrenuta procedura izbora privatnog partnera koji bi iduće godine mogao započeti rekonstrukciju odnosno zamenu kasične javne rasvete sa LED rasvetom.\nDodaje da je to novac koji bi se, nakon što se pokriju troškovi zamene LED rasvetom, ubuduće mogao koristiti za druge projekte od interesa za građane Distrikta.\nSvetli na Bulevaru mira\nLED rasveta u Brčko ulazi kroz projekte izgradnje novih i rekonstrukcije postojećih saobraćajnica i ulica u Brčkom. Postavljena je na Bulevaru mira prilikom nedavno završene rekonstrukcije i proširenja ove saobraćajnice, a planirano je da se uradi i u ulici Branislava Nušića čija rekonstrukcija počinje krajem ove sedmice.


Nerad pravosuđa nagrađen sa milion KM Banjaluka.com\nPredviđeno je to Prijedlogom zakona o dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, koji je utvrdio Savjet ministara BiH na sjednici u četvrtak.\nU izmjenama zakona navodi se da bi naknada za troškove prevoza na posao i s posla bila isplaćivana 11 mjeseci, i u prosjeku bi iznosila 53 marke, koliko košta i mjesečni kupon za gradski prevoz. Naknada za topli obrok od šest maraka dnevno bila bi isplaćivana takođe tokom čitave godine. Osim sudija i tužilaca čije će naknade za prevoz i odvojeni život biti usklađene sa drugim rukovodiocima i službenicima u institucijama BiH, pravo na prevoz i topli obrok imaće i stručno osoblje pravosudnih institucija.\nPoslanik SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamenta BiH Dušanka Majkić smatra da je nedopustivo za ovakvu neefikasnost Suda i Tužilaštva BiH izdvajati dodatna budžetska sredstva.\n“Pravosudne institucije BiH su u prošloj godini na raspolaganju imale 30 miliona maraka, i zapošljavale su 112 sudija i tužilaca, dok je istovremeno pravosuđe RS brojalo 454 sudija i tužilaca, a ukupno su imali 60 miliona KM. Imali su, dakle, duplo veći budžet za pet puta veći broj sudija i tužilaca” – rekla je Majkićeva dodajući da se poređenjem efikasnosti sudova u RS i pravosuđa BiH takođe dolazi do informacija o još većoj neopravdanosti dodatnog izdvajanja novca.\n“U Sudu BiH su 53 sudije primile 6.576 predmeta, a riješeno je njih 6.310, što znači da je svaki sudija bio zadužen sa 119 predmeta, dok je u RS radilo 357 redovnih i dodatnih sudija koji su u radu imali 620.987 predmeta, a riješeno ih je 248.000. To znači da je svaki sudija riješio 1.739 predmeta. Tužilaštvo BiH imalo je 59 tužilaca, a tužilaštva u RS 91 tužioca. Tužilaštvo BiH podiglo je 175 optužnica, što znači da su zaduženi za oko tri predmeta, a tužioci u RS za 49 predmeta” – rekla je Majkićeva dodajući da su ovi podaci više nego alarmantni.\n“Odnos budžeta i efikasnosti u pravosudnim institucijama na nivou BiH je alarmantan. Davanjem više novca sudijama i tužiocima za nerad pravimo jaz jer će svakom sudiji i tužiocu biti zanimljivije da ode u pravosudne institucije na nivou BiH jer će za manje posla dobiti mnogo više novca” – rekla je ona dodavši da su naknade za topli obrok, odvojeni život i prevoz sudija i tužilaca mogle da budu namirene iz već postojećeg budžeta.\n“Trenutno važeći zakoni o platama sudija i tužilaca doneseni su krajem 2005. godine od strane visokog predstavnika i njima nisu predviđene naknade na ime troškova prevoza, toplog obroka i odvojenog života. Zbog toga je Ustavni sud BiH donio odluku još u januaru 2013. godine kojom se utvrđuje da Zakon o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH nije u skladu sa Ustavom BiH” – navodi se u obrazloženju zakonskog prijedloga koji bi trebalo uskoro da se nađe pred poslanicima Parlamenta BiH.\nIzvor: Glassrpske/Željka Domazet\nTagovi: BiHsud BiH\tPrijavi grešku


“Krušik”: “Neophodna racionalizacija i reorganizacija poslovnih procesa” | Patak Online – Valjevo vesti\n“Krušik”: “Neophodna racionalizacija i reorganizacija poslovnih procesa”\nVALJEVO – Suprotno predizbornim obećanjima predsednika Aleksanda Vučića da u “Krušiku” neće biti otpuštanja zaposlenih, već od kraja ove sedmice bez posla će, prema odluci fabričkog Nadzornog odbora, da ostane jedan odsto, odnosno oko 30 proizvodnih radnika, piše dnevni list “Danas”. Iz “Krušika”, međutim, to demantuju.\nKako se navodi u saopštenju za javnost ove fabrike, povodom pisanja lista “Danas” i navoda predsednice Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata Ranke Savić, menadžment HK “Krušik” ističe da je kompanija nekoliko meseci unazad intenzivirala aktivnosti koje vode racionalizaciji i reorganizaciji poslovnih procesa.\n“Težište u racionalizaciji dato je na optimizaciju troškova materijala, zarada, naknada zarada i ostalih ličnih rashoda koji učestvuju sa približno 90% u ukupnim troškovima kompanije. Širenje baze dobavljača i poštovanje elementarnih tržišnih principa već su dali konkretne rezultate u pogledu racionalizacije troškova materijala. Grube procene ukazuju da će kompanija po tom osnovu ostvariti uštede minimalno pet milona dolara na godišnjem nivou zavisno od obima\nproizvodnje. Krušik na mesečnom nivou, za preko 3.000 zaposlenih, po osnovu zarada, naknada zarada i ostalih primanja izdvaja blizu 3.000.000 USD. U navedenom iznosu, sa preko 35% učestvuju izdaci za regres, topli obrok, minuli rad, prevoz i posebne uslove rada, na kojima sindikati posebno potenciraju. Vrednosno iskazano, regres iznosi skoro 85.000 RSD, neto po zaposlenom na godišnjem nivou, dok su izdaci za topli obrok blizu 400 RSD dnevno, odnosno oko 8.500 RSD mesečno, neto. Minuli rad se obračunava po stopi od 0,6% za svaku godinu staža kod poslodavca HK Krušik, dok pravo na troškove prevoza ostvaruju svi zaposleni u kompaniji, uključujući i one koji stanuju u neposrednoj blizini fabrike. U celini, kompanija za pomenute troškove mesečno mora da izdvoji preko milion dolara”, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da kako bi u HK Krušik spremno dočekali globalne ekonomske poteškoće koje se najavljuju za drugi deo godine, rukovodstvo i sindikati su na zajedničkom sastanku razmatrali mere koje bi u aktuelnim okolnostima fabrički sistem mogle učiniti održivim. Stavovi menadžmenta utemeljeni su na ekonomskim principima, pritom ne ignorišući elementarne zahteve socijalne odgovornosti. Predlozima za umanjenje elemenata naknade zarade uz istovremeno povećanje cene radnog sata respektuju se složeniji poslovi i posle dužeg vremena, pravi se iskorak u stvaranju sistema privlačnog novom visokoobrazovanom kadru koji treba da bude nosilac razvoja i osvajanja savremenih raketnih i drugih sredstava. Takođe, to daje osnove da se fabrika reorganizuje i razvije dugoročno održivu strategiju sa jasnom vizijom budućeg delovanja.\n“Predstavnici sindikata su odbili sve ponuđene predloge za izmenu Kolektivnog ugovora, uprkos\nčinjenici da Krušik, kao i citav poslovni svet, funkcioniše u okolnostima čiji će negativni efekti\nnajverovatnije kulminirati u narednom periodu. Takvi potezi sindikata dodatno urušavaju otpornost fabrike i minimiziraju njene šanse za uspešnim prilagođavanjem na nastale promene. Nažalost, usled odbijanja sindikata da prihvati ponuđene predloge, svi budući napori rukovodstva biće dominantno usmereni na servisiranje tako visokih troškova, a veoma malo na tehnološka unapređenja i revitalizaciju proizvodnih kapaciteta”, stoji u saopštenju “Krušika”.\nPrethodni članak Specijalitet čeri paradajz sušen na suncu\nSledeći članak Povređena žena na pešačkom prelazu


Osigurajte se u AMS Osiguranju | Mobilni.info\nHome IT tehnologije Osigurajte se u AMS Osiguranju\nNismo uvek svesni mogućnosti nastanka rizika u našem domu koji mogu imati ozbiljne finansijske posledice. Mislite na vreme, smanjite brigu i neizvesnost i osigurajte svoj stan ili kuću u koji ste godinama ulagali mnogo novca i truda.\nAMS Osiguranje u okviru svoje široke ponude nudi usluge osiguranja pokretne i nepokretne imovine, a osiguranje domaćinstva je jedno od najčešće zaključivanih osiguranja imovine. Zaključivanjem ove polise obezbedili ste vaš dom i stvari u njemu usled požara, izliva vode iz instalacija, provalne krađe i razbojništva, kao i brojnih drugih rizika, u skladu sa uslovima osiguranja. Istovremeno, pokriveni ste i od troškova koji mogu nastati u slučaju da nezgoda u vašem stanu ili kući nanese štetu komšijama.\nStatistike govore da se krađe i provale češće dešavaju u sezoni godišnjih odmora, dok vlasnici nekretnine nisu kod kuće. Stoga postoji mogućnost da vaš dom osigurate i na kraći vremenski period, što vam može biti korisno dok ste na putu.\nPredlažemo da brigu o vašem domu prepustite stručnom timu AMS Osiguranja jer nama je osiguranik na prvom mestu, a nakon višegodišnjeg iskustva možemo da se pohvalimo brzom i efikasnom isplatom šteta i izuzetno povoljnim uslovima.\nSajber kriminalci prodaju izvorni kod malvera Phorpiex poznatog po “seks-iznudama“\nČekamo vas u Ruzveltovoj 16 u Beogradu ili na nekom od preko 250 prodajnih mesta širom Srbije. Ukoliko želite detaljnije da se informišete o uslugama AMS Osiguranja pozovite broj telefona 0800-009-009 ili posetite sajt www.ams.co.rs .\nMessenger aplikacija za iOS i Android dobila namenski odeljak za pozive\nPrevious article3D štampane ćelije testisa nude nadu za mušku neplodnost\nNext articleDa li ćemo uskoro plaćati mesečnu pretplatu za iPhone?\nIzraelski startup osigurava Instagram naloge


1 2 3 4 5 6 7 8 > >>Ukupno: 295 | Prikazano: 1 - 10\nVezao psa za zadnji deo svog „micubišija“ i vukao ga po kolovozu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Bujanovcu brzo su identifikovali i pronašli pedesetdevetogodišnjeg muškarca iz okoline Bujanovca koji se sumnjiči da je, 27. marta ove godine, u Bujanovcu vezao psa za zadnji deo svog „micubišija“ i vukao ga po kolovozu.\nBujanovac: Uhapšen zbog sumnje da je provalio u tri kuće\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Bujanovcu uhapsili su R. R. (1988) iz Bujanovca osumnjičenog da je sa M. F. (1988) i E. D. (1999), koji su ranije uhapšeni i nalaze se u pritvoru, izvršio tri krivična dela teška krađa.\nPolicija presekla lanac trgovine 300 kilograma droge kod Velikog Trnovca\nBujanovac: Ubio komšiju, bacio bombu pa se predao policiji\nS. S. iz Lopardinca kod Bujanovca, osumnjičen da je posle svađe upucao komšiju i bacio bombu, predao se policiji.\nMuškarac iz Bujanovca dilovao u Nišu rezani duvan i cigarete\nKako su potvrdili u PU Niš, policija će u saradnji sa Poreskom policijom i Osnovnim javnim tužilaštvom u ovom gradu, uhapsili su A. M. (1967) iz Bujanovca zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljen promet akciznih proizvoda.\nDvojica mladića iz Bujanovca i Preševa ukrali skutere iz dvorišta i prodali\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Preševu, intenzivnim radom, rasvetlili su dve krađe i tešku krađu i, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Vranju, podneće krivičnu prijavu protiv dvojice devetnaestogodišnjaka iz okoline Bujanovca i Preševa, osumnjičenih da su izvršili ova krivična dela.\nManastir Sveti Prohor Pčinjski slavi 950 godina postojanja\nManastir Sveti Prohor Pčinjski slavi 950 godina postojanja. Svetom liturgijom koju je služio patrijarh Porfirije, počelo je obeležavanje velikog jubileja, nakon čega je usledila Svečana akademija.\nPolicija brzo uhvatla lopove koji su provalili u magacin apoteke u Bujanovcu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Bujanovcu, u saradnji sa Osnovnim javnim tužilaštvom u Vranju, brzo su rasvetlili tešku krađu u jednoj apoteci u gradu i uhapsili V. Dž. (1989) iz Vranja i R. I. (1990) iz Bujanovca, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili ovo krivično delo.\nNagli skok novoobolelih u Pčinjskom okrugu\nPrema poslednjim podacima Gradskog štaba za vanredne situacije u Vranju, od 471 uzorka iz Pčinjskog okruga, 175 su pozitivna na koronavirus.\nPolicajac i vojnik deo grupe koja je sa KiM prebacivala više stotina kilograma marihuane\nPripadnici MUP-a, Uprave kriminalističke policije, u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal, Žandarmerijom i PU Vranje uhapsili su osam pripadnika organizovane kriminalne grupe zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga i nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.


Suniog: Kosovo je na dobrom putu ka viznoj liberalizaciji, ali i dalje ima problema sa korupcijom - Kosovo Online\n25. Novembar 2021. • 23:22\nUprkos činjenici da je premijer Kosova Aljbin Kurti rekao da se nada da će do vizne liberalizacije doći sledeće godine, Evropska unija nema datum kada bi to moglo da se desi, piše Koha.\nŠef Kancelarije EU na Kosovu Tomas Šuniog rekao je u emisiji "Interaktiv" na KTV da i dalje postoje problemi sa borbom protiv korupcije. Međutim, prema njegovim rečima, vizna liberalizacija je pitanje koje se može rešiti vrlo brzo.\n"Pa, verujem da svi zajedno treba da radimo da bi ovaj cilj bio moguć. Ne bih da iznosim konkretne datume, ali mislim da mi kao institucije EU delujemo u koordinaciji sa Vladom, mislim da je to vrlo brzo i ostvarivo. Što se tiče naše strane kao institucija, mogu samo da kažem ono što smo vrlo često govorili od 2018. godine pa nadalje, da je Kosovo ispunilo sve obaveze i zahteve prema njemu i da vizna liberalizacija mora da se desi što je pre moguće", rekao je Suniog.\nSuniog je ponovio da odluka na 27 država članica i da je komplikovan sistem funkcionisanja same EU ono što može otežati donošenje odluka.\nPovodom skepticizma nekih zemalja za liberalizaciju viznog režima za Kosovo, Šunjog je rekao da "još ima problema".\n"Postoje dve grupe ili dve vrste problema koji su veoma važni za Kosovo. Jedna od njih je obično borba protiv organizovanog kriminala i korupcije i najbolja i ispravna primena sektora prava na Kosovu. I dalje ima problema u vezi sa tim, o čemu govore naši izveštaji o Kosovu, a nadam se da se i vi slažete sa mnom da nije sve savršeno po tom pitanju. Drugi problem koji želim da pomenem je vezan za migracije, kontrolu migranata, kao i sprovođenje strože kontrole na graničnim prelazima, ali i dalje zabrinjava kretanje drugih migranata preko Kosova ili sa Kosova. Mislim da su dve stvari, gde neke od država članica misle da se može učiniti više pre nego što podrže odluku koju je donela Evropska komisija o liberalizaciji viznog režima", dodao je Suniog.\nIako nije mogao da kaže određeni datumdatum, Suniog je rekao da je "Kosovo na dobrom putu".\nvizna liberalizacija Tomaš Suniog EU Kosovo korupcija\nSuniog: Kosovska vlada da sprovede sudsku odluku o vraćanju imovine Visokim Dečanima\nŠef Kancelarije Evropske unije na Kosovu Tomaš Suniog pozvao je kosovsku vladu da sprovede odluku Ustavnog suda Kosova i vrati imovinu manastiru Visoki Dečani.\nSuniog: Ne postoji brz put ka EU\nNišta od vizne liberalizacije za Kosovo ni u 2021.


Brčko distrikt: Doktori napuštaju specijalizacije i odlaze u inostranstvo\nRedakcija 11.10.2019 13:00\nJavna zdravstvena ustanova „Zdravstveni centar” Brčko, iz koje su prije par mjeseci poručili da nemaju većih problema zbog odlaska medicinskog osoblja u inostranstvo, zadnjih dana ukazuju da ovo ipak postaje veliki problem, posebno kada je riječ o doktorima na specijalizaciji.\n– Samo u zadnjih mjesec dana ostali smo bez dva doktora. Jedan mladi doktor je na početku specijalizacije sporazumno raskinuo radni odnos, vratio novac i otišao u inostranstvo. Drugi je nakon četiri godine specijalizacije također iskazao namjeru da ode u inostranstvo, prestao je da se javlja na posao i po sili zakona je dobio otkaz. Njegova specijalizacija je koštala 200.000 KM. Tražićemo povrat novca putem suda ali to su procesi koji dugo traju, a mi osim direktne štete u novcu imamo i indirektnu štetu u činjenici da smo ostali bez kadrova na koje smo računali, kaže Dušan Stokić, direktor brčanske bolnice.\nPojašnjava da jedan doktor na specijalizaciji košta ovu zdravstvenu ustanovu više od 4.000 KM mjesečno. Na različitim specijalizacijama, koje traju od četiri do šest godina, nalazi se 28 doktora, a ove godine će biti upućeno novih osam specijalizanata, pa će ukupan broj doktora koji specijaliziraju, kao i svake godine, biti oko 35 doktora, što ovu ustanovu na godišnjem nivou košta oko dva miliona KM.\n– Na specijalizaciju se upućuju doktori porodične medicine nakon čijeg odlaska raspisujemo konkurse za prijem novih doktora, a problem nedostatka specijalista koji ne možemo riješiti na ovaj način donekle rješavamo angažovanjem penzionisanih doktora, kaže Stokić.\nIstiče da za sada uspijevaju da pokriju sve segmente liječenja ali da će izvjesno imati problema na anesteziologiji, ginekologiji, kao i u organizovanju dežurstava i rada u odsustvu doktora zbog bolovanja.\nProblem napuštanja specijalizacija u brčanskom zdravstvu pokušaće riješiti izmjenama Pravilnika o specijalizaciji, koji je u nadležnosti Vlade Brčko distrikta.\nPutem Odjeljenja za zdravstvo predložiće izmjene koje će omogućiti da se u ugovore unesu klauzule, koje će, kako se nadaju, obezbijediti da se doktori sa specijalizacije zaista vrate u ovu ustanovu.\nGradonačelnik Brčkog Siniša Milić kaže da su u Vladi svjesni da mladi i stručni ljudi odlaze, te da preduzimaju mjere kako bi ih stimulisali na ostanak, piše SrpskaInfo.\n– S tim problemom smo suočeni i u oblasti pružanja zdravstvenih usluga. Od dugoročnih mjera radimo strategiju za oblast zdravstva, a od kratkoročnih mjera opredijeljeni smo da donošenjem zakona o socijalnom stanovanju koje će biti subvencionisano damo prednost i stvorimo uslove za ostanak naših i dolazak novih kadrova na ove prostore, kaže Milić.\nDodaje da u Brčko distriktu pokušavaju zadržati ljude i programima samozapošljavanja u privredi i poljoprivredi, kojima žele dati šansu za posao, u prvom redu, mladim ljudima. Za ovu svrhu ove godine je izdvojeno milion KM, a prednost će prilikom odobravanja biznis planova imati mladi do 30 godina. Po prvi put od ove godine za novac iz ovih programa moći će se kandidovati i osobe mlađe od 18 godina.\nGradonačelnik Brčkog Siniša Milić kaže da nema egzaktnih podataka koliko je ljudi napustilo ovaj distrikt.\n– Podatke nema ni Agencija za statistiku BiH, jer su zakonska rješnja takva da ljudi nemaju obavezu da se odjavljuju, kaže Milić.\nTea Ružić, predsjednik Savjeta mladih Brčko distrikta, kaže da je, prema podacima Unije za održivi povratak iz 2017. godine, Brčko napustilo 3.500 mladih.\nPrethodni članakAko želite nečije državljanstvo kupite ga legalno: Koliko košta?\nNaredni članakKomšić: Poslat ćemo protestno pismo Švedskoj akademiji nauka i Nobelovom komitetu


You are here: Home Fudbal Vesti Izvršni odbor FS RIS suspendovao klubove zbog duga od 5.603.000 dinara\nponedeljak, 18 decembar 2017 16:43\nSuspenzija je praktično uslovna jer će klubovi biti suspendovani od 1. marta 2018. godine.\nPrema informacija objavljenim u Sportskom Žurnalu, dugovi klubova po ligama iznose:\nklubovi Srpske lige Istok - 2.300.000 dinara\nklubovi Zone Istok - 1.338.000 dinara\nklubovi Zone Zapad - 900.000 dinara\nklubovi Zone Jug - 725.000 dinara\nklubovi Futsal liga - 133.000 dinara\nlige mlađih kategorija - 207.000 dinara\nUkupan dug prema ovim podacima iznose 5.603.000 dinara, a naa redakcija uputila je zahtev čelnicima i operativcima FS RIS da nam dostave podatke o dugovima klubova pojedinačno.\nIzvršni odbor FS RIS je juče u Nišu održao svoju 14. sednicu na kojoj su verifikovani mandati članova IO koji će prema novom Statutu imati 11, umesto dosadašnjih 13 članova.\nMesta u Izvršnom odboru FS RIS zadržali su Miroslav Milivojević, Dejan Branković, Miloš Mitrović, Đorđe Bajić, Vidojko Panajotović i Blagoje Tabaš. Na narednoj sednici Skupštine FS RIS trebalo bi da budu izabrana preostala četiri člana IO FS RIS, kao i zamenik predsednika i potpredsednici.\nIzvršni odbor FS RIS izabrao je i petoricu članova sekretarijata u kome su ostali Novica Tončev, Miroslav Milivojević i Dejan Branković, a umesto Dragiše Binića i Bojana Stojanovića novi članovi sekretarijata su Miloš Mitrović i Vidojko Panajotović.\nIzvršni odbor FS RIS verifikovao je mnandate članova Skupštine koja će ubuduće imati 39, umesto dosadašnjih 68 članova. Očekujemo da ćemo u narednim danima biti u prilici da objavimo kompletan sastav ovog, najvišeg tela Fudbalskog saveza Regiona istočne Srbije.\nIzvršni odbor FS RIS jednoglasno je usvojio i izveštaje o takmičenju u svim ligama kojima rukovodi ovaj savez.


Radili sa 50 odsto kapaciteta - Glas Podrinja\nGRADONAČELNIK ŠAPCA NEBOJŠA ZELENOVIĆ POSETIO KOMPANIJU IVA-ABOT ENTERIJERI\nBez obzira na teške okolnosti, mi smo uspeli da organizujemo proizvodnju sa 50 odsto kapaciteta, s tim da su zaposleni dolazili u određenim vremenskim intervalima, kako bi na vreme završavali poslove\nTokom vanrednog stanja još jedna firma sa poslovanjem u Šapcu je pokazala da je društveno odgovorna, solidarna i disciplinovana. U prilog tome svedoči činjenica da nije otpustila nijednog radnika, a onima na određeno vreme produžila ugovor. Naime, reč je o kompaniji „Iva“ koja radi pod brendom „Abot enterijeri“. Bavi se proizvodnjom nameštaja, a oko 90 odsto svojih proizvoda distribuiraju na inostrano tržušte u 120 zemalja –Evrope, Azije i Afrike.\nDanas, nakon više od dve decenije poslovanja u Šapcu su uspeli da prošire svoju delatnost, a pod halama se nalazi više od 20.000 kvadratnih metara.\n-Bez obzira na teške okolnosti, mi smo uspeli da organizujemo proizvodnju sa 50 odsto kapaciteta, s tim da su zaposleni dolazili u određenim vremenskim intervalima, kako bi na vreme završavali poslove. Jako veliki problem nam je prestavljalo, što zbog pandemije koronavirusom naše arhitekte nisu mogle da putuju. Nažalost to još uvek traje, jer su u pitanju države koje su najugroženije. Pre krize otišao je jedan kontigent za Japan, Australiju, Novi Zeland i Emirate. Nadam se da će se sve brzo završiti, da ćemo se svi vratiti u normalu- navela je direktorka uvoza i izvoza kompanije „Iva“-„Abot enterijeri“, Danka Šarčević.\nOvo preduzeće je protekle nedelje posetio gradonačelnik Šapca, Nebojša Zelenović.\n-Došao sam danas da posetim kompaniju „Abot enterijeri“ zato što je ova firma u međuvremenu proširila svoju proizvodnju. Sve što je u vezi sa njihovom radom, tržnim centrima i prodavnicama, svugde u svetu (Japanu, Australiji, Španiji) se proizvodi u Šapcu. Ovde rade obučeni, mladi ljudi na najmodernijim mašinama. Šabac je grad u kom će svaki građanin dobiti priliku da živi još bolje. Svako ko želi može sebi da zaradi i da ima veću platu- rekao je gradonačelnik.\nGovoreći o brojkama, i o tome kako pandemija utiče na proizvodnju, on je istakao da je 200.000 građana ostalo bez posla od početka godine u Srbiji, dok se u Šapcu zaposlilo 147 ljudi.


« Završen jesenji ciklus „Cvetnih pijaca“\nVikend seminar „Sam svoj solarni majstor“ »\nновембар 9th, 2014 |\nManifestacija je otvorena stručnom tribinom „Josif Pančić – čovek koji je promenio obrazovanje u Srbiji“ povodom obeležavanja 200. rođendana velikog Čoveka, Lekara, Profesora i Naučnika. Na stručnoj tribini su govorili stručnjaci sa PMF – Novi Sad i sa Biološkog fakulteta i Botaničke bašte „Jevremovac“ u Beogradu.\nSledećeg dana su prezentovani dosadašnji rezultati projekta razvoja top ekoturističke destinacije i razvoja Sremskih Karlovaca kao mikroregije „Danube Stream for Green Dream“ Pokreta gorana Vojvodine, Planinarsko-smučarskog društva „Stražilovo“, PMF – Departmana za geografiju, turizam i ugostiteljstvo, Kamping asocijacije Srbije, JP „Vojvodinašume“ i Pokreta gorana Novog Sada, finansiran od strane fondova Evropske Unija i Austrijske razvojne agencije.\nPredavanjem na temu „Pokrivenost rezidencijalnih zona Novog Sada zelenilom“ mr Luka Bajić iz novosadskog preduzeća „Gradsko zelenilo“ i Aleksandar Kurjakov, dipl.inž.-master sa Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu, skrenuli su pažnju na nedostatak zelenila u stambenim blokovima u pojedinačnim delovima grada. Najveći deo publike su činili studenti pejzažne arhitekture, hortikulture i ekologije, koji su pokazali veliku zainteresovanost za ovu temu.\nPo prvi put je na „Novosadskoj jeseni“ u okviru programa „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini“ održani okrugli sto: “Školski zeleni krug” u organizaciji tri Pokrajinska sekretarijata – za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine, za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice i energetiku i mineralne sirovine i Pokreta gorana Vojvodine. Pred više od 150 nastavnika i učitelja iz cele Vojvodine, predstavljene su zanimljive teme poput – Škola kao faktor ekološkog obrazovanja, Školski zeleni krug – kako spojiti teoriju i praksu i Školska bio-bašta – primer dobre prakse.\nVeliku pažnju struke, privukla je i prezentacija priručnika „Zelena strana grada“ koji je objavio u organizaciji Pokreta gorana Novog Sada u okviru istoimenog projekta, koji je podržao Grad Novi Sad, a na projektu pomogli JKP „Gradsko zelenilo“ i Podmladak udruženja pejzažnih arhitekata. Svim obučenim Eko edukatorima su ovom prilikom uručeni sertifikati.\nOdržano je osam ekoloških i kreativnih radionica sa ciljem podizanja ekološke svesti dece i mladih. Više od 1500 dece i mladih iz osnovnih škola organizovano su dolazila na program koji je bio za njihov uzrast i prema njihovom interesovanju, a između ostalog su dolazili da bi obišli jednu ovakvu manifestaciju sa svojim nastavnicama/cima.\nPokret gorana Novog Sada ima izuzetno lepu saradnju i sa drugim udruženjima građana koja su imala svoje štandove na kojima su predstavili svoje aktivnosti. Ovog puta su to bili Podmladak udruženja pejzažnih arhitekata sa Poljoprivrednog fakulteta koji su nam se priključili u našim aktivnostima i održali i nekoliko radionica, Novosadski humanitarni centar, SPANS i Inženjeri zaštite životne sredine. Takođe, pored ovih udruženja i mali smo i članove iz NIDSBE “Josif Pančić” koji su našim mlađim sugrađanima održali radionice “U šetnji sa Pančićem”.\nU večernjim časovima ispred Gradske kafane su se održali mali muzičko-zabavni programi gde su posetioce obradovali članovi AKUD “Sonja Marinković”.\nTekst se nalazi u temi Eko klub, Mala škola aranžiranja cveća, Novosadska jesen, Rad sa decom i mladima, Zaštita životne sredine


Zbog feudalizacije akademski duh beži iz Srbije - Ozonpress :: internet portal\nPoznata himna iz 13. vijeka, Gaudeamus igitur, slavi radost studiranja. Ona je i podsjećanje da univerziteti postoje zbog studenata. Ugledni američki profesor Džon Arčibald Viler, student slavnog Nilsa Bora i mentor nobelovca Ričarda Fajnmana, pronašao je dobru paralelu između drevnog i modernog akademskog duha kada je rekao: „Svi znamo da univerziteti imaju studente da bi se profesori mogli edukovati.“ Ali, akademskom duhu u Srbiji izgleda ponestaje daha. Ovo je ozbiljno upozorenje našim profesorima. O čemu se radi?\nNedavna analiza objavljena u listu Danas 14. aprila, kao i neke ranije analize (Mihailo Gajić na portalu Talas, 15. oktobra 2020), sugerišu da bi budućnost akademskog sektora u Srbiji, najblaže rečeno, mogla biti nepovoljna. Кljučni problemi su loša demografska situacija (broj potencijalnih brucoša je svake godine sve niži), loš kvalitet sekundarnog obrazovanja (sada diplomiraju i oni koji se nekada nisu mogli upisati), pretjerano oslanjanje profesora na državu (nesnalaženje u tržišnoj ekonomiji) i pojava konkurencije u zemljama okruženja (univerziteti u Italiji, Sloveniji, Mađarskoj i Austriji otvaraju studije na engleskom jeziku po cijenama atraktivnim i za studente iz Srbije).\nNije daleko dan kada će ključni akteri – univerzitetski profesori kao kreatori i egzekutori akademskog procesa, i država kao regulator – shvatiti da je prošlo vrijeme politikantstva, od račundžijskih izbora dekana i rektora, preko suspektne promocije akademskog osoblja, pa do neuspješnih pokušaja da se riješe problemi na nekim fakultetima, bez duboke reforme univerziteta. Nove okolnosti zahtijevaju radikalne rezove da bi se spriječila selidba akademskog duha iz Srbije. Profesori moraju pronaći način za transformaciju univerziteta iz duboko nefunkcionalne institucije u tržišno orijentisanu javnu kompaniju, koja neće zavisiti od države. Sve dok se to ne uradi nema nade za opstanak i prosperitet akademskog duha mladosti u Srbiji. Najbolji srednjoškolci, i najbolji diplomci sa domaćih univerziteta, sve češće će sreću tražiti na stranim univerzitetima. U međuvremenu, naši profesori će nastaviti potragu za lakim beneficijama, dok sistem koji bi trebalo da njeguju i razvijaju, ne potone u anahronizam i neminovni bankrot.\nS druge strane, država će morati da nauči lekciju da se ne smije miješati u rad univerziteta. Posao moderne države je da omogući i podstiče punu akademsku autonomiju. Nedavni nacrt Zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, tipični je primjer feudalizacije akademskog sektora. U Evropi ne postoji primjer da se crkvi daje pravo miješanja u rad univerziteta. Evropske crkve, ni katolička, niti protestantske, za ovo nisu zainteresovane. Dovoljno je pogledati ko su članovi Pontificia Academia Scientiarum, pa će postati jasno da Vatikanu ne pada na pamet da utiče na autonomiju univerziteta. Naprotiv. Cilj vatikanske akademije je promocija nauke, što nije konzistentno sa promocijom nacionalnog, političkog i vjerskog partikularizma.\nDrugi svježi primjer državne bahatosti, preko vladajuće partije je grubo miješanje u rad nekih fakulteta preko imenovanja ministara u savjete, kao što je nedavni slučaj sa Fakultetom političkih nauka.\nDržava i vlade nemaju šta da traže na moderno uređenim univerzitetima. Iz vlastitog iskustva, u radu na tri britanska univerziteta (Кembridž, Sent Endruz i Brunel), pouzdano znam da je miješanje britanske države u rad univerziteta ravno nuli. Naravno, postoje državna tijela koja brinu o univerzitetskom sektoru, kao i univerzitetska udruženja koja komuniciraju sa odgovarajućim državnim strukturama. Ali nijednoj strani ne pada na pamet da se miješa u posao druge.\nOno što Vlada i profesori u Srbiji ili ne vide, ili ne žele da vide jeste da su moderni univerziteti u Evropi, Americi i Aziji centralizovane institucije nezavisne od države. Decentralizovani model univerziteta, kakav dominira u Srbiji je stvar prošlosti. Dok je srpski akademski sektor tavorio u sjenci raspada Jugoslavije i divljeg kapitalizma, moderni evropski univerziteti su postali kompanije koje se takmiče za međunarodne istraživačke ugovore, ali i za generacije mladih ljudi iz cijelog svijeta čiji su roditelji, ili sponzori, u stanju da plate troškove školarine. Da bi neki univerzitet bio konkurentan na svjetskom tržištu mora funkcionisati kao centralizovana institucija sposobna da koordinira naučnu i nastavnu aktivnost na način da ove djeluju kao mamac za mlade talente van matične zemlje. Univerziteti iz zemalja okruženja su novu akademsku realnost odavno shvatili, pa tako imamo situaciju da studenti iz Srbije ne žele da ostanu u domovini kada mogu za isti novac studirati, na primjer, u Italiji, i poslije toga naći posao brže i lakše nego sa diplomama iz Srbije. Uprkos novoj logici akademskog tržišta, neki profesori Beogradskog univerziteta (BU) misle suprotno. Tako dekan Ekonomskog fakulteta Branislav Boričić smatra da bi dalja centralizacija BU (kao da već nije decentralizovan do maksimuma) nanijela štetu i izazvala njegovo cijepanje (list Danas od 3. marta). Međutim, kontrolisana forma cijepanja BU bi po mišljenju nekih profesora koje sam konsultovao, bila dobra.\npredavač na Brunel univerzitetu u Londonu i direktor doktorskih studija na Departmanu za nauke o životu\nProtks 12/05/2021 u 16:27 Odgovorite\nO ovoj temi nemoze se komentarisati plodonosno da se prvo ne poznaje istorija\nOnrazovanja voveka ili dto je vezano,zavisnosti od ugla gledanja je i za drzavu,to jest drzavnu politiku skolstva.\nOvde je problem u siromastvu zaostalodti,i pre svega u SISTEMu koji je\nVec odavno neodrziv.


Mozzartov gest dospeo na sve krajeve sveta – Navijaci Srbija\nHome > Fudbal > Mozzartov gest dospeo na sve krajeve sveta\nGotovo dana nas nema zemlje na planeti, nacije, jezika, niti pisma, na kojem danas nije čulo o velikoj borbi mladog Gavrila Đurđevića i humanom gestu kladionice Mozzart, koja je poslala dobitnu ponudu na dobrotvornoj akciji Limunda i organizacije „Zajedno za život“ od 7.500.010 dinara. Preko 300 svetskih medija, kako najpoznatijih agencija i listova, pa sve do onih lokalnih portala u Indoneziji, Nigeriji, El Salvadoru, Paragvaju, Hondurasu, Meksiku, Keniji, Kataru, bukvalno svakom kontinentu i delu planete, izveštavalo je o potezu koji bi na globalnom nivou mogao da postane primer podizanja svesti u ovako specifičnim situacijama.\nPortal The Peninsulaiz Katara prenosi Rojtersovu vest, u kojoj se pominje da se od Ronaldove odluke da besno baci kapitensku traku na travu došlo do toga da na dobrotvornoj aukciji kladionica Mozzart iz Srbije otkupi traku za sumu od preko 75.000 američkih dolara. Poznati FOX Sports Mexicona društvenim mrežema pozdravlja gest i prikuplanje sume od 64.000 evra koja će biti upotrebljena za lečenje šestomesečnog Gavrila, koji boluje od spinilalne mišićne atrofije tip 1. Islandski portal DV piše da se zahvaljujući vatrogascu Đorđu Vukićeviću sada već čuvena kapitenska traka Kristijana Ronalda našla na aukciji, a da je prikupljena suma ekvivalentna iznosu od preko 9.500.000 islandskih kruna.\nNigerijski Global Timespodseća na trenutak u kojem poništen pogodak, a Ronaldo pogubio živce i da je taj potez došao do dobrotvorne aukcije na kojoj je prikupljeno zapanjujućih 64.000 evra. Kolumbijski Publimetro piše da se Mozzart Bet odlučio da učestvuje na aukciji iz humanitarnog cilja, sa željom da se probudi značaj društvene odgovornosti i kod drugih ljudi, a takođe se piše i da kompanija pomaže mnogim drugim organizacijama da prikupljaju novac u humanitarne srvrhe.\nPortal La Pagina iz El Salvadoraprenosi objavu osnivača humanitarne organizacije „Zajedno za život“, koji je sa velikim oduševljenjem objavio da je licitacija završena sjajnom licitiranom sumom Mozzarta od 7.500.000 evra. Paragvajski Tigo Sports hvali vatrogasca Đorđa Vukićevića i njegovu ideju da traku stavi na aukciju, koja je pozdravljena u čitavoj srpskoj javnosti.\nESPN u svom izdanju u Gvatemali prenosi vest španske agencije EFE takođe pominje najvažnije aktere ove humanitarne akcije, kao i novac koji će biti upotrebljen za lečenje šestomesečnog dečaka, kojem je neophodna medicinska pomoć iz inostanstva. El Heraldo iz Hondurasa piše o trenutku Ronaldovog besa i odluke dežurnog vatrogasca da pokupi traku i preda je dobrotvornoj organizaciji.\nKompanija Mozzart vas podseća da Gavrilova borba još traje. Dečak je rođen je 7. septembra 2020. godine, a tri meseca posle rođenja konstatovano je da ima retku neuromišićnu bolest SMA 1 (spinilalna mišićna atrofija tip 1). OVDE možete pročitati na koje načine možete da pomognete Gavrilu u teškoj borbi.\nTIGO SPORTS (Paragvaj):\nTagged kompanija mozzart Kristijano Ronaldo Mozzart Zajedno za život\nMatović: Videćemo ko će da igra protiv Krke\nLUDI TIKET, ponedeljak, 351.339 dinara: Ulovljena „anakonda“ sa 29 parova!


MALINARI U SUBOTU BLOKIRAJU MAGISTRALU KOD PRIJEPOLJA: Nezadovoljni otkupnom cenom\npetar latinovic\t 01.06.2018. 12:49h\nUdruženje poljoprivrednih proizvodjača "Limska dolina" iz Prijepolja i Priboja i Udruženje poljoprivrednih proizvodjača iz Užica najavili su da će u subotu, 2. juna, blokirati magistralni put ka Jadranu, kod Vladičanskog dvora u Prijepolju, nezadovoljni niskom otkupnom cenom maline.\n"Dnevno formiranje otkupnih cena koje se najavljuje, dovodi nas u ozbiljan problem jer ni u jednom trenutku ne znamo koliko je isplativ posao kojim se bavimo. Proizvodjači se zadužuju kupujući repromaterijal i djubriva u poljoprivrednim apotekama. Kada stigne naplata, vrlo je realna situacija da će umesto 300 ili 400 kiligrama morati da predaju tonu voća", kazao je predsednik Udruženja "Limska dolina" Sanel Dizdarević.\nDizdarević je dodao da minimalna cena maline po kilogramu ne bi smela da bude niža od 1,5 evra, odnosno da bi to bio realan iznos kojim bi proizvodjači mogli da pokriju osnovne troškove proizvodnje.\nMalinari u Prijepolju su prošle godine organizovali proteste tokom berbe, nadajući se da će uz pomoć Ministarstva poljoprivrede i trgovine naći neko rešenje.\n"Prošle godine smo izneli najveći teret i uspeli da podignemo cenu na 160 dinara. Malinarima u drugim opštinama je isplaćena razlika, samo su prijepoljski malinari ostali 'kratkih rukava'. Ove godine nećemo čekati berbu i na ulici ostajemo sve dok ne dobijemo obećanje da će biti ispunjeni naši zahtevi", kazao je Dizdarević.


Vlasi: U dijalogu stvorena magla i slepa ulica\nAvgust 16, 2018 22:47\nKako je rekao, kao rezultat toga ne vidi se mogućnost postizanja konačnog sporazuma.\nU izjavi za portal indeksonline.com, Vlasi je rekao da zbog "topova" koji se bacaju o temi dijaloga uopšte ne vidi da se radi o njegovoj finalnoj fazi.\n"Umesto da se ide ka finalu i definišu pitanja sadržaja konačnog sporazuma stvorena je magla i slepa ulica i ja ne vidim da ovo pitanje ide ka finalu. Uglavnom je magla, jer da se pripoji Preševska dolina Kosovo, to znači da to treba da bude nova granica sa Srbijom", kazao je Vlasi.\n"To su četiri teme. Prvo, nema razgovora o statusu Kosova, jer je Kosovo država i to je konačno. Drugo, nema razgovora o granici i teritoriji, jer je Kosovo proglašeno državom sa ovom teritorijom i unutar ovih granica, i treće sa Srbijom ne treba razgovarati o unutrašnjoj ustavnoj strukturi Kosova, pošto svaka država sama odlučuje o svom Ustavu i o tim pitanjima se ne razgovara sa drugim državama", kazao je Vlasi.\nVlasi smatra da je pitanje Preševske doline i položaj Albanaca u Srbiji trebalo da bude postavljeno na početku dijaloga u smislu zaštite gradjanskih i etničkih prava Albanaca. Svaka druga tema o granicama će za rezultat imati nove sukobe ili ratove, smatra Vlasi.


Osnivanje preduzeća - osnivanje privrednih društava • Advokat Popović\nOsnivanje preduzeća – osnivanje privrednih društava\nOsnivanje privrednog drušva jeste prilično složen proces, koji zahteva dobro poznavanje odgovarajućih zakonskih procedura, te je neophodno pristupiti mu na stručan i efikasan način. Budući da jednom osnovano privredno društvo u praksi može da prolazi kroz različite oblike statusnih promena, promena vlasništva i pravne forme, poželjno je takav proces sprovesti uz angažman i nadzor od strane advokata koji poseduju dugogodišnje iskustvo u pomenutoj obasti, a upravo je to ono što stručni tim kancelarije Popović nudi svojim klijentima.\nZakon o privrednim društvima uređuje pravne forme privrednih društava koje se mogu osnovati u Srbiji, a to su: društvo sa ograničenom odgovornošću, akcionarsko društvo, ortačko društvo, kao i komanditno društvo. Razlike između navedenih pravnih formi su veoma značajne, te je vrlo bitno pažljivo se upoznati sa navedenim formama i potom se odlučiti za onu koja odgovara Vašim potrebama.\nZa osnivanje privrednog društva osim adekvatnog izbora pravne forme privrednog društva, neophodno je odabrati i poslovno ime privrednog društva, delatnost privrednog društva, visinu osnovnog kapitala, način upravljanja društvom i drugo. Naša advokatska kancelarija pomaže klijentima kroz pružanje saveta u pogledu ovih i drugih pitanja, a takođe i kroz izradu svih pravnih akata relevantnih za osnivanje i upravljanje privrednim društvom.\nPrivredno društvo stiče svojstvo pravnog lica registracijom u Agenciji za privredne registre (APR-u), a preduslov da bi jedno privredno društvo moglo da bude osnovano i registrovano za obavljanje privredne delatnosti predstavlja osnivački akt. Osnivački akt je konstitutivni akt privrednog društva koji ima formu Odluke o osnivanju (ako društvo osniva jedno lice) ili Ugovora o osnivanju (ako društvo osniva više lica).\nPrilikom osnivanja privrednog društva, potpisi na osnivačkom aktu, koji mora biti sačinjen u pisanoj formi, overavaju se.\nU ortačkom društvu, komanditnom društvu i društvu s ograničenom odgovornošću osnivačkim aktom se uređuje upravljanje privrednim društvom, dok se kod Akcionarskog društva upravljanje društvom uređuje Statutom, te je kod navedene pravne forme neophodna i izrada Statuta.\nS obzirom da se osnivanje privrednih društava registruje u Agenciji za privredne registre, u postupku koji je strogo formalan, Kancelarija Popović nudi stručnu pomoć prilikom osnivanja, upravljanja, statusnih promena, promena pravne forme, izrade odgovarajućih akata, prestanka postojanja samog privrednog društva, kao i drugih pitanja od značaja za položaj i funkcionisanje privrednih društava, zahvaljujući čemu naši klijenti imaju maksimalnu sigurnost i uslove za funkcionisanje privrednih društava.


Jeftini letovi iz Afganistana za Ganu - Avionske karte Afganistan Gana - eSky.ba\nLetovi iz Afganistana za Ganu\nPretražite letove iz Afganistana za Ganu\nProvjerite najbolje ponude letova iz Afganistana za Ganu\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Afganistana za Ganu na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Afganistana za Ganu?\n✔ Ako rezerviram let iz Afganistana za Ganu, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Afganistana za Ganu?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Afganistana za Ganu uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Národnostná rada slovenskej národnostnej menšiny - Regionalna konferencija posvećena medijima na jezicima nacionalnih zajednica\nponedeljak, 25 novembar 2013 00:00\nRegionalna konferencija posvećena medijima na jezicima nacionalnih zajednica\nDnevnik Magyár Szó, udruženje Heror Media Point u saradnji sa Vladom AP Vojvodine, Organizacijom za evropsku bezbednost i saradnju i Delegacijom Evropske Unije u Srbiji je 22. i 23. novembra u svečanoj sali Magyár Szó u Novom Sadu organizovao drugu regionalnu konferenciju posvećenu medijima na jezicima nacionalnih zajednica pod nazivom Sinteza, sinergija, simbioza.\nNa konferenciji je učestvovala i predsednica Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine Ana Tomanova-Makanova, kao i članica Odbora za informisanje NSSNM i glavna i odgovorna urednica slovačkog nedeljnika Hlas ljudu Vladimira Dorčova-Valtnerova.\nUvodnu reč na konferenciji su imali državna sekretarka Ministarstva kulture i informisanja Gordana Predić, Pokrajinski sekretar za kulturu i javno informisanje Slaviša Grujić, šef političkog sektora pri Delegaciji EU Luka Bjankoni, i svi su govorili o generalno teškoj situaciji danas u medijima kod nas, sa akcentom na finansijsku, etičku i profesionalnu krizu u manjinskim medijima.\nNa prvom panelu pod nazivom „Učešće medija na jezicima manjina u javnom dijalogu“ su učestvovali predstavnici mađarskih, rumunskih i rusinskih medija, Zoran Sekulić, glavni i odgovorni urednik novinske agencije FoNet, Zlata Kureš, zastupnica direktora novinske agencije Beta, Jurij Đakomeli, osnivač Giacomelli media i drugi. Ana Tomanova-Makanova je istakla da je potrebno voditi računa o očuvanju lokalnih i manjinskih medija, a to se po njenom mišljenju može jedino konstruktivnim dijalogom između predstavnika državne uprave i nacionalnim savetima. „Kad govorimo o medijskoj strategiji i nacrtima medijskih zakona, reći ću da nacionalni saveti nisu bili direktno uključeni u njihovu izradu, tako da bih konstatovala da dijalog ne postoji“, rekla je Tomanova-Makanova. Na temu javnog dijaloga se nadovezala Vladimira Dorčova-Valtnerova, koja je izrazila svoje mišljenje na koji način manjinski mediji učestvuju u njemu, da li ispunjavaju funkciju i postulate savremenih medija i tome slično.


Registracija internet domena na 13 jezika nacionalnih manjina\nIzvor: RTS, 24.Dec.2018, 00:17\nRegistar Nacionalnog internet domena Srbije omogućio je registrovanje više od 100 hiljada internet domena sa RS ili ćiriličnim SRB znakom. Za deset godina rada, unapređena je i infrastruktura, izrađen novi softver za registraciju, a postigli su i da se domeni mogu registrovatri na jezicima trinaest nacionalnih manjina.\nManjine sada mogu da popularizuju nacionalne jezike koristeći čestrdestjedno slovo >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << latinice, a neki od njih, nemaju ovu mogućnost ni u svom nacionalnom internet registru. U Savetu makedonske nacionalne manjine ističu da je Srbija prva država van Makedonije, koja je Makedonski jezik i pismo uvela u nacionalni domen.\n"Svetsko društvo pisaca (PEN) više godina unazad upozorava da više desetina jezika na nivou jedne godine nestane iz upotrebe u svetu, tako da je ovo značajno za očuvanje ne samo našeg identiteta, nego našeg jezika, pre svega", ističe predsednik makedonskog Nacionalnog Saveta Borče Veličkovski.\nGrupa stručnjaka koja je dve i po godine radila na uvođenju nacionalnih pisama manjina u srpski domen obišla je sve savete nacionalnih manjina, registrovane u Skupštini Srbije. Saradnja je bila uspešna i svi saveti su im dali podatke iz svojih pisama.\n"Nešto je bilo presudno da su ljudi prepoznali moć interneta i moć organizovanog nastupa na internetu. Ako svi govorimo o digitalizaciji na najvišem nivou, i državnom i u životu, mislim da je to put i način da se to radi dobro, kvalitetno, efikasno", član radne grupe RNIDS Mirko Marković.\nPored slova iz srpskog, nazivi .RS domena moći će da sadrže i slova iz albanskog, bošnjačkog, hrvatskog, češkog, nemačkog, crnogorskog, rumunskog, romskog, slovačkog, slovenačkog, vlaškog i mađarskog jezika.\nEmil Lulić iz Nacionalnog saveta mađarske nacionalne manjine kaže da je to još jedan vid mogućnosti da pokažu kulturnu posebnost i jezik na način da upotrebe i one karaktere sa akcentima koji su u mađarskom jeziku i alfabetu prisutni.\nDo petog marta sledeće godine nazive postojećih sajtova, manjine će moći da prebace na svoj jezik, a posle tog datuma i u okviru ćiriličkog SRB domena počeće registracija naziva sa proširenim setom ćiriličkih slova, iz pisama bugarskog, makedonskog, ruskog, rusinskog, ukrajinskog i vlaškog jezika.


Advokatu zaplenili telefon i laptop jer nije dao lozinke | Novine Toronto\nAdvokatu zaplenili telefon i laptop jer nije dao lozinke\nAdvokat Nik Rajt proveo je četiri meseca u Gvatemali i Kolumbiji, gde je učio španski i radio na daljinu. Neprijatno iznenađenje čekalo ga je na povratku kući.\nNa aerodromu Pirson u Torontu su, tokom rutinske kontrole, pripadnici pogranične službe zatražili da, pored njegovih torbi, pregledaju i sadržaj njegovog telefona i laptopa. Oba predmeta su mu zaplenjena kada je odbio da im kaže lozinke, sa obrazloženjem da i na laptopu i na telefonu ima poverljive podatke koji potpadaju pod službenu tajnu između advokata i klijenta.\nPredmeti su poslati u federalnu laboratoriju kako bi tamo probili lozinke i još mu nisu vraćeni, pa je on u međuvremenu morao da kupi nove.\nUAgenciji za pograničnu službu kažu da je sve urađeno u skladu sa propisima.\nRajt, ali i veliki broj kanadskih advokata, smatra da se ovakvim pretragama po digitalnim spravama, bez odgovarajućeg naloga, krše ustavna prava i građanske slobode.\nGrupa za zastupanje prava potrošača OpenMedia već je započela akciju, i inicirala onlajn i reklamnu kampanju za podizanje svesti o proverama digitalnih naprava na granicama. Pritiskom na federalnu vladu, žele da postignu da se propisi ažuriraju, i da se elektronske naprave ne tretiraju na isti način kao drugi delovi prtljaga.\nFederalna vlada smatra da je sadašnja praksa razumna i neophodna za očuvanje bezbednosti kanadskih granica. U imejlu Skota Bardslija, portparola ministra za javnu bezbednost Ralfa Gudejla, stoji da službenici mogu da proveravaju samo sadržaj koji je sačuvan na aparatima, a ne i da proveravaju ono što se može naći na internet vezama. On je istakao da digitalne pretrage ne bi trebalo da budu rutina i da treba da se rade onda kada postoje brojne indikacije da bi se na spravama mogle naći dokazi o protivpravnim aktivnostima.\nŠto se tiče ovog konkretnog slučaja, Bardsli je rekao da su službenici upoznati sa obavezom čuvanja poverenja između advokata i klijenta, i da ne pretražuju dokumenta koja spadaju u tu kategoriju. U suštini, oni su obučeni da svu kontrolu obave uz maksimalno moguće poštovanje privatnosti.\nBudući da je Rajtovo iskustvo drugačije od onoga što Bardsli navodi kao propisanu praksu, on je uputio žalbu Agenciji, sa zahtevom za momentalno vraćanje telefona i laptopa, i za kompenzaciju troškova koje je imao da ih zameni. Najverovatnije će pokrenuti tužbu na sudu.


Beta 19. juna 2018. 16:05\nMinistarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je danas da se očekuje da Koridorom 10 do kraja godine prodje 54 miliona vozila, što je za 20 miliona više nego 2012. godine.\nPrisustvujući početku asfaltiranja deonice puta od Bancareva do Crvene reke, duge 12,3 kilometra, ministarka je najavila da će Koridor 10 biti završen do kraja godine, a da su „najproblematičnije“ deonice u Grdeličkoj i Sićevačkoj klisuri već završene.\n„Studije i analize pokazuju da će završetkom Koridora 10 broj saobraćajnih nesreća sa smrtnim ishodom biti smanjen izmedju 10 i 20 odsto, a vreme i troškovi prevoza putnika i robe biće smanjeni za 20 do 25 odsto“, kazala je Zorana Mihajlović novinarima.\nOna je najavila da će država naredne godine uložiti oko pet milijardi evra u putnu infrastrukturu.\n„Završena je dokumentacija za Moravski koridor i radovi bi trebalo da počnu naredne godine, a takodje naredne godine počeće radovi na deonici Koridora 11 od Preljine do Požege. Za tu deonicu smo pripremili dokumentaciju i završili eksproprijaciju“, kazala je Zorana Mihajlović.\nOna je istakla da će naredne godine početi izgradnja autoputa od Niša preko Merdara do Prištine, a prva deonica koja će se raditi biće Niš-Pločnik.\n„Razgovaramo o izgradnji Fruškogorskog koridora i radimo dokumentaciju za deo autoputa izmedju Rume i Šapca. U planu je i izgradnja brze saobraćajnice Šabac-Loznica i to su investicije bez železnice i aerodroma“, najavila je ministarka.\nDodala je i da su planirane značajne investicije u niški aerodrom i u aerodrom „Nikola Tesla“.\nAerodrom u Nišu ne može da funkcioniše bez zajedničkog rada države i grada\nMinistarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović rekla je danas da areodrom u Nišu ne može da funkcioniše bez zajedničkog rada države i Grada Niša.\n„Svi oni takozvani eksperti koji nam govore da se aerodrom otima nanose štetu i gradu i državi. Projekcija je bila da aerodrom početkom ove godine ima prihod od 2,5 miliona dinara, ali je pokazao gubitke“, kazala je Mihajlović.\nOna je to rekla u obilasku gradilišta autoputa na istočnom kraku Koridora 10, od Niša do Dimitrovgrada, na deonici Bancarevo – Crvena reka. Ta deonica koja je najzahtevnija duga je 12,3 kilometara.\nMihajlović je na pitanje novinara u vezi sa zakazivanjem sednice Skupštine grada izjavila da je sigurna da će ona biti zakazana u zakonskom roku.


Kačinjski: Imamo pravo da kažemo 'ne' izbjeglicama\nSa protesta protiv dolaska izbjeglica u Poljsku, Lodž, 2015.\nPoljska ima moralno pravo da kaže "ne" izbjeglicama, rekao je danas lider vladajuće partije Zakona i pravde (PiS) Jaroslav Kačinjski.\nKačinjski je svoj stav o imigraciji iznio na sastanku stranke u gradu Pšisuha udaljenom oko 100 kilometara južno od Varšave.\n"Nismo mi iskorištavali zemlje iz kojih izbjeglice ovih dana dolaze u Evropu. Nismo ih koristili kao radnu snagu niti ih zvali u Evropu. Imamo puno moralno pravi da kažemo 'ne' ", naglasio je Kačinjski.\nProšlog mjeseca je Evropska komisija pokrenula pravni proces protiv Poljske, Mađarske i Češke jer su odbile da preuzmu azilante.\nKačinjski, koji je i ranije kritikovao EU program preseljenja za migrante, naglasio je da PiS ne može biti optužen da je antievropska partija jer podržala ulazak te zemlje u članstvo 2004. godine i sada cijeni priliv fondova evropskog bloka.\n"To što cijenimo fondove, ne znači da smo izgubili pravo na razne procjene, uključujući i one koje se tiču istorijskog konteksta", rekao je Kačinjski, dodajući da Poljska nikada nije dobila nikakvu odštetu za gubitke pretrpljene tokom Drugog svjetskog rata.


Građanski aktivista, student Milan Vujić (22) pušten je na kućno lečenje, nakon operacije lica i glave kojoj je bio podvrgnut nakon što ga je fizički brtutalno napao jedan muškarac (22) u Novom Sadu, protiv kojeg je policija podnela krivičnu prijavu za nanošenje teških telesnih povreda.\n“Pušten sam kući i dobro se osećam… Ali, vidim na društvenim mrežama i fotografije na kojima mi prete”, rekao je Vujić za Autonomiju.\n“To ti se desi kad pljuješ po Srbiji za 500 dolara”, “Sreća, bio jedan udarac, inače bi te sklapali ko lego kockice”, “Dobio mali konačno bubanje”, neke su od pretećih i uvredljivih poruka koje su Vujiću upućene preko društvenih mreža.\nNaveo je da napadač ima veze sa izbornom listom „Istina – Adaviera – Ivana Vujasin“, koja je pod rednim brojem 7 nastupala na lokalnim izborima u Novom Sadu, kao lista nacionalne manjine.\nVujić je za Autonomiju u nedelju uveče ispričao da se vraćao sa treninga biciklom i da je u jednom momentu neko iz automobila počeo da mu trubi i da mu govori: “Stani, stani!”\n“Stao sam i muškarac je počeo da viče ‘šta si to pisao po Tviteru’ i udario me je jako pesnicom u slepoočnicu, nakon čega sam pao i udario glavom o asfalt”, rekao je Vujić.


Zbog čega se dešava ekspanzija na tržištu video nadzora?\nPrema procenama nekoliko različitih istraživačkih agencija i instituta, među kojima je i IHS, trend naglog rasta u prodaji video nadzora, započet u 2017. godini, nastaviće se i tokom ove godine. Ekspanzija tehnologije video nadzora se predviđa i u narednih nekoliko godina.\nPrema istraživanju tržište je samo u 2017. godini poraslo za 9,3%, što je značajno veći pomak u odnosu na prethodne dve godine, kada je porast iznosio manje od 3%. Analitičari kažu da je više faktora uticalo na pojavu ovog trenda i njegov razvoj. Osim činjenice da je tehnologija značajno unapređena i da se neprestano usavršava, još značajniji uticaj ima borba protiv kriminala i terorizma, gde se takođe opaža rastući trend.\nPrema sadašnjim podacima procenjuje se da će tržište video nadzora ove godine dostići 18.5 milijardi dolara, a da će porast 2018. godine premašiti 10%, sudeći prema trenutnim kretanjima. Osim državnih institucija koje se na inovacije u video nadzoru odlučuju iz svojih razloga i izazova sa kojima se suočavaju, na iste korake se odlučuje i privatni sektor, najčešće u industrijama koje se bave finansijama, komercijalom ili maloprodajom.\nIako je oprema za video nadzor sve traženija i beleži se ukupan rast prometa, beleži se i blaži pad cena po jedinici. Razlozi su lansiranje novih proizvoda i tehnologija, a ništa manje i konkurencija koja postoji na tržištu.\nKina koja drži 44% udela u međunarodnoj trgovini opremom za video nadzor ujedno ostvaruje i najznačajniji rast, bilo kada je u pitanju izvoz opreme, bilo na planu domaće upotrebe i potrošnje. Kina je u prošloj godini zabeležila rast od 14,7%, dok bi u istom periodu rast na svetskom nivou iznosio 5,5% ako se isključi Kina, što je i dalje značajan rast u odnosu na dve prethodne godine koje su analizirane u studiji.\nJoš jedan interesantan detalj je da prvih 15 najznačajnijih distributera na svetskoj listi zauzimaju oko 62% ukupnog prometa opreme za video nadzor. Osim što se vrši koncentracija na tržištu, to ujedno znači da se ne pravi kompromis oko kvaliteta, kada su izbor i potrebe kupaca u pitanju.\nGotovo identičan procenat, oko 62%, zauzimaju network kamere, u ukupnoj distribuciji opreme za video nadzor u toku 2017. godine. Deep learning tehnologija će ove godine imati značajan udeo kao novina na tržištu, budući da je primenjena na rekorderima i serverima sistema za video nadzor. Procena je da će upravo ova tehnologija predstavljati novu generaciju opreme za video nadzor u narednim godinama.


Informacije o novom korona virusu 30.03. u 15 časova – Podrinske\nU samoizolaciji 80.000 građana Srbije\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović saopštio je danas da je približno 290 građana naše zemlje prekršilo meru samoizolacije i protiv njih su pokrenuti postupci pred nadležnim sudovima.\nStefanović je u izjavi za Televiziju Pink rekao da je trenutno više od 80.000 građana u samoizolaciji, dodajući da oni koji ne poštuju tu meru rizikuju svoje, ali i zdravlje drugih ljudi, zbog čega ih očekuje kazna zatvora do tri godine.\nDešava se da građani koji se vrate iz inostranstva nastave normalno da se kreću jer im nije uručeno rešenje sanitarnog inspektora, naveo je on i objasnio da svi koji se vrate moraju da budu u samoizolaciji 28 dana i da ne mora svakom pojedinačno da se uruči pomenuto rešenje.\nPotpredsednik Vlade je ponovio da u narednih nekoliko dana treba da pokažemo disciplinu kao narod jer su predstojeće dve nedelje ključne, odnosno prelomne tačke kada se pogleda epidemiološka situacija u drugim zemljama.\nVeoma je važno, kako je istakao, da ne dođe do naglog povećanja broja zaraženih, što bi dovelo do toga da se napune bolnice i da se preoptereti zdravstveni sistem.\nTakođe, stariji od 65 godina ne smeju da izlaze iz svojih kuća, a ukoliko moraju da registruju automobile umesto njih to mogu da urade njihovi potomci – deca ili unuci, pri čemu je dovoljno da im daju ovlašćenja sa kojima će oni otići da urade tehnički pregled automobila.


Ruris benzinski trimer 1.7KS - DAC210 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nRuris benzinski trimer 1.7KS - DAC210 cene\nTrenutno nemamo slike za Ruris benzinski trimer 1.7KS - DAC210\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Ruris benzinski trimer 1.7KS - DAC210 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Ruris benzinski trimer 1.7KS - DAC210 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Benzinske kose trimeri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Ruris Benzinske kose trimeri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Ruris benzinski trimer 1.7KS - DAC210 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Ruris benzinski trimer 1.7KS - DAC210. Pre kupovine, podatke za Ruris benzinski trimer 1.7KS - DAC210 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Rad u javnom interesu – lični izbor prestupnika - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Rad u javnom interesu – lični izbor prestupnika\nRad u javnom interesu – lični izbor prestupnika\nPostavljeno 15. September 2020.\nValjevo, 15. Septembar 2020. – Rad u javnom interesu kao specifičan oblik vanzavodskog sankcionisanja prestupnika postoji u našem zakonodavstvu, ali je malo zastupljen kada je u pitanju praksa.\nKao članica Saveta Evrope i kao zemlja kandidat za članstvo u EU, Srbija je preuzela obavezu da razvije sistem vanzavodskih sankcija i mera, a u istraživanju valjevskog Odbora navodi se da se sadašnji sistem može unaprediti.\nKao problem apostrofira se nedovoljan broj programa i savetovališta na lokalnom nivou koji bi se bavili tretmanom osuđenih lica, pre svega zavisnika od opojnih droga, alkohola ili su osuđeni zbog nasilničkog ponašanja. Kazna rada u javnom interesu još uvek nije zastupljena u većoj meri.\nOdbor za ljudska prava Valjevo je, u okviru svog projekta “Alternativne sankcije u Srbiji kroz lokalnu zajednicu na putu u EU”, realizovao dve emisije pod nazivom “Rad u javnom interesu – lični izbor prestupnika”.\nPrvu emisiju možete pogledati ovde.\nEmisije su realizovane u saradnji sa RTV Marš iz Valjeva.\nOznakealternativne sankcijeOdbor za ljudska prava ValjevoPoglavlje 23\nPrethodno Nemce ne plaši toliko pandemija koronavirusa, koliko ekonomska pitanja\nSledeće CEP: Zapadni Balkan – deo Evrope ili ipak usputna stanica na Putu svile?\nOdbor za ljudska prava Valjevo: O radu u javnom interesu kao alternativnoj sankciji\nValjevo, 15. avgust 2020. – Od 2009. godine u pravosudnom sistemu Republike Srbije počelo …\n59 sekundi za čitanje\nTop Tags OCD Civilno društvo Društvo mediji Evropska komisija Vlada Republike Srbije vladavina prava Evropska unija mladi ljudska prava istraživanje konkurs Srbija i Evropska unija lokalna samouprava evropske integracije