"Šta jedem" - Aplikacija koja prikazuje istinu o hrani\nPočetna/BIZNIS/“Šta jedem” – Aplikacija koja prikazuje istinu o hrani\nSana Life 4. decembra 2019.\tBIZNIS, DOŽIVETI STOTU, HRANA, ZANIMLJIVOSTI, ZDRAVLJE Ostavite komentar\nDa li crni hleb zaista sadrži integralno brašno ili je to samo boja? Nova aplikacija pomaže potrošačima u Srbiji da otkriju šta sadrže namirnice koje kupuju.\nEkipa iz Beograda na čelu sa inženjerom prehrambene tehnologije Miroslavom Otaševićem smislila je rešenje za sve one koji vode računa o ishrani, kubure sa lošim šećerima i alergijama ili jednostavno ne žele da gube vreme čitajući sitna slova na deklaracijama.\n“Cilj besplatne aplikacije Šta jedem je da ponudi neke osnovne informacije o prozvodu, kojoj kategoriji proizvod pripada, kao i uvid u količinu emulgatora, ali i detaljan sadržaj namirnica za decu” – kaže Otašević za BBC na srpskom.\nOvaj sajt štedi vreme građanima i ne mislim da je neka revolucionarna ideja, već neminovnost.\nŠta je deklaracija?\nDeklaracija je skup svih informacija o nekim proizvodima koje je proizvođač dužan da istakne, a to su:\nSedište preduzeća koje je pakovalo robu\nRok upotrebe i datum proizvodnje\nŠta jedem se jednostavno koristi – postoje kategorije proizvoda i po odabiru će se pokazati nutritivna tabela, sastav, ime proizvođača i slike ambalaže.\nOtašević kaže da ljudi treba sami da se zainteresuju za to šta unose u svoj organizam, čak i oni stariji, koji možda ne barataju tako dobro novim tehnologijama.\n„Svako od njih, nažalost, ima neku zdravstvenu muku, pa možda tu leži razlog da se način ishrane promeni, ali i samo interesovanje oko sastava namirnica“, kaže on.\nKvalitet, ne kvantitet\nUlaganje u kvalitet hrane moglo bi da donese srpskoj poljoprivredi prednost nad konkurentima, smatra on.\n„Mi ne možemo da budemo konkurent nijednoj zapadnoj zemlji po količini proizvodnje, ali možemo po kvalitetu. To je najbitnije od svega. Kao i edukacija poljoprivrednika koji proizvode hranu“- objašnjava Otašević.\nS njim se slaže i predsednik Saveta za bezbednost hrane Ivan Stanković. Savet je formiran 2017. godine kao savetodavno telo ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine.\n„Ljudi često nemaju vremena da u samoposlugama pročitaju deklaracije ili je nekome ko nosi naočare teže da vidi sitna slova. Zato je dobro da se pre kupovine informišete i dobro pročitate deklaracije i saznate sastav onoga što kupujete”- kaže Stanković za BBC na srpskom.\nStanković smatra da aplikacija može da bude od pomoći potrošačima.\n„Što se tiče kvaliteta, postoje vrlo jasni određeni propisi i pravilnici za svaku namirnicu, šta ona minimalno mora da ispuni što se tiče kvaliteta” -kaže on.\nU martu je usvojen novi Zakon o bezbednosti hrane čiji je cilj da, po rečima ministra poljoprivrede Branislava Nedimovića, potrošači jedu kvalitetniju, a ne jeftiniju hranu.\n„Vratićemo da viršla bude viršla, da voćni sok bude voćni sok, a raženi hleb da ima jasno definisan sastav i da u svakom trenutku možemo da proverimo da li ono što jedemo je zapravo to“- rekao je tada Goran Papović predsednik Nacionalne ogranizacije potrošača Srbije.\nGugl u malom\nOtašević kaže da će aplikacija Šta jedem biti redovno unapređivana.\n„Cilj nam je da potrošači mogu da upišu u pretragu sajta ime proizvoda, na primer, keks sa odrednicama posno, bez kikirija, bez dodatih šećera i da nakon pretrage sajt izbaci sve namirnice takvog tipa koje postoje na našem tržištu. To vam je Gugl u malom.”\nOn se nada da će uspeti da sprovedu u delo i ideju za aplikaciju koja bi korisnicima omogućila da i u inostranstvu imaju uvid u sastav namirnica bez obzira na pismo i jezik kojim je deklaracija napisana .\n„Odete na letovanje na Maldive i želite da kupite keks. Skenirate bar kod keksa, aplikacija prevede deklaraciju na srpski i onda znate da keks ne sadrži kikirki na koji ste možda alergični.”\nAutor: Tijana Dušej Ristev\nOznakeaplikacija hrana ishrana Srbija\nPrethodni Sneg u Leskovcu i Vlasotincu nije iznenadio AB KOP\nSledeći Radosnica za najslađe prve trenutke\nPutnici širom Evrope polako počinju da putuju avionom, jer time značajno olakšavaju prelazak granica. Međutim, …\nItalijanski vinski prozori – Kako su oživeli način prodaje star 400 godina 14. avgusta 2020.


Delegacija EU pažljivo prati izborni proces | Analitika - Informativni Portal\nDelegacija Evropske unije (EU) u Podgorici pažjivo prati izborni proces i daće svoj doprinos, posebno imajući u vidu činjenicu da su izbori usko povezani za pridruživanjem i pregovaranjem, saopštila je šefica Sektora za politiku, evropske integracije i trgovinu Plamena Halacheva.\nObjavljeno: 12. 09. 2016 - 16:12 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPotpredsjednik Skupštine Milutin Simović danas je razgovarao sa Halachevom, koja je novoimenovana šefica Sektora za politiku, evropske integracije i trgovinu u Delegaciji EU.\n„Halacheva je istakla da Delegacija EU u Crnoj Gori sa posebnom pažnjom prati izborni proces, kao i da će dati svoj doprinos u ovom procesu posebno imajući u vidu činjenicu da su izbori usko povezani za procesom pridruživanja i pregovaranja“, saopšteno je iz Skupštine nakon sastanka.\nOna je istakla da je Delegacija EU veoma pažljivo pratila rad Odbora za praćenje primjene zakona i drugih propisa od značaja za izgrađivanje povjerenja u izborni proces i čestitala je na, kako se navodi, konstruktivnim sjednicama koje su do sada održane.\nHalacheva je poručila da je Skupština Crne Gore jedan od ključnih sagovornika Delegacije EU kada je riječ o izbornom procesu.\nSimović se, kako je saopšteno, saglasio sa Halachevom da je Skupština jedno od ključnih mjesta u kreiranju i monitoringu implementacije izbornog zakonodavstva i tom prilikom istakao da u fokusu pažnje sa našim međunarodnim partnerima treba da bude izborni proces koji je u toku.\n„Simović je upoznao gošću sa fazama kroz koje je izborni proces tekao u ambijentu obilježenog određenim nivoom nepovjerenja dijela političkih subjekata. Istakao je da je novo izborno zakonodavstvo rezultat zajedničkog rada svih parlamentarnih političkih subjekata uz aktivno učešće predstavnika NVO sektora“, navodi se u saopštenju.\nKako se dodaje, važna vodilja u tom procesu su bile preporuke date u izvještajima sa prethodnih izbora od posmatračkih misija OEBS-a/ODIHR-a i Savjeta Evrope. „Istakao je da su dio novih rješenja u izbornom zakonodavstvu upravo rezultat zahtjeva i očekivanja značajnog dijela opozicionih parlamentarnih subjekata“.\nSimović je, između ostalog, upoznao gošću sa činjenicom da je izmijenjen koncept biračkog spiska i da po novom Zakonu birački spisak je u nadležnosti i isključivoj odgovornosti Ministarstva unutrašnjih poslova. (Mina)


Laibach 4. decembra 2019. u Beogradu! - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Laibach 4. decembra 2019. u Beogradu!\nAh Neša 20. septembar 2019. Koncerti Postavite komentar\nLaibach: The Sounds of Music + stari hitovi\nPored numera sa novog albuma, publika će na koncertu u Beogradu moći da čuje i najveće hitove iz svih faza benda, kao što su „Life Is Life“, „Resistance Is Futile“, „Smrt za smrt“, „Now You Will Pay“, „Eurovision“, „The Whistleblowers“.\nČuće se i nove pesme napisane za naučno fantastični film „Iron Sky – The Coming Race“, u režiji Tima Vuorensole, koji se trenutno prikazuje u evropskim bioskopima.\nTokom godina Laibach je ostvario zavidnu karijeru u svetskim okvirima, engleska štampa ih je proglasila najopasnijom grupom na svetu, njujorški radio ih je povodom turneje po Americi najavio kao bend koji ukida zemlje i stvara nove.\nOd osnivanja 1980. godine odsvirali su više od 1.000 koncerata širom sveta, a na prvoj evropskoj turneji ‘83. godine, „Turneji po okupiranoj Europi“, putovali su i nastupali obučeni u uniforme jugoslovenske vojske.\nPoznata bavarska radio stanica Zündfunk/Bayerischer Rundfunk postavila ih je na mapu najvažnijih muzičkih bendova i izvođača u istoriji pop muzike, dok je cenjeni engleski muzički magazin WIRE svrstao njihov ekstremni nastup u Termoelektrani Trbovlje 1990. godine među „60 koncerata koji su potresli svet“.\nGrupa je tokom gotovo 40 godina postojanja izdala više od trideset albuma, o njoj su snimali filmove, pisali diplomske radove i doktorske disertacije, a renomirani bostonski Massachusetts Institute of Technology objavio je knjigu o njima, pod nazivom „Interrogation Machine“.\nOmraženi i progonjeni od gotovo svih političkih struktura i režima bivše Jugoslavije, proglašavani su nepoželjnim u Nemačkoj, Francuskoj i Rusiji, zabranjivani u Sloveniji i Jugoslaviji i ponovo osporavani prilikom poslednje posete Severnoj Koreji.\nLaibach sledeće godine slavi pune četiri decenije svog postojanja, a beogradska publika će uoči ovog jubileja biti u mogućnosti da se podseti nekih od omiljenih numera iz njihove bogate karijere. (danubeogradu.rs)\nTagoviizlasci kombank dvorana koncerti laibach muzika rock zima u beogradu\nPrethodni Međunarodne sportske igre osoba sa invaliditetom 2019 – Beograd Open 2019\nSledeći Trofej Beograda 2019 u badmintonu


Nemačka: Moskva odbila ideje Berlina i Pariza o ministarskom sastanku u normandijskom formatu - 18.11.2021, Sputnik Srbija\nNemačka: Moskva odbila ideje Berlina i Pariza o ministarskom sastanku u normandijskom formatu\nNemačka i Francuska dale su nekoliko konkretnih predloga za sastanak ministara spoljnih poslova u normandijskom formatu, Rusija je odbila takav sastanak... 18.11.2021, Sputnik Srbija\n„Nemačka i Francuska već nekoliko meseci intenzivno rade na nastavku pregovora i realizaciju konkretnog mirovnog dnevnog reda zasnovanog na Minskim sporazumima. S tim ciljem dali smo nekoliko konkretnih predloga za sastanak ministara spoljnih poslova u normandijskom formatu, kako je dogovoreno između kancelarke (Angele) Merkel, predsednika (Francuske Emanuela) Makrona i predsednika (Rusije Vladimira) Putina u oktobru. Rusija je odbila da prisustvuje takvom sastanku“, saopštilo je Ministarstvo.Narušavanje diplomatske prakseU Ministarstvu su dodali da je objavljivanje prepiske između ruskog ministra i njegovog nemačkog i francuskog kolege, Hajka Masa i Žan-Iva le Drijana, kršenje diplomatske prakse.„Primili smo k znanju odluku ministra spoljnih poslova Lavrova objavi da ove poverljive razgovore. Smatramo da je ovaj korak kršenje diplomatske prakse“, istakli su u Ministarstvu.Francuska pozvala Rusiju da se vrati raspravama o sastankuMinistarstvo spoljnih poslova Francuske primilo je k znanju odluku ruskog Ministarstva da objavi diplomatsku prepisku.„Primili smo k znanju odluku ruskog ministra spoljnih poslova Lavrova da objavi našu prepisku. Smatramo da je ovakav pristup u suprotnosti sa diplomatskim pravilima i običajima“, saopštio je portparol Ministarstva.„Nemačka i Francuska nekoliko meseci su radile na nastavku pregovora i sprovođenju konkretnog dnevnog reda za mir zasnovan na Minskim sporazumima, iznevši nekoliko konkretnih predloga za sastanak ministara u normandijskom formatu, u skladu sa dogovorom između kancelarke Merkel, predsednika Makrona i predsednika Putina u oktobru. Rusija je odbila da učestvuje na takvom sastanku. Pozivamo Rusiju da se vrati za pregovarački sto i nastavi razgovore u utvrđenim formatima i u skladu sa dogovorenim principima“, izjavio je portparol francuskog Ministarstva spoljnih poslova na brifingu.Ranije je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije saopštilo da se u poslednje vreme iskrivljuje pozicija Moskve, njena uloga u rešavanju unutrašnjeg ukrajinskog sukoba i pristupi održavanju mogućeg ministarskog sastanka u „normandijskom formatu“ o rešavanju ukrajinske krize. S tim u vezi, Ministarstvo je objavilo prepisku Lavrova sa kolegama iz Francuske i Nemačke.Ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov nakon toga je izjavio da će sastanak u normandijskom formatu biti održan tek kada Kijev ispuni sve što je dogovoreno Minskim sporazumima.„Normandijski format“ pregovora o Ukrajini postoji od juna 2014. godine. Tada su tokom obeležavanja 70. godišnjice iskrcavanja saveznika u Normandiji lideri Nemačke, Rusije, Ukrajine i Francuske prvi put razmotrili pitanje rešavanja konflikta u Donbasu. Prethodni samit održan je u Parizu 9. decembra 2019. godine. U poslednje vreme, strane na različitim nivoima razgovaraju o perspektivama za saradnju u ovom formatu.Ukrajinske vlasti su u aprilu 2014. pokrenule vojnu operaciju protiv samoproglašenih Donjecke i Luganske Narodne Republike, koje su proglasile nezavisnost nakon državnog prevrata u Ukrajini u februaru 2014. godine. Pitanje rešavanja situacije u Donbasu razmatraju se, između ostalog, na sastancima kontakt grupe u Minsku, koja je od septembra 2014. usvojila tri dokumenta koja regulišu korake za deeskalaciju sukoba.\nrusija, donbas, francuska, ukrajina, nemačka, normandijski format, rusija – politika\n18:42 18.11.2021 (Osveženo: 18:50 18.11.2021)\n© AFP 2021 / ODD ANDERSENZastave Nemačke i Francuske\nNemačka i Francuska dale su nekoliko konkretnih predloga za sastanak ministara spoljnih poslova u normandijskom formatu, Rusija je odbila takav sastanak, saopštili su za Sputnjik u Ministarstvu spoljnih poslova Nemačke.\n„Nemačka i Francuska već nekoliko meseci intenzivno rade na nastavku pregovora i realizaciju konkretnog mirovnog dnevnog reda zasnovanog na Minskim sporazumima. S tim ciljem dali smo nekoliko konkretnih predloga za sastanak ministara spoljnih poslova u normandijskom formatu, kako je dogovoreno između kancelarke (Angele) Merkel, predsednika (Francuske Emanuela) Makrona i predsednika (Rusije Vladimira) Putina u oktobru. Rusija je odbila da prisustvuje takvom sastanku“, saopštilo je Ministarstvo.\nNarušavanje diplomatske prakse\nU Ministarstvu su dodali da je objavljivanje prepiske između ruskog ministra i njegovog nemačkog i francuskog kolege, Hajka Masa i Žan-Iva le Drijana, kršenje diplomatske prakse.\n„Primili smo k znanju odluku ministra spoljnih poslova Lavrova objavi da ove poverljive razgovore. Smatramo da je ovaj korak kršenje diplomatske prakse“, istakli su u Ministarstvu.\nFrancuska pozvala Rusiju da se vrati raspravama o sastanku\nMinistarstvo spoljnih poslova Francuske primilo je k znanju odluku ruskog Ministarstva da objavi diplomatsku prepisku.\n„Primili smo k znanju odluku ruskog ministra spoljnih poslova Lavrova da objavi našu prepisku. Smatramo da je ovakav pristup u suprotnosti sa diplomatskim pravilima i običajima“, saopštio je portparol Ministarstva.\n„Nemačka i Francuska nekoliko meseci su radile na nastavku pregovora i sprovođenju konkretnog dnevnog reda za mir zasnovan na Minskim sporazumima, iznevši nekoliko konkretnih predloga za sastanak ministara u normandijskom formatu, u skladu sa dogovorom između kancelarke Merkel, predsednika Makrona i predsednika Putina u oktobru. Rusija je odbila da učestvuje na takvom sastanku. Pozivamo Rusiju da se vrati za pregovarački sto i nastavi razgovore u utvrđenim formatima i u skladu sa dogovorenim principima“, izjavio je portparol francuskog Ministarstva spoljnih poslova na brifingu.\nRanije je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije saopštilo da se u poslednje vreme iskrivljuje pozicija Moskve, njena uloga u rešavanju unutrašnjeg ukrajinskog sukoba i pristupi održavanju mogućeg ministarskog sastanka u „normandijskom formatu“ o rešavanju ukrajinske krize. S tim u vezi, Ministarstvo je objavilo prepisku Lavrova sa kolegama iz Francuske i Nemačke.\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov nakon toga je izjavio da će sastanak u normandijskom formatu biti održan tek kada Kijev ispuni sve što je dogovoreno Minskim sporazumima.\nUkrajinske vlasti su u aprilu 2014. pokrenule vojnu operaciju protiv samoproglašenih Donjecke i Luganske Narodne Republike, koje su proglasile nezavisnost nakon državnog prevrata u Ukrajini u februaru 2014. godine. Pitanje rešavanja situacije u Donbasu razmatraju se, između ostalog, na sastancima kontakt grupe u Minsku, koja je od septembra 2014. usvojila tri dokumenta koja regulišu korake za deeskalaciju sukoba.\nRusija čeka reakciju Evrope: Prepiska Lavrova pokazuje da Rusija ne sabotira „normandijski format“\n18 Novembar, 08:50


Zlatibor bez barijera (VIDEO) – ZoomUe\nZLATIBOR – Zlatibor je planina koja se izgradnjom rampi i spuštanjem ivičnjaka prilagođava osobama sa invaliditetom. Sve se to sprovodi u okviru projekta „Zlatibor bez barijera“ Udruženja građana „Inkluzija osoba sa invaliditetom“, uz podršu opštine Čajetina.\nRadovan Savić je već deset godina vezan za kolica i gleda da u svemu bude samostalan, pa mu rampe koje su izgrađene na prilazima Kraljevom Trgu, Pošti, Biblioteci, a pre svega Domu zdravlja u mnogome pomažu.\n„Mnogo je lakše, ne moramo nikoga da vodimo sa sobom, možemo samostalno da dolazimo kod lekara, na previjanja ili injekcije“, kaže Savić.\nU okviru projekta „Zlatibor bez barijera“ samo ove godine spušteno je 47 ivičnjaka u centru Zlatibora. To olašava i Aleksandru Radišiću da dolazi na posao u Turističku organizaciju Zlatibor i radi na poboljšanju uslova za turiste, osobe sa invaliditetom. Radišić je i paraatletičar, pa se nada da će u dogledno vreme pored razvijenog sportskog turizma Zlatibor biti i mesto gde će se pripremati i paraolimpijci u Sportskoj hali na Zlatiboru.\n„Dvoranski svi sportovi se mogu trenirati u Hali, imamo male rekonstrukcije oko kupatila, tako da će i ona biti prilagođena u skorijem periodu“, kaže Radišić.\nU narednom periodu neophodno je uraditi još rampi na objektima javne namene, spustiti još ivičnjaka, prilagoditi ugostiteljske objekte, pristup bankama, apotekama i bankomatima. Na ovoj planini, samo u dva hotela su prilagođene sobe.\n„Udruženje je razgovaralo sa direktorima hotela i apelovalo da izvrše u narednom periodu male prepravke u sobama, kako bi osobe u kolicima mogle da uđu u sobe i nesmetano koriste kupatila“, dodaje Radišić.\nU planu je izgradnja javnog toaleta za osobe sa invaliditetom i izrada mape pristupačnosti na kojoj će biti prikazani svi objekti dostupni ovim osobama. A ono što ove osobe još muči je i nesmotrenost vozača koji se parkiraju na njihova obeležena mesta.\n„Naprimer, imaju tri označena parking mesta, a na dva su parkirani auti koji nemaju nalepnicu osoba sa invaliditetom, a onda moramo da se parkiramo na mesta koja nisu obeležena za nas i dolazimo u situaciju da nas druga vozila zagrade“, žali se Savić.\nIz Udruženja apeluju na vozače da imaju obzira prema osobama sa invaliditetom, a na vlasnike budućih objekata na Zlatiboru da ih imaju na umu i prilagode objekte njihovim potrebama.\nTags: inkluzija osoba sa invaliditetomZlatibor bez barijera\nby Zoran Đurović · Published 5 фебруара, 2021 · Last modified 9 априла, 2021\nNext story Veče sa Dinjom za Ariljce\nPrevious story Stigle vakcine protiv gripa


Klimatske promene ruše zgrade | Novosadski informativni portal 021\nNedavno iznenadno rušenje zrgade u Majamiju je podstaklo rasprave o kvalitetu kuća i stanova u najmoćnijoj i najbogatijoj državi na svetu. Mada je odavno primećeno da kvalitet građevinskih objekata u SAD ne samo da ne odgovara standardima kakav se očekuje od najbogatijih, već je i kvalitet niskogradnje, puteva, mostova, pruga iznenađujuće nizak.\nSa padom zgrade u toploj Floridi i desetinama žrtava intenzivirane su i rasprave o razlozima iznenadnog rušenja "samog od sebe", čega je, istina sa neuporedivo blažim posledicama, bilo gotovo svake godine unazad tri decenije.\nSvakako da je kod iznenadnog urušavanja čest razlog loš kvalitet gradnje, ali i loše održavanje objekta. I jedno i drugo je uobičajeno u SAD, naročito kada su u pitanje objekti podizani u okviru različitih socijalnih programa. Međutim, pad zgrade u Majamiju otvorio je i pitanje o uticaju klimatskih promena na građevinarstvo, posebno na kvalitet objekata, počevši od višespratnica do brojnih mostova i tunela čije delimično urušavanje poslednjih godina zadaje sve veće nevolje saobraćaju.\nPrvo je ukazano da duže vreme postoji tendencija da se umanji količina peska pri proizvodnji cementa. Naime, mada je u javnosti raširena predstava da peska ima svuda, takoreći u bezgraničnim količinama, već dve decenije primećuje se sve veći deficit ove sirovine. Bojazan od velike nestašice je realna tim više što je tokom poslednjih decenija, uglavnom kao posledica nagle urbanizacije, korišćenje peska utrostručeno.\nKako do sirovine\nPotrošnja ove sirovine meri se indirektno, preko upotrebe cementa, čija je godišnja globalna produkcija oko 4,2 milijardi tona. Kako je za proizvodnju tone cementa potrebno oko deset tona peska, procenjuje se da je potrošnja osnovne građevinske sirovine najmanje 45 milijardi tona, svake sezone. To je dovoljno da se godišnje podiže zid visok 27 metara koji bi po ekvatoru opasivao ceo globus.\nNestašica peska je uzročila praksu pravljenja nesolidnog cementa što se odražava i na kvalitet stambenih i infrastrukturnih objekata. Nevolja je tim veća što je u pojedinim regionima, recimo Kambodži, Vijetnamu, Sijera Leoneu, nestašica toliko izražena da se organizovala "peščana mafija", sastavljena od privrednika, građevinara i krminalaca, koja je u potpunosti preuzela upravljanje nad resursima najvažnije građevinske sirovine.\nKako se pesak troši neuporedivo brže nego što se prirodno, dejstvom vetra i visoke temperature na stene, obnavlja, otvoreno je pitanje kako doći do novih količina nezamenjive sirovine. Za sada se najviše očekuje od tehnologija kojima bi se pustnjski pesak, sada, kao suviše gladak, beskoristan za građevinarstvo, učinio upotrebljivim.\nDodatni problem je uticaj klimatskih promena na kvalitet građevina. Reč je, pre svega o povećanoj temperaturi i učestalim nevremenima kada padne neobično velika količina kiše koja dovodi do povećanja vlažnosti u dužem periodu. Visoka temperatura i vlažnost ubrzano ruiniraju fasade što je mali ali siguran prvi korak ka opadanju kvaliteta objekta.\nKako promene traju tokom više letnjih meseci, deformacija fasada je kontiniran proces Što je još gore, sa toplim i vlažnim vremenom stvaraju se uslovi za pojavu insekata ranije neuobičajenih a koji konzumiraju građevinski materijala, posebno ako je prethodno načet urušavanjem fasade.\nU novim klimatskim uslovima predviđa se intenzivnije i brže spuštanje tla, pa će mnogi objekti na delovima tla gde se gubi visina za koju deceniju biti nedovoljno bezbedni. Zapravo, prilikom gradnje arhitekte i izvođači radova vode računa o lokalnoj klimi i biraju način gradnje i građevinski materijal tako da izdrži određene vremenske nepogode, kao i trusteve. Međutim, sa klimatskim promenama, menja se lokalni ambijent, pojavljuju se pojave koje nisu uočavane ranije i za koje objekti nisu dovoljno dobro ni projektovani, ni sagrađeni.\nArmirani beton kilav\nMožda je za industriju građevinskih radova najneugodnije što se armirani beton pokazao neadaptivnim na promene izazvane povećanom temperaturom i vlažnošću. Reč je o materijalu koji se izuzetno mnogo upotrebljava i do sada je predstavljao osnov upravo za stabilnost i bezbednost najvećih i najviših zgrada.\nNo, pokazalo se da se čelik na povećanoj temperaturi širi, čak i iskrivljuje, što "iznutra" razara sam beton. Posebno je intenzivan proces širenja metala ako je reč i primorskim sredinama, gde so ubrzava ovaj proces. Takođe, na uvećanoj toploti uglendioksid iz okruženja u sjedinjenju sa cementom gradi kalcijum-karbonat, što dodatno razara beton.\nDo sada se o uticaju novih okolnosti sporadično razmatralo. Sve se svodilo na opisanje po specijalizovanim časopisima. Ipak, klimatske promene su toliko prisutne da nove okolnosti, a sa njim i nevolje, postaju naša svakodnevnica, te je na građevinskoj i srodnim strukama da iznađu rešenja za neočekivane probleme.\nObjavljen najveći izveštaj i upozorenje o klimi: Planeta se nekontrolisano zagreva, krivci su ljudi\nGLOBALNO ZAGREVANJE\tklimatske promene\tgrađevina\n11.08.2021\t• 17:28\nA jeste klimatske promene...\nA to što su zgrade stare i neodržavane, to nije razlog.\nSledeća zgrada će vrv biti urušena zbog korone?!\n11.08.2021\t• 14:30\nAjde što su gradovi satkani od betona, ali i ljudi su se zabetonirali u sami sebe. Sve je manje druženja, ne ide na dobro...\n11.08.2021\t• 11:39\n..će se prvo srušiti sve što Galens zida..malo jači vetrić će samo da pripomogne.. Mi


Najduži tunel u regionu gradiće se u BIH - Gradjevinarstvo.rs\nNajduži tunel u regionu gradiće se u BIH\n20.12.2019. | Klix.ba\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i JP "Autoceste FBiH" objavili su obavešenje o raspisivanju tendera za izgradnju deonica Ovčari - Tunel Prenj - Mostar sever dužine 35 kilometra, kao i Mostar sever - Mostar jug dužine 15 kilometara, čime je započeta procedura odabira izvođača za izgradnju ovih deonica.\nNa celoj deonici od Ovčara do petlje Mostar jug će se graditi 10 mostova, 12 tunela i dve petlje, prenosi Klix.\nNajsloženiji građevinski poduhvat na ovoj deonici je tunel Prenj. Dužina tunela po Idejnom projektu iznosi 10,165 kilometar, što ga čini najdužim tunelom u regionu. Zbog velike dužine prilikom projektovanja i izgradnje, kao i kasnije eksploatacije tunela biće neophodno primenjivanje posebnih mera sigurnosti u tunelima u skladu sa Direktivom 2004/54/EC.\nJP "Autoceste FBiH" je kroz saradnju sa finansijskim institucijama za finansiranje izgradnje deonice Ovčari - Tunel Prenj - Mostar sever osiguralo ponudu za zajedničko finansiranje Evropske investicione banke (EIB) i Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u iznosu od 600 miliona evra. Uz ovakav finansijski aranžman otvara se i mogućnost aplikacije za bespovratna EU sredstva u iznosu do 120 miliona evra.\nZa deonicu Mostar sever - Mostar jug je osigurana ponuda za zajedničko finansiranje od strane konzorcija domaćih banaka i (EBRD) u ukupnom iznosu od 240 miliona evra, što otvara mogućnost aplikacije za bespovratna EU sredstva iznosu do 12 miliona evra.\nIzgradnja saobraćajnica, aerodromskih pista i sportskih terena Projektovanje, inženjering, konsalting


Put ka tržištu električne energije u Srbiji | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 09.06.2011. | Ažurirano : 13.12.2011.\t Tweet\nU Srbiji se tek čine prvi koraci ka pravoj liberalizaciji tržišta električne energije. Iako postoji zakonska mogućnost da veliki deo tržišta bira prodavca energije, struju u Srbiji ipak svi kupuju od Elektroprivrede Srbije. Razlog za to je cena koja je i dalje niža od tržišne. Ta situacija bi trebalo polako da počne da se menja – novim zakonom o energetici, čiji konačni nacrt bi trebalo da bude objavljen uskoro, predviđeno je da nadležnost za utvrđivanje cena bude dodeljena Agenciji za energetiku, koja bi to trebalo da radi u velikoj meri prema ekonomskim kriterijumima, s tim što bi delovi stanovništva imali olakšice. Agencija je do sada davala mišljenje o cenama, ali je konačno odobrenje davala Vlada Srbije. Za uspostavljanje funkcionalnog tržišta strujom potrebno je promeniti i zakonski okvir i prevazići određene tehničke probleme, čime bi se ulaganja učinila lakšim. Cena struje i propisi su, prema oceni stručnjaka, prepreka i za investicije u energetski sektor. Stručnjaci za energetiku već godinama ukazuju da bez modernizacije energetskog sistema Srbija može doći u opasnost od restrikcija zbog nedovoljnog razvoja prenosne mreže, a i vlasti su u odgovorima na Upitnik Evropske komisije navele da cena električne energije u Srbiji ne omogućava i profit koji obezbeđuje dugoročnu održivost sistema i sigurnost snabdevanja. Problem Srbije, kao i nekih drugih zemalja regiona, su niska primanja stanovništva, zbog čega je potrebno pronaći balans između održivosti energetskog sistema i zaštite stanovništva.\nSrbija je pristupanjem Energetskoj zajednici jugoistočne Evrope prihvatila da liberalizuje tržište energetike i poveže se sa zemljama regiona u domenu struje i gasa. Deo obaveza proističe i iz zvaničnog dela obaveza Srbije na putu ka EU – Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i uslova za napredak. Energetika je jedno od pregovaračkih poglavlja, tako da Evropska komisija svake godine prati ostvareni napredak u približavanju evropskim standardima. Srbiju tek čeka liberalizacija tržišta u punom smislu te reči, budući da je i ono što je učinjeno uglavnom mrtvo slovo na papiru – potrebni su izmena cena i primena zakona da bi se uspostavilo funkcionalno tržište struje.\nU Srbiji ne postoji funkcionalno tržište struje. Od 84 licencirana snabdevača po neregulisanim cenama u Srbiji, aktivna su 44 a samo tri snabdevaju krajnje kupce, pri čemu Elektroprivreda Snabdevanje pokriva 95%. Razlog za to su cene državne elektroprivrede ispod tržišnih, a trgovci licence koriste za izvoz struje EPS-a, koji je i jedini veliki proizvođač u Srbiji.\nUkupna potrošnja struje krajnjih kupaca u Srbiji u 2014. bila je 28 TWh od čega je na slobodnom tržištu prodato 34% a 66% na regulisanom pri čemu su 51% preuzela domaćinstva a 15% mali kupci.\nUspostavljanje pravnog okvira za postepenu liberalizaciju tržišta struje u Srbiji počelo je usvajanjem Zakona o energetici iz 2004. godine. Tada je predviđeno da dobavljač struje mogu birati kupci čija godišnja potrošnja je iznad 25 gigavat časova, koji imaju status takozvanog kvalifikovanog kupca. Odlukom Agencije za energetiku, taj prag potrošnje snižen je na tri gigavat časova, a od februara 2008. godine na 200.000 kilovat časova, čime je, prema proceni Agencije za energetiku, potencijalno otvoreno 47% tržišta.\nZakon o energetici koji je usvojen 28. jula 2011. pružio je okvir za postepenu liberalizaciju tržišta: od 1. januara 2013. snabdevače na tržištu morali su da nađu veliki potrošači priključeni na prenosnu elektroenergetsku mrežu, tako da je otvoreno 9,5% tržišta struje; od 1. januara 2014. godine snabdevače na tržištu morali su da traže svi potrošači priključeni na distrubutivnu mrežu, tako da bude otvoreno 43% tržišta struje; od 1. januara 2015. godine snabdevača strujom na trzištu mogu da traže i domaćinstva i mali potrošači, ali imaju mogućnost i da ih snabdeva javni, odnosno garantovani snabdevač.\nPočetak otvaranja tržišta označio je izlazak na slobodno tržište 1. januara 2013. godine 27 kompanija priključenih na visokonaponsku mrežu (110 kilovolti). Elektroprivreda Srbije saopštila je da od 8. februara 2013. ne snabdeva kompaniju Meser, koja je sa 5% od ukupne potrošnje jedna od najvećih kupaca struje na visokom naponu, već da to čini slovenačka firma "GEN-I", čime je u Srbiji počelo da funkcioniše otvoreno tržište elektične energije.\nU drugoj fazi otvaranja tržišta struje, od 1. januara 2014. potrošači priključeni na mrežu na srednjem naponu (od 35 do 10 kilovolti) morali su da pronađu snabdevača na tržištu. Procenjuje se da je tada oko 3.200 preduzeća moralo da potraži snabdevača na tržištu.\nNovim Zakonom o energetici, koji je donet 29. decembra 2014, zadržana je odredba o potpunom otvaranju tržišta struje i gasa od 1. januara 2015. godine. Od toga datuma domaćinstva i mali kupci mogu da izaberu snabdevača strujom, ako procene da im je to isplativije, ali nemaju obavezu da to učine, odnosno mogu da ostanu na javnom snabdevanju.\nMali kupci električne energije prema novom zakonu biće firme sa manje od 50 zaposlenih i godišnjim prihodom ispod 10 miliona evra, koji godišnje troše manje od 30.000 kilovat sati struje, a lista malih kupaca određivaće se svake godine do 31. marta. Firme koje troše više od 30.000 kilovat sati struje godišnje od 1. jula 2015. izgubiće pravo na garantovano snabdevanje i moraće da pronađu snabdevača na tržištu.\nPropisima je regulisan i izbor javnog, odnosno prema Zakonu o energetici iz decembra 2014. garantovanog snabdevača, i rezervanog snabdevača na tenderu. Garantovanom snabdevaču poverava se javno snabdevanje električnom energijom kao delatnost od opšteg interesa, dok rezervni snabdevač obezbeđuje snabdevanje strujom kupca, ako on još nije sklopio ugovor sa snabdevačem, ali najviše do 60 dana u kontinuitetu.\nRegulisanim odnosno javnim snabdevanjem bavi se samo EPS Snabdevanje po cenama koje odobrava Agencija za energetiku.\nNovim zakonom iz 2014. se uvodi i mogućnost ukidanja regulisanja cene električne energije za garantovano snabdevanje od 2017. godine.\nTim zakonom su stvoreni su uslovi i za osnivanje i funkcionisanje berze električne energije. Uvodi se i mogućnost da država ima jednog ili više operatera distributivnog sistema električne energije, ali da oni moraju da primenjuju iste tarife.\nCena struje kao socijalna kategorija\nCene za domaćinstva i ostale koji reše da se snabdevaju od EPS-a dugo je kontrolisala država, a da je cena nedovoljna slažu se i EPS i najveći trgovac strujom u regionu EFT. U skladu s zakonom iz 2011, Agencija za energetiku je 1. oktobra 2012. preuzela nadležnost utvrđivanja regulisane cene struje i prirodnog gasa, kao i sistemskih usluga prenosa struje i transporta i distribucije prirodnog gasa. Agencija u praksi razmatra i daje saglasnost na cene struje i gasa na predlog javnih energetskih preduzeća.\nAgencija za energetiku, prema zakonu iz decembra 2014, treba da do 1. maja 2017. godine objavi prvi izveštaj o potrebi daljeg regulisanja cena.\nNa cene se pre svega gleda u kontekstu socijalnih pitanja, borbe protiv siromaštva, ali i predizbornih obećanja i sakupljanja političkih poena. Zakonom iz 2011. predviđeno je da se određenim kategorijama stanovništva daju olakšice za plaćanje struje, čime bi se izbeglo njihovo lišavanje osnovnih uslova za život.\nU tom zakonu uvodi se pojam energetski ugrožen kupac, koji treba da ima posebnu zaštitu, odnosno pravo na isporuku određene količine struje i gasa i drugačije kriterijume za isključenje, imajući u vidu njegov socijalni i zdravstveni status.\nStruja u Srbiji od 1. avgusta 2013. je u proseku poskupela 10,9% za domaćinstva i 12,8% za privredu. Nakon poskupljenja prosečna cena jednog kilovat-sata za domaćinstva, bez uračunatog poreza na dodatu vrednost (PDV) je 6,148 dinara (5,35 evrocenti), a za industriju 5,854 dinara (5,09 evrocenti).\nStruja je u Srbiji poslednji put poskupela 1. aprila 2011. godine u proseku za 15% tako da cena kilovat časa sa uračunatim porezom na dodatu vrednost (PDV) iznosi oko 6,5 evrocenti. Pre toga struja je poskupela u martu 2010. godina u proseku za 10%.\nCena struje za domaćinstva u Srbiji je i dalje jeftinija od proseka EU. Prosečna cena struje za domaćinstva u poslednjih šest meseci 2013. najniža je bila u Bugarskoj (8,8 evra za 100 kilovat sati), u Rumuniji je 100 kWh koštalo 12,8 evra a u Mađarskoj 13,3 evra. Najskuplju struju plaćala su domaćinstva u Danskoj - 29,4 evra za 100 kWh, Nemačkoj (29,2 evra), na Kipru (24,8), u Irskoj (24,1), podaci su Eurostata.\nRanije analize pokazuju da cena struje u Srbiji ne pokriva troškove, i to ni u jednoj kategoriji cena. Razlika između odobrene i ekonomski opravdane cene pre poskupljenja u 2011. iznosila je 17%, navele su srpske vlasti u Odgovorima na Upitnik Evropske komisije, pozivajući se na Agenciju za energetiku.\nPrema ranijoj proceni EPS-a, da bi se omogućilo uključivanje Srbije u tržište struje jugoistočne Evrope, struja u Srbiji bi trebalo da bude za između 60 i 70% viša nego sada.\nSrbija se, kao i po cenama, ni po drugim odlikama tržišta ne razlikuje mnogo od suseda. U tome su se složila dva velika aktera na tržištu struje u Srbiji – EPS i EFT.\nCena je, kako navode najveći akteri na tržištu, glavni problem za uspostavljanje tržišta, a domaćinstva će se, sudeći po njihovim izjavama, još dugo oslanjati na EPS za snabdevanje strujom. Stav EPS-a je da će to biti tako zbog cene, dok veliki trgovac EFT za sada ne planira da ulazi u domen snabdevanja malih potrošača, već kao i do sada kvalifikovanih kupaca, odnosno industrijskih klijenata i operatora.\nU Srbiji velika potrošnja i mali udeo obnovljivih izvora\nU proizvodnji struje u Srbiji udeo obnovljivih izvora je nizak i uglavnom otpada na energiju proizvedenu u hidrocentralama. Pored toga, energetska efikasnost je niska - u poređenju sa Evropskom unijom Srbija troši 75% električne energije više po jedinici bruto-domaćeg proizvoda (BDP) i emituje više ugljen dioksida, a potrošnja energije je veća i kada se uporedi kupovna moć.\nSkupština Srbije usvojila je 15. marta 2013. Zakon o efikasnom korišćenju energije koji treba da doprinese povećanoj sigurnosti snabdevanja energijom, smanjenju uvozne zavisnosti, povećanju konkurentnosti privrede i standardu građana.\nSrbija je obavezu za liberalizaciju tržišta i usvajanje evropskih standarda prihvatila 2005. godine, potpisivanjem Ugovora o energetskoj zajednici jugoistočne Evrope. Cilj tog ugovora je da se stvori zajedničko tržište struje i gasa jugoistočne Evrope, koje bi se integrisalo u EU. Energetska zajednica bi trebalo da funkcioniše kao EU u malom, da bude i neka vrsta pripreme regiona za pristupanje EU.\nCilj Energetske zajednice je takođe stvaranje regulatornog okvira za privlačenje investicija u energetske mreže. Energetska zajednica, takođe, ne podrazumeva samo donošenje propisa iz domena energetike, već i uređivanje povezanih oblasti - zaštite životne sredine, konkurencije i obnobljivih izvora energije. Obaveza usklađivanja sa EU proističe i iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nU izveštaju Energetske zajednice o primeni evropskih propisa za 2013/2014. godinu navodi se da Srbija, iako je otvorila tržište struje u skladu s planom, treba da preduzme korake kako bi to i zaživelo u praksi, kao što su deregulacija cene struje i uspostavljanje berze električne energije.\nZakon o energetici koji je donet 2011. obuhvata ceo Drugi energetski paket EU i delove Trećeg paketa koji nisu podrazumevali velike organizacione promene ili ulaganja. Novi zakon iz decembra 2014. predviđa punu primenu direktiva iz Trećeg energetskog paketa, što je obaveza Srbije od 1. januara 2015. godine.\nTreći energetski paket usvojen je 2009. godine i predviđa mere koje treba da omoguće razvoj i zaštitu konkurencije na tržištu. Predviđeno je razdvajanje proizvodnje energije i snabdevanja od transporta kako bi se sprečilo da operateri prenosa daju prednost energiji koju sami proizvode, kao i svojim kompanijama za snabdevanje.\nTakođe, da bi se omogućila konkurencija na tržištu, uvodi se princip prema kome operateri prenosne mreže moraju da dozvole drugom snabdevaču gasa ili struje bez diskriminacije pristup mreži koja vodi do kupca.\nOperateri prenosa moraju da primenjuju utvrđene tarife kako ne bi zloupotrebljavali svoj dominantan položaj.\nKompanije koje se bave i proizvodnjom, prenosom i snabdevanjem moraju da razdvoje te delatnosti od prenosa.\nPredviđeno je i osnivanje Agencije za saradnju regulatora u oblasti energetike, koaj donosi premporuke i mišljenja operatorima sistema, kao i evropskim institucijama, a cilj je da se usaglasi praksa na nivou EU. Agencija za saradnju regulatora ACER počela je da radi 3. marta 2011. i sedište joj je u Sloveniji.\nTim propisima se uređuje i Evropska mreža operatora elektroenergetskih prenosnih mreža, čiji osnovni cilj je da učestvuje u uspostavljanju pravila za prekograničnu razmenu energije. U mreži učestvuje i Srbija, odnosno Elektromreža Srbije.\nDeo Trećeg energetskog paketa posvećen je zaštiti potrošača. Paket predviđa veću transparentnost maloprodajnog tržišta, bolju zaštitu prava potrošača, kao i značajniju ulogu regulatornih tela. Predviđeno je da potrošaci mogu da promene snabdevača u toku od najviše tri nedelje.\n2004. Usvojen Zakon o energetici kojim su stvorene osnove za liberalizaciju tržišta i približavanje propisima EU\n16. juna 2005. Počinje sa radom Agencija za energetiku, regulatorno telo koje učestvuje u izdavanju licenci, utvrđivanju cena i drugim značajinim aktivnostima u regulisanju tržišta\n1. jula 2005. Prenosni sistem funkcioniše nezavisno od proizvodnje u skladu sa odlukom vlade Srbije o osnivanju Javnog preduzeća Elektromreža Srbije.\n25. oktobra 2005. Potpisan ugovor o energetskoj zajednici za jugoistočnu Evropu kojim je definisano jedinstveno tržište struje i gasa za Srbiju, Crnu Goru, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu, Makedoniju, Bugarsku, Rumuniju, Albaniju i Kosovo pod rezolucijom 1244 Ujedinjenih nacija.\nFebruar 2008. Na slobodnom tržištu mogu da se snabdevaju svi koji troše iznad 200.000 kilovat časova, čime je obuhvaćeno 47% tržišta. To, međutim, nije obaveza\n28. jul 2011. Usvojen novi Zakon o energetici\n1. oktobar 2012. Agencija za energetiku preuzima nadležnost utvrđivanja regulisane cene struje, kao i sistemskih usluga prenosa struje\n1. januar 2013. Počinje otvaranje tržišta struje - veliki potrošači priključeni na prenosnu elektroenergetsku mrežu (110 kliovolti) moraju da pronađu snabdevača na tržištu.\n1. januar 2014. Druga faza otvaranja tržišta struje - potrošači priključeni na mrežu na srednjem naponu (od 35 do 10 kilovolti) moraju da pronađu snabdevača na tržištu.\n29. decembar 2014. Usvojen novi Zakon o energetici.\n1. januar 2015. Završetak otvaranja tržišta struje - domaćinstva i mali potrošači mogu da traže snabdevača na tržištu ali imaju mogućnost i da ih snabdeva javni, odnosno garantovani snabdevač.\nEFT: Prepreke za uspostavljanje funkcionalnog, internog tržišta električne energije u Srbiji su trenutna cenovna politika, odgovarajući zakonski okvir i različita tehnička ograničenja. Cena prenosa električne energije se trzišno postavlja i ne predstavlja prepreku za trgovce. Zastarela infrastruktura u Srbiji i regionu je svakako ograničavajuci faktor za veći prekogranični protok energije, ali ne predstavja osnovni razlog sporog razvoja internog tržišta električne energije u Srbiji.\nEPS: Već sada 47% kupaca ima mogućnpost da izabere drugog snabdevača struje a ne EPS, ali zbog niske regulisane cene (određene od strane Vlade Srbije) nikome ne pada na pamet da to uradi. Pravni okvir mora da se prilagodi standardima EU u pogledu pravnog i finansijskog regulisanja poslovanja u domenu rgovine električnom energijom, na tržišnim principima, koje uključuje integraciju u region Balkana kao i u zajedničko tržište EU. Prenosna mreža, kao i druga infrastruktura na prenosnoj mreži je spremna i sada za tržišno poslovanje za funkcionisanje tržišta.


9 saveta za art ideje u dnevnom boravku - Harper‘s Bazaar\nZahvaljujući samo jednom umetničkom delu vaš životni prostor može dobiti potpuno novu dimenziju.\nOno što nam je bilo važno kada smo tražili najbolje načine za implementaciju umetničkih dela u životni prostor, jeste da ne govorimo o velikim budžetima i stanovima koje mogu sebi da priušte stanovnici pariskih arondismana, već o prostorijama koje svako od nas poseduje.\nTakođe, čak nije važno ni koje umetničko delo posedujete to jest kolika je njegova vrednost. Mnogo je važnije u kakvom okruženju se nalazi, gde ćete ga implementirati, te kakav mu je ram i osvetljenje. Više otkrijte u galeriji sa primerima koju smo pripremili za vas.\nSlikarke, vajarke i fotografkinje koje trenutno izlažu na Masterpiece sajmu umetnosti u Londonu.\nU maju 2022. Umetnički prostor “U10” proslavio je važan jubilej, deceniju postojanja svog rada u Beogradu, ali i mnogo, mnogo šireg uticaja i još većeg značaja.


Albin Kurti, novi premijer Kosova\nNa svečanoj ceremoniji u Prištini, novi premijer Kosova Aljbin (Albin) Kurti je preuzeo dužnost od prethodnog predsednika Vlade Avdulaha (Avdullah) Hotija.\nVlada Aljbina Kurtija izabrana je u ponedeljak veče (22. mart) glasovima poslanika Pokreta Samoopredeljenje i manjinskih zajednica, bez opzoicionih albanskih partija i Srpske liste. Za izbor Kurtijeve Vlade je glasalo 67 poslanika, 30 je bilo protiv, a suzdržanih nije bilo.\nKurtijeva Vlada ima tri zamenika premijera i 15 ministarstava, od kojih će pet voditi žene.\nNovi premijer Kosova Aljbin Kurti, čija je stranka (Samoopredeljenje) osvojila 58 od 120 poslaničkih mesta na izborima 14. februara, je poručio da će njegova Vlada staviti pod kontrolu epidemiju COVID-19 na Kosovu, te da će obezbediti vakcine protiv korona virusa za 60 odsto stanovništva.\nAljbin Kurti je, tokom ceremonije preuzimanja dužnosti novog premijera Kosova, rekao da će najveći izazovi njegove Vlade biti upravljanje pandemijom i ekonomski oporavak.\nOn je ponovio da treba smanjiti nove slučajeve korona virusa i eliminisati smrtne slučajeve od posledica COVID-19.\n"Izazovi su veliki. Pored hitne akcije u upravljanju pandemijom, moramo brzo delovati kako bismo zaustavili finansijske gubitke javnih preduzeća, ali takođe i zaustavili ekonomsku recesiju, pomažući privatnom sektoru da sačuva radna mesta i proizvodnju", rekao je Kurti.\nKosovo u poslednje vreme beleži porast broja inficiranih korona virusom, u danu kada je izabrana Kurtijeva Vlada, 22. marta, registrovano je 16 smrtnih slučajeva i 827 novoinficiranih.\nKosovo je jedina zemlja u Evropi koja još uvek nije počela sa imunizacijom svog stanovništva protiv korona virusa. Očekuje da će iz programa COVAX Svetske zdravstvene organizacije Kosovo dobiti 100.800 doza vakcina, kompanije AstraZeneca.\nVarhelyi čestitao Kurtiju na imenovanju za premijera Kosova\nKurti je po drugi put u roku od godinu dana izabran za premijera Kosova. Međutim, tadašnji koalicioni partner, Demokratski savez Kosova (DSK), je marta prošle godine srušio Kurtijevu Vladu da bi za premijera u junu bio izglasan Avdulah Hoti iz DSK.\nUstavni sud Kosova je krajem prošle godine Hotijevu vladu proglasio nelegitimnom zbog glasa poslanika Etema Arifija, koji je bio pravosnažno osuđen kada je glasao za izbor Vlade.\nJedan od prvih izazova sa kojim će se suočiti nova Vlada Kosova na čelu sa Kurtijem je izbor predsednika zemlje. Za ovu funkciju se na listi Samoopredeljenja kandidovala Vjosa Osmani ali za sada opozicione stranke ne žele da je podrže.\nOsmani je inače, kao predsednica Skupštine Kosova, vršila dužnost predsednika od 5. novembra 2020. godine kada je Hašim Tači (Hashim Thaći) podneo ostavku jer je protiv njega potvrđena optužnica za ratne zločine i zločine protiv čocvečnosti. Funkcija predsednika Kosova može da se vrši najduže šest meseci.\nMeđutim, funkciju predsednika Kosova sada obavlja Gljauk Konjufca, koji je na konstituitivnoj sednici izabran za predsednika Skupštine Kosova.\nZa izbor novog predsednika potrebno dve trećine glasova od ukupnog broja poslanika, odnosno 80 od 120. Ukoliko u prva dva kruga glasanja ni jedan kandidat ne dobije većinu od dve trećine neophodnih glasova, organizuje se treći krug glasanja na kome se bira između dva kandidata sa najvećim brojem glasova u drugom krugu. Predsednik je izglasan ukoliko je kandidat dobio 61 glas, ali je svakako potreban kvorum od 80 poslanika.


U Trebinju novo nasilje u porodici - Pod dejstvom alkohola napao brata | Trebinje Live\nU Trebinju novo nasilje u porodici - Pod dejstvom alkohola napao brata\nNa području Policijske uprave Trebinje, 6.5.2020. godine evidentirano je jedno krivično djelo i tri saobraćajne nezgode.\nPolicijskoj stanici Trebinje prijavljeno je da je jedno lice fizički, a potom i psihički maltretiralo drugo lice. U toku je rad na dokumentovanju krivičnog djela nasilje u porodici ili porodičnoj zajednici.\nPrema nezvaničnim saznanjima, došlo je do sukoba između dva brata, od kojih je jedan bio pod dejstvom alkohola i to sa utvrđenih 2,8g/kg.\nPolicijska stanica Trebinje je Okružnom javnom tužilaštvu u Trebinju dostavila izvještaj protiv lica inicijala D.K. zbog postojanja osnova sumnje da je počinilo krivično djelo oštećenje i oduzimanje tuđe stvari.


Vučić: Srbe na Kosovu neće napadati ni NATO ni Crna Gora – NovostiDana.rs\nSrpski predsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da Srbe na Kosovu neće napadati ni NATO ni Crna Gora i da je za Srbiju najbolje da na takve izjave reaguje ćutanjem.\n„Neće Srbe na Kosovu i Metohiji da napada ni NATO ni Crna Gora, ne samo zato što imamo potpisane sporazume i korektne, veoma dobre odnose sa KFOR-om, odnosno NATO-om, već iz još nekih razloga, a neka oni dobro razmisle koji su to razlozi“, rekao je Vučić za RTS u Dubrovniku, gde prisustvuje sastanku šefova država i vlada Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (SEECP).\nUpitan da prokomentariše današnju izjavu ministra odbrane Crne Gore Predraga Boškovića da bi crnogorska vojska učestvovala u akciji protiv Srba na Kosovu ako bi NATO to od nje zatražio, Vučić je rekao da je takve izjave najbolje ne komentarisati.\n„Nekada je bolje prećutati i ne davati komentare na odredjene izjave, jer izlazite iz okvira pristojnosti ako reagujete na adekvatan način. Za Srbiju je najbolji način da reagujemo ćutanjem i mislim da i to dovoljno govori srpskom narodu u Crnoj Gori i ma gde da živi“, rekao je Vučić za RTS.\nVučić je danas u Dubrovniku, gde predstavlja Srbiju na sastanku regionalne inicijative Proces saradnje u jugoistočnoj Evropi, imao sastanke s hrvatskom predsednicom Kolindom Grabar Kitarović i bugarskim premijerom Bojkom Borisovom, a večeras će se sastati sa visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbednost Federikom Mogerini.\nČlanice SEECP su Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Bugarska, Grčka, Hrvatska, Makedonija, Moldavija, Rumunija, Slovenija, Srbija i Turska, dok Kosovo učestvuje pod nazivom SEECP učesnik (participant).


Crna Gora i Rusija - odnos koji boluje od „viška istorije“ - DFC\nVi ste ovdje: Početna1 / Crna Gora i Rusija – odnos koji boluje od „viška istorije“\nU „Konceptu vanjske politike Ruske Federacije“ svijet se definiše kao policentričan, i niti jedna zemlja ne nastupa kao „pol“ već reaguje u skladu sa nastalom situacijom. Ovakav koncept podrazumijeva i uzdizanje korišćenja tzv. „meke moći”. Objektivno gledano, Rusija je pod Putinom vrlo dobro procijenila benefite korišćenja „meke moći“ koristeći instrumente koje je godinama prije toga koristila Amerika. Konkretno, uticajem na zemlje Balkana, Putin pokušava da predstavi Rusiju kao tradicionalnu zaštitnicu i pokrovitelja balkanskih država, ali i da time pomrsi koncepte Zapada na ovim prostorima, prije svega da ospori procese evroatlantskih integracija pojedinih zemalja. Crna Gora je bila konkretan primjer tako osmišljene politike, gdje je Rusija kombinovala instrumente “meke moći” uz posebno osmišljenu medijsku aktivnost na temeljima širenja dezinformacija i lažnih vijesti sa konkretnim miješanjem u unutrašnje stvari Crne Gore. Ovakav odnos najbolje se očitavao u važnim periodima novije crnogorske istorije, referendumu za nezavisnost 2006. i učlanjenju u NATO 2017. godine. Dodatno, primjer miješanja u unutrašnja pitanja Crne Gore je pokušaj terorizma za vrijeme parlamentarnih izbora 2016. sa, kako se sumnja, konkretnim ruskim uticajem, prvo kroz finansiranje, a onda i navodnom umješanošću ruskih državljana u čitav slučaj.\nU skladu sa svojom konzervativnom politikom Rusija je prije referenduma za nezavisnost Crne Gore sprovodila opsežnu diplomatsku akciju, a iz današnje perpsektive bi rekli i neistinitu akciju baziranu na dezinformisanju i podsticanju širenja lažnih vijesti, u cilju očuvanja zajednice Srbije i Crne Gore govoreći da je opstanak ovakve države i odnos Srbije i Crne Gore u njoj, garant stabilnosti na ovim prostorima. Rusija je u periodu prije referenduma koristila nekoliko načina uticaja na Crnu Goru da odustane od namjera za obnovom nezavisnosti:\nJedinstvenost srpsko-crnogorskog etnikuma i „crnogorstva“ kao izmišljenog koncepta od strane komunista;\nNajveća opasnost Crnoj Gori ukoliko izađe iz državne zajednice je njena albanska manjina i njena povezanost sa matičnom državom;\nKorišćenje „meke moći“ kroz uticaj posredstvom crkvenih velikodostojnika koji su u više navrata govorili o nužnosti održanja državne zajednice i da je to u interesu i Srbije i Crne Gore, ali i Rusije.\nUprkos ovome, nakon obnove crnogorske nezavisnosti 2006. godine, Rusija je četvrta po redu (prije Njemačke, Amerike i Francuske) zemlja koja je priznala novu realnost na poluostrvu. I opet je u takvom razrješenju ovog pitanja vidjela prostor za svoj ekonomski uticaj. U ovom periodu se ruski uticaj može najbolje iskazati brojkama. Naime, ruski kapital u Crnoj Gori u to vrijeme premašio je 2 milijarde američkih dolara, dok je preko 30 hiljada Rusa kupilo nekretnine (stanove, zemljište, kuće).\nOpsežna kampanja dirigovana od strane Rusije sprovođena je u periodu pred učlanjenje Crne Gore u NATO. Iako, nažalost, u Crnoj Gori i dalje ne postoji sveobuhvatna, činjenično utemljena analiza takvog uticaja kroz medije, crkvu, političke partije itd. evidentna je bila namjera Rusije da se Crna Gora osujeti na putu ka NATO. Za takav poduhvat u oblasti medija najviše su korišćeni Russia Today i Sputnjik, čija su pisanja obilato prenošena putem društvenih mreža, određenih medija u Crnoj Gori, ali i obraćanja čelnika prosrpskih političkih partija (Demokratski front, Demokratska narodna partija, Srpska koalicija, od nedavno i Prava Crna Gora). Ovdje je potrebno naglasiti, da su takve informacije širene bez prethodne provjere u tačnost tvrdnji. Dobro provjeren instrument uticaja svakako je i crkva. Iako u Ustavu Ruske Federacije crkva nema posebno mjesto, Putin je radio sve da osnaži položaj pravoslavne crkve, svjestan njenog značaja kako za identitet kod Rusa tako i kao važnu kariku „meke moći“ kao dio uticaja na zemlje od posebnog značaja. Tako se ruski glas u Crnu Goru prenosi posredstvom Srpske pravoslavne crkve i njenog predvodnika u Crnoj Gori Amfilohija Radovića, gdje se najviše potencira nužnost održanja veza sa Rusijom na osnovu tradicionalnih bratskih odnosa, dok se u isti mah rigidna, retrogradna i huškačka retorika koristi za protivljenje evroatlantskih integracija Crne Gore.\nNa kraju, valja ukazati na nekoliko činjenica koje pogoduju ovakvom ruskom uticaju. Naime, kao što smo već istakli, nepostojanje sveobuhvatne analize ruskog uticaja u Crnoj Gori, a u kontekstu korišćenja instrumenata “meke moći”, je otežavajući faktor borbe protiv dezinformacija i lažnih vijesti. Jasno je izražena potreba za koordinisanim i konkretnim aktivnostima u cilju borbe protiv ove svojevrsne pošasti, i zato su od posebnog značaja aktivnosti Atlantskog saveza Crne Gore. Sa druge strane, Balkan, a posebno njegov zapadni dio, pogodno su tle za ovakve aktivnosti država koje se koriste ovakvim sredstvima za ostvarivanje svojih ciljeva u međunarodnim odnosima. Zemlje Zapadnog Balkana su u procesu konsolidacije demokratije, izgradnje demokratskih institucija, sa i dalje nejakim civilnim društvom, i niskim nivoom medijske i informatičke pismenosti, opterećene prošlošću (u slučaju Rusije i vjekovnim vezama), tako da predstavljaju pogodno tle za primanje ovakvog uticaja. Na primjeru odnosa Crne Gore i Rusije uočava se izražena potreba za preduzimanjem ciljanih aktivnosti koje će voditi ka argumentovanom izvještavanju medija, širenju medijske i informatičke pismenosti, pogotovo kod mladih.\nU skorijoj budućnosti očekivano je održanje situacije zategnutih odnosa Crne Gore i Rusije. Tome pogoduje sistem sankcija EU prema Rusiji, kojima se i Crna Gora usklađuje kao država kandidat za punopravno članstvo u EU. Ovakvoj situaciji ići će na ruku i posljednja dešavanja u pravoslavnoj crkvi i autokefalnosti Ukrajinske crkve, dobijene od Carigradskog patrijarha, što dodatno podstiče težnju za obnovom nezavisnosti Crnogorske pravoslavne crkve, ali i iščekivanje sudskog epiloga u slučaju “državni udar” i sve lošiji odnosi Crne Gore i Srbije, koja je ključni partner Rusije na Balkanu.


Harun Demirkan, koordinator Međunarodne grupe mladih Nemačkog saveza sindikata DGB i aktivista granskog sindikata usluga Ver.di kazao je da u okviru DGB-a kao krovne organizacije deluje osam različitih granskih sindikata i da svi imaju organizovane sekcije mladih. Svi rade u okviru Nemačkog saveza sindikata, kao krovne organizacije, ali smo u najvećoj meri nezavisni. DGB kao krovna organizacija ima oko 6 miliona članova i svi mlađi od 27 godina su članovi Sekcije mladih, ima ih blizu 500 000. Član sindikata i Sekcije mladih može biti svaki zaposleni, radnik, učenik, student i nezaposleni. Naglasio važnost sistema dualnog obrazovanja, koji je bitan faktor u borbi sa nezaposlenošću mladih. Dualni sistem obrazovanja predstavlja srednje stručno školovanje uz praksu u određenom preduzeću. Sindikati nastoje da svojim mladim članovim, učenicima u procesu dualnog obrazovanja, obezbede zasnivanje radnog odnosa u istom preduzeću. Posebno je važno istaći da ste u sistemu dualnog obrazovanja plaćeni za rad koji obavljate u preduzeću. Sistem obezbeđuje pogodnosti i privredi i mladima. Privreda dobija spremnu, adekvatno obučenu i motivisanu radnu snagu dok mladi dobijaju sertifikovanu potvrdu o stečenim veštinama i radnom iskustvu, zaradu i bolju perspektivu na tržištu rada.\nTanja Šindevolf iz Sindikata obrazovanja i nauke GEW učesnicima seminara dala je informacije vezane za instrumente koje sindikat koristi za komunikaciju sa mladima. Kao jedan od najbitnijih ona je navela obilazak škola koje učestvuju u dualnom sistemu obrazovanja.\nTomas Štrase, iz industrijskog sindikata IG BAU objasnio je učesnicima seminara da u Nemačkoj ne postoji jedinstveni zakonski akt koji reguliše oblast radnog prava. Naime, nema jedinstven zakon o radu, već radno pravo proizilazi iz mnoštva različitih zakona. Saodlučivanje na nivou preduzeća, regulisano je Ustavom, tako da u procesu donošenja odluka u firmi učestvuju osim sindikata i saveta zaposlenih i predstavnici mladih koji su u sistemu dualnog obrazovanja. Radnici angažovani preko agencija mogu se učlaniti u odgovarajući granski sindikat u sastavu DGB i za njih važe odgovarajući sektorski kolektivni ugovori i uslovi poput npr. ugovorene minimalne zarade. Za radnika preko agencije zarada i uslovi rada moraju biti isti kao za stalno zaposlenog u preduzeću. Više nije dozvoljeno da preduzeće otpusti svoje radnike, primi ih u posebnu agenciju za privremeno zapošljavanje i potom ih ponovo angažuje pod lošijim uslovima.\nPrestavnica u Uniji slobodnih sindikata Crne Gore i koordinator Sekcije mladih USSCG Ivana Mihajlović, naglasila je da je rad preko agencija i u toj zemlji izazvao mnoge diskusije. Agencije predviđene za privremeno ustupanje zaposlenih postaju prave agencije za lizing radnika koji ne mogu da napuste začarani krug privremenih i nesigurnih poslova. Program stručnog osposobljavanja mladih bez radnog iskustva, pokrenut od Vlade Crne Gore 2012. godine pokazao je da mnogi poslodavci nemaju stručne, tehničke, ljudske i prostorne kapacitete da realizuju stručnu i mentorsku obuku mladih. Istovremeno se kroz istraživanje Unije slobodnih sindikata pokazalo da mladi ne poznaju stvarno svoja radna prava ali su dobili stručnu pomoć od sindikata u vidu seminara, informativnih materijala, SOS linije.\nKako je već napomenuto da je ovo treći po redu seminar sa kolegama iz Nemačke, Sekcija mladih SSSNS istakla bi važnost svih navedenih primera delovanja kako školstva tako i tržišta rada Nemačke, te da bi i sami kao država trebali težiti ka takvom obliku rada u skorijoj budućnosti.


Škola porodiljstva za specijaliste ginekologije i akušerstva | Marsh online\nŠkola porodiljstva za specijaliste ginekologije i akušerstva\nDatum: December 07, 2005\nU nastavnom centru ZC Valjevo od 5. do 11. decembra godine već treću godinu za redom održava se Škola porodiljstva ’’Akademik Vojin Šulović’’. Škola je namenjena specijalistima ginekologije i akušerstva i specijalizantima završne godine. Valjevo izrasta u jedan od vodećih zdravstvenih centara u Srbiji, a Ginekološko-akušersko odeljenje bolnice u Valjevu predstavlja jednu od najorganizovanijih i najopremljenijih odeljenja u Srbiji i pruža odlične uslove za kvalitetno odvijanje ovog vida nastave, kaže dr Paja Momčilov, asistent na Medicinskom fakultetu.\n-Želja je organizatora da škola bude tradicionalna i da bude prepoznatljiva, a koncipirana je da se nastava odvija kroz razgovore. Predavači u školi su istaknuti stručnjaci i nastavnici i naših medicinskih fakulteta.\n-Samim tim sto se škola odžava po treći put znači da ima svo dignitet i odgovara i obavezama i sistemu vrednosti koji je postavljen na samom početku, rekao je Zoran Jokić, načelnik Ginekološko-akušerske službe. Ovakav sistem unapređenja znanja među učesnicima shvaćen je ne kao klasična škola već kao mesto gde se mogu razmeniti mišljenja i iskustva iz struke.\nPokrovitelji škole su Centar za kontinuiranu edukaciju Medicinskog fakulteta u Beogradu, Ginekološko-akušerska sekcija Srpskog lekarskog društva i Zdravstveni centar Valjevo. Ove godine pokrovitelj je Agencija za međunarodni razvoj (USAID).\nPrethodno : G17 plus: Počela akcija “Navijaj za Srbiju”\nSledeće : OO DS – saopštenje za javnost


Gđa Gđica G-din\nO Opelu Ostalo Pritužna Online zakazivanje servisa Zahtev za poziv Informacije o proizvodu Aktuelne kampanje Finansiranje Služba za korisnike (CAC) Kontakt Opel partnera Flotna prodaja\nUnesite svoje podatke ispod. Obratite pažnju na obavezna polja!\nProverite svoje dole unete podatke:\nIzjava o komunikacijskoj politici\nVaše lične podatke prikupljaju, obrađuju, prenose i koriste Vaš diler, Opel Southeast Europe LLC, Adam Opel GmbH (Riselshajm, Nemačka), General Motors Holdings LLC (Mičigen, SAD) i OnStar Europe Ltd. (Luton, UK ) u marketinške svrhe, za istraživanje tržišta i praćenje prodajnih podataka.\nUkoliko je potrebno, iz datih razloga ove informacije možemo podeliti i povezanim ili pridruženim pravnim licima kompanije General Motors Holdings LLC, te njihovim maloprodavcima, agentima i dobavljačima u gore navedene svrhe.\nU te svrhe, Vaši lični podaci će se prenositi i obrađivati i van Evropske ekonomske zone („EEA“). Biće preduzete sve razumne mere kako bi se obezbedilo da se s Vašim podacima postupa na bezbedan način i u skladu s važećim zakonima.\nZa više informacija, molimo pročitajte Pravila o zaštiti privatnosti i Pravila o kolačićima.\nVaše lične podatke prikupljaju, obrađuju, prenose i koriste Vaš diler, Opel Southeast Europe LLC, Adam Opel GmbH (Riselshajm, Nemačka), General Motors Holdings LLC (Mičigen, SAD), OnStar Europe Ltd. (Luton, UK ), kao i ovlašćeni ili odabrani dobavljači za obradu vaših zahteva ili poruka.\nAko je potrebno ispuniti ili obraditi Vaš zahtev, ove informacije možemo podeliti i bilo kom povezanom ili pridruženom pravnom licu kompanije General Motors Holdings LLC, kao i njihovim maloprodavcima, agentima i dobavljačima u gorepomenute svrhe gde se podaci mogu obraditi ili koristiti.\nU ove svrhe, Vaši lični podaci se mogu prenositi i obrađivati i van Evropske ekonomske zone („EEA“) od strane gorepomenutih lica. Biće preduzete sve razumne mere kako bi se obezbedilo da se s vašim podacima postupa na bezbedan način i u skladu s važećim zakonima.


Polovni Mulag ostalo oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Ostalo > Mulag\nPolovna Mulag ostalo na prodaju\nOvde je kompletna lista polovnih Mulag ostalo oglasa za prodaju na Mascusu. Mulag ostalo oglasi se mogu sortirati po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više o Mulag ostalo u odeljku Brendovi.\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Mulag ostalo i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Mulag ostalo za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Mulag ostalo koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Mulag ostalo.


Joe Biden ukinuo Trumpovu zabranu za trans osobe da služe u vojsci - LGBTI.ba\nJoe Biden ukinuo Trumpovu zabranu za trans osobe da služe u vojsci\nJoe Biden potpisao je naredbu o dozvoli trans osobama da otvoreno služe u američkoj vojsci, čime je prekinuo zabranu koju je uveo Donald Trump.\nSamo pet dana nakon stupanja na dužnost, novi predsjednik je ukinuo jednu od anti-LGBTIQ politika koju je nametnuo njegov prethodnik.\nIzvršna naredba potpisana u ponedjeljak nalaže Ministarstvu odbrane da ukine diskriminatornu politiku, koju je Donald Trump objavio putem tweeta 2017. godine bez ikakvih konsultacija s vojnim vođama.\nBiden se ovim vratio na prakse koje su prvi put uspostavljene pod Obaminom administracijom i koje omogućavaju transrodnim osobama da otvoreno služe vojsci, zabranjujući „razdvajanje, otpuštanje i odbijanje ponovnog prijavljivanja … na osnovu rodnog identiteta“.\nNaredba također upućuje na neposrednu reviziju svih radnji poduzetih kroz Trumpovu politiku, naređujući korekciju vojne evidencije u slučajevima kada se službeno osoblje suočilo s diskriminacijom zbog rodnog identiteta.\nBijela kuća je u saopštenju rekla: „Predsjednik Biden vjeruje da rodni identitet ne bi trebao biti prepreka za služenje vojnog roka, te da se američka snaga krije u njenoj raznolikosti.”\nNicolas Talbott, koji je podigao tužbu za pravo da se pridruži vojsci, rekao je: „Moj je najviši cilj služiti svojoj zemlji u američkoj vojsci i borio sam se protiv ove zabrane jer znam da sam kvalificiran za služenje vojske.”\n„Oduševljen sam i laknulo mi što se ja i drugi_e transrodni_e Amerikanci_ke sada možemo ocjenjivati isključivo na osnovu naše sposobnosti da udovoljimo vojnim standardima”, dodao je.


Vlada predlaže obavezne skrininge i sankcije za one koji se ne odazovu | (Vesti - 31.03.2019) Novi Sad\n31.03.2019 u 10:22h\nPred poslanicima Skupštine Srbije je set novih, ali i izmene nekih postojećih zakona iz oblasti zdravstva, a ukoliko budu usvojeni – za lekare, zdravstvene radnike i građane slede novine.\nCelokupan sistem zdravstvenog osiguranja će biti izmenjen, jer je na dnevnom redu i Predlog zakona o zdravstvenom osiguranju.\nDok ministar zdravlja tvrdi da se država tako odlučnije bori protiv malignih bolesti, neki se pitaju da li se takvom praksom krše prava pacijenata.\nU Srbiji svake godine od raka oboli oko 36.000 ljudi, a umre više od 20.000. Prema zvaničnoj statistici, kod muškaraca najčešći je rak pluća, debelog creva i prostate, a kod žena – karcinom dojke, debelog creva, pluća i grlića materice.\nI muškarci i žene, međutim, gotovo da se ne odazivaju na skrining, odnosno besplatne preventivne preglede. Da bi se poražavajuća statistika promenila, Vlada je donela odluku i skrining preglede postavila kao obavezu.\nTo je predviđeno Predlogom zakona o zdravstvenom osiguranju, ali se uz obavezu dodaje i kazna. Svi građani koji se ne budu odazvali pozivima na skrining, kojih će biti više, snosiće troškove lečenja ukoliko se bolest pojavi, saopštava N1.\n- Mogući su dodatni troškovi za građane budući da je Zakon predvideo plaćanje participacije najviše u iznosu od 35 odsto za lečenje bolesti za čije otkrivanje je bio organizovan skrining pregled u situaciji kada se osigurano lice nije odazvalo ni na jedan poziv za skrining pregled u okviru jednog ciklusa pozivanja, a svoj izostanak nije opravdalo, a bolest se pojavila u periodu do sledećeg ciklusa pozivanja – navodi se u delu zakona.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar branio je Predlog zakona pred poslanicima u Skupštini Srbije rečima da je država prepoznala značaj preventivnih pregleda i da će svi koji se neopravdano ne odazovu morati da učestvuju u troškovima lečenja. On kaže da će pregledi biti organizovani u ciklusima od tri godine i da će u tom periodu građani će biti pozivani tri puta.\n- Ovde nikome nije cilj da nekoga kažnjava, ovde je samo jedan cilj – da podignemo svest. Kad imate negde u svesti: možda se razbolim, pa ću sutra morati da platim, mislim da će se tada lakše odlučiti za pregled – kaže Lončar.\nIz Udruženja za zaštitu prava pacijenata "HELP" za N1 kažu da se takvom praksom ne ugrožavaju prava pacijenata. Smatraju da je odluka države dobra.\nDrugačije mišljenje, ipak, imaju u NVO "Lekari protiv korupcije".\n- Vrlo je korektno u dobro organizovano. Imate pismeni poziv, na adresu, zakazuje vam se dan, zakazuje vam se vreme kada treba da se pojavite, obavi se pregled, jedino što vi treba da uradite je da u to vreme, tog dana odete i da se pregledate i sami budete mirni da vam se ništa ne dešava u organizmu što vas može koštati života – kaže Sonja Hadži-Borjanović iz Udruženja za zaštitu prava pacijenata "HELP".\n- Nije bilo debate, nije bilo stručnih suočavanja mišljenja, skrining kao skrining u jednoj siromašnoj i nerazvijenoj zemlji kao što je Srbija ima pozitivnih strana, ali taj represivni momenat je nešto što je pitanje, zbilja, ne samo od etičkog značaja, već pitanje o modelu funkcionisanja društva – mišljenja je Draško Karađinović iz nevladine organizacije "Lekari protiv korupcije".\n- Ne, neće biti vraćen sigurno zbog 30 posto ni zbog više, biće mu pomognuto – rekao je Lončar i dodao da je ideja države da do toga i ne dođe, prenosi N1.\nPovezane teme ministarstvo zdravlja preventivni pregled skrining zlatibor lončar\npre 229 dana i 10 sati\nNakon obavezne vakcinacije sledi obavezno zračenje koje izaziva kancer. Bravo.\nRepublički hidrometeorološki zavod\tnovosadsko porodilište\tnovorođenčad\tbez vode\tdnevni horoskop\tjkp novosadska toplana\tJKP Vodovod i kanalizacija\tnovosađani\tklinika za ginekologiju i akušerstvo\traspored sahrana i ispraćaja\tbetanija\tservisne informacije novi sad\tDom zdravlja\tsahrane novi sad\tvremenska prognoza novi sad\tIsključenje struje\tpolicija\tjkp lisje\tastrologija\thoroskopski znaci\tisključenje vode\tMUP\tDom zdravlja Novi Sad\tmup novi sad\thoroskop\tbez struje\traspored sahrana novi sad\tRHMZ\tbebe\tisključenja struje


Poništen ugovor o prodaji Doma penzionera, u igri novi kupac - Biznis Info\nPoništen ugovor o prodaji Doma penzionera, u igri novi kupac\nIako je Dom penzionera u Nedžarićima u Sarajevu sa pripadajućim zemljištem prodat prije više od godinu kompaniji Capital Holding za 10,3 miliona KM, zaključno s posljednjim danom prošle godine ugovor o prodaji je poništen.\nTo je za BiznisInfo potvrđeno i u Federalnom zavodu za penzijsko i invalidsko osiguranje.\nNaime, kupac koji je za učešće u postupku prodaje uplatio depozit od 1,3 miliona KM, što je deset posto od ukupne prodajne cijene, do roka preciziranog ugovorom nije na račun Zavoda koji je vlasnik objekta uplatio ostatak novca.\nPonuda upućena Zavodu\nMeđutim, u međuvremenu je novi kupac na adresu Zavoda uputio ponudu za kupovinu ovog objekta uz tvrdnju da je spreman kupovinu izvršiti po cijeni po kojoj je objekat i prodat.\nRiječ je o sarajevskom biznismenu Nerminu Hubiću koji na mjestu Doma penzionera želi graditi ekskluzivni poslovno-stambeni objekat.\nOn je putem advokatske kancelarije Zavodu uputio pismo u kojem je izrazio interes za kupovinu objekta “Dom penzionera Nedžarići” koji se sastoji od stambenog dijela lamela A, B, C i D, podrumsko-suterenskog prostora i trafo stanice, ukupne površine objekta od 16.086,30 kvadratnih metara odnosno ukupne površine zemljišta na kome se objekat nalazi od 18.286,00 kvadratnih metara.\nU ponudi koju je poslao, najavio je da je spreman odmah uplatiti traženi iznos ili obezbijediti bankovnu garanciju za uredno plaćanje na cjelokupan iznos kupoprodajne cijene.\nU dopisu se navodi i kako se, uzimajući u obzir iskustvo zainteresovanog kupca, kupoprodaja može realizovati u kratkom vremenskom roku kao i pokrenuti poslovne aktivnosti na ovoj lokaciji te je učiniti prepoznatljivom i atraktivnom.\nIz Zavoda nam nisu mogli potvrditi da li je ponuda stigla i hoće li prodaja ovim putem biti moguća, odnosno može li se objekat prodati bez javne prodaje.\n– Kada će i na koji način uslijediti nova prodaja Doma umirovljenika odlučit će Upravni odbor Zavoda MIO/PIO, uz prethodnu suglasnost Vlade Federacije BiH, stoga Vam u ovom trenutku ne možemo iznijeti detaljnije podatke o o tome – rečeno nam je u Zavodu.\nPodsjetimo, Capital Holding planirao je na mjestu Doma penzionera u Nedžarićima izgraditi tržni centar, hotel i poslovnu zgradu.


U Kini predstavljena aplikacija za prevenciju samoubistva i depresije U Kini predstavljena aplikacija za prevenciju samoubistva i depresije – Personal magazin\nU cilju obeležavanja 10. septembra, Svetskog dana za prevenciju samoubistva, Peking je nedavno pokrenuo prvu telefonsku aplikaciju za preventivu samoubistva i depresije, navodi novinska agencija Sjinhua.\nKorisnici putem ove aplikacije mogu preko svojih telefona i drugih nosivih uređaja sami da testiraju indekse depresije i druge filološke indekse.\nPrema satatističkim podacima Svetske zdravstvene organizacije, u Kini oko 1,2 miliona ljudi godišnje počini samoubistvo.\nZamenik direktora Pekinške uprave za bolnice, Pan Sujan izrazio je potrebu za povećanjem broja psihijatara u Kini, a u cilju svestranije pomoći u Pekingu je formiran i Preventivni centar za psihološku krizu, pri kome funkcioniše dvadesetčetvoročasovna telefonska linija za pomoć građanima, a od svog osnivanja odgovoreno je na više od 200 hiljada poziva, pri čemu je spašeno preko 7 hiljada života, podvukao je Pan.\nU Kini predstavljena aplikacija za prevenciju samoubistva i depresije was last modified: September 10th, 2014 by Redakcija\nKInamobilne aplikacijeprevencija amoubistva\nPC verzija GTA V stigla na Steam!


Dentalna Klinika Smile Esthetics - Najbolje Dentalne Klinike Beograd,Srbija\nKontinuirana edukacija i potraga za znanjem odlikuje naš tim. Članovi smo brojnih profesionalnih udruženja (European Association for Esthetic Dentistry, International Team for Implantology, European Association of Endodontists, American Association of Orthodontists...) aktivni na svetskim i evropskim kongresima, publikujemo naučne i stručne radove, a organizujemo i edukativne seminare i kurseve u našem centru. Verujemo u humani pristup stomatologiji, ne nužno komercijalni. Svesni čestih zloupotreba, u našem centru ćete dobiti predlog samo one terapije koja je neophodna za zdravlje i lepotu vašeg osmeha, bez nagovora ka onim terapijama koje su štetne ili samo finansijski motivisane. Takođe, trudimo se da cene naših usluga, i pored najskupljih materijala koje koristimo, budu vrlo prihvatljive i pristupačne. Našu ordinaciju podržava Švajcarska kompanija Straumann AG , globalni lider u proizvodnji implantata i regenerativnih materijala.\nMetalo - Keramičke Krunice 125€ 5 - 7\nKeramičke Krunice 253€ 5 - 7\nPrivremene Krunice 30€ 5 - 7\nMetalo - Keramičke Krunice na Implantima 158€ 5 - 7\nKeramičke Krunice na Implantima 263€ 5 - 7\nKeramičke Fasete 264€ 4 - 7\nParcijalne Akrilatne Proteze 200€ 4 - 5\nParcijalne Skeletalne Proteze 420€ 4 - 5\nTotalne Proteze 300€ 4 - 5\nFiksne Kozmetičke Proteze 1100€ 4 - 5\nOrdinacijsko Beljenje 295€ 1\nKeramičke Krunice na Implantima263€


U Federaciji BiH prijavljene 19.632 osobe sa simptomima sličnim gripi – Radio Vitez\n28. veljače 2018. 9:19 28. veljače 2018.\nKako je rečeno iz Zavoda za javno zdravstvo FBiH, u sezoni gripe prijavljene su ukupno 19.632 osobe sa simptomima sličnim gripi, od kojih je dosad registrirano osam umrlih.\nS poboljšanjem laboratorijske dijagnostike, i u Federaciji BiH se prijavljuju smrtni slučajevi povezani sa gripom.\n“Najveći broj umrlih je imao već neko hronično oboljenje. Uglavnom su nevakcinisani ili nepoznatog vakcinalnog statusa. Ovu sezonu karakterizira široka rasprostranjenost i srednji intenzitet gripe“, navode iz Zavoda za javno zdravstvo FBiH.\nPrevious ArticleDan ružičastih majica – “Trend je biti friend”Next ArticleDanas je Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine


Pobjegao Zemunac koji je pucao na Elvisa Ćatovića\nNaslovnica Južni Sandžak Bijelo Polje Pobjegao Zemunac koji je pucao na Elvisa Ćatovića\nIntenzivno se traga za državljaninom Srbije Ljubomirom Lazićem (46) iz Zemuna, koji je teško ranjen u pucnjavi koja se dogodila u Potkrajcima kod Bijelog Polja 13. avgusta ove godine kada je ubijen Željko Pavkov (47) iz Srbobrana. On se tereti za krivična djela teško ubistvo u pokušaju u sticaju sa nedozvoljenim držanjem oružja, zbog čega je i bio iza rešetaka. Ipak, nedavno je pušten iz pritvora što je iskoristio da napusti Crnu Goru.\nSve ovo je unijelo nove kontroverze u okršaj čiji je Lazić bio akter, a u kom je ubijen Željko Pavkov (47) iz Srbobrana, bivši pripadnik JSO, koga je ubio Bjelopoljac Elvis Ćatović (32). Ćatović se tereti i za pokušaj ubistva Lazića u naselju Potkrajci kod Bijelog Polja ispred svoje porodične kuće, 13. avgusta ove godine.\nIznenadnom puštanju Lazića iz pritvora prethodili su rezultati istrage koja je pokazala da nije učestvovao u vatrenom obračunu, već da je ranjen s leđa, a ne u međusobnoj razmjeni vatre.\nInače, Vrhovni sud prihvatio je prijedlog bjelopoljskog Višeg državnog tužilaštva i produžio pritvor Ćatoviću za tri mjeseca. Odluka suda temelji se na još nezavršenoj istrazi, odnosno osnovu sumnje da je Ćatović izvršio teško ubistvo u pokušaju, za koje je počiniocu zaprećeno kaznom od najmanje deset godina zatvora.


Podela - Blic Online\nPOČELA BESPLATNA PODELA SEOSKIH KUĆA Novi krov nad glavom dobilo 12 porodica sa teriotrije cele Srbije\nMinistar spoljnih poslova Albanije Gent Cakaj izjavio je danas da mu je posle posete Vašingtonu jasno da nema podela Kosova i da nema tajnog sporazuma.\nPredsednik Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da je na današnjem sastanku sa predstavnicima turističkih organizacija i hotelijera iz Srpske dogovoreno da 15. juna počne korištenje vaučera čiji je cilj pomoć turističkom sektoru da prevaziđe krizu izazvanu epidemijom virusa korona, te da subvencijama bude omogućeno građanima da po povoljnim uslovima deo odmora provedu na domaćim destinacijama.\nPrvi deo podele paketa za sadnju povrća i omasovljavanje prolećne setve završen je juče u svim regijama Srpske, podaci su Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS.\nDosta je bilo podela, ako Srbi žele podele neću biti deo tog plana, pa makar me to pojelo, izjavio je Aleksandar Šapić, nekadašnji proslavljeni vaterpolista, aktuelni predsednik opštine Novi Beograd i lider jedne od najmlađih srpskih stranaka SPAS.\nPredsednik Demosa Nedeljko Čubrilović izjavio je da sa predsednikom SNSD Miloradom Dodikom nikada nije razgovarao o navodnoj podeli grada Prijedora, izdvajanju nekih mesnih zajednica i njihovoj transformaciji u opštine, ocenivši da su to čiste izmišljotine.\nZa decu iz hraniteljskih porodica BESPLATNI UDŽBENICI\nUz decu iz višečlanih i romskih porodica koja su prošle sedmice dobila besplatne udžbenike, u narednim danima ovu vrstu podrške dobiće i deca iz hraniteljskih porodica.


Podrži RTV: Nateraćemo REM da radi svoj posao tokom kampanje\nBeta 15. marta 2017. 12:25\nPokret Podrži RTV ocenio je danas skandaloznom odluku Regulatornog tela za elektronske medije (REM) da uprkos zakonskoj obavezi ne nadzire rad emitera tokom predsedničke kampanje i najavio da će „naterati“ REM da radi svoj posao.\nNavodeći da je REM „dužan da osigura istinito, blagovremeno, potpuno, nepristrasno i profesionalno informisanje gradjanki i gradjana“, pokret je u saopštenju najavio da će iskoristiti „sve zakonske mogućnosti da natera to telo da radi posao zbog kog su osnovani i finansirani novcem svih nas“.\n„Pratićemo izveštavanje javnih servisa Radio-televizije Vojvodine (RTV) i Radio-televizije Srbije (RTS) do samog kraja kampanje i sve nepravilnosti prijavljivati REM-u“, stoji u saopštenju.\nDodaje se da je na inicijativu pokreta, REM-u danas upućeno 30 pritužbi zbog emisije „Ino-strane“ koja se emituje nedeljom uveče na Prvom programu RTV-a, čiji je autor i voditelj nekadašnji portparol Srpskog pokreta obnove, a danas funkcioner Srpske napredne stranke Nemanja Starović.\n„U članu 5. Pravilnika o obavezama pružalaca medijskih usluga tokom predizborne kampanje navodi se da funkcioner ili istaknuti predstavnik podnosioca izborne liste ili kandidat ne sme tokom predizborne kampanje da se pojavljuje u programu pružaoca medijske usluge kao voditelj, spiker, reporter ili u drugom sličnom svojstvu, bez obzira na prirodu programskog sadržaja“, navodi se u saopštenju.\nPokret je apelovao na sve gradjanke i gradjane da se uključe u praćenje izveštavanja medija tokom izborne kampanje i pozvao ih da ih obaveštavaju o svim neregularnostima koje primete u radu emitera ili da uz pomoć formulara na sajtu REM-a sami podnesu prigovore.\n„Poseban apel upućujemo kolegama da se pridržavaju profesionalnih i etičkih standarda, zakona i pravilnika regulatora, kako ne bi obesmislili izborni proces, već omogućili gradjanima da dobiju istinite, blagovremene, potpune i nepristrasne informacije, na osnovu koji će moći da donesu odluku 2. aprila“, piše u saopštenju.\nPokret Podrži RTV nastao je u maju prošle godine, kao izraz revolta zbog politički motivisanih smena na RTV-u do kojih je došlo posle lokalnih, pokrajinskih i vanrednih parlamentarnih izbora u Srbiji, aprila prošle godine.


Udruženje BH novinari podržali proteste kolega zbog slučaja Kovačević – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nUdruženje BH novinari podržali proteste kolega zbog slučaja Kovačević\nUdruženje BH novinari dalo je danas podršku svojim kolegama koji su se okupili u Banjoj Luci te na taj način dali podršku novinaru BN televizije, koji je 26 augusta bio žrtva brutalnog napada ispred svoje zgrade u Banjoj Luci.\nIz Udruženja su u pismu podrške banjalučkim kolegama kazali da smatraju nedopustivim to što ni dva mjeseca nakon napada na kolegu Kovačevića koji se dogodio nakon što je Kovačević obavio svoj radni zadatak te poslao prilog sa protesta “Pravda za Davida” slučaj još nije riješen.\nPodsjećamo, Vladimir Kovačević je fizički napadnut u Banjoj Luci 26. augusta. Pretučen u banjalučkom naselju Obilićevo, ispred zgrade u kojoj stanuje.\nIz policije RS-a su ranije saopćili da će biti raspisana potjernica za N.D. (27) iz Kneževa zbog sumnje da je zajedno sa M.Č (31) učestvovao u pokušaju ubistva Kovačevića.\nTagsBanja LukaProtestiUdruženje BH novinari\nPrevious article Nastavlja se takmičenje u najelitnijoj ligi\nNext article Godine nisu prepreka: kraljica Elizabeta II i vojvoda od Edinburgha uživali u jahanju konja


EP: Još 3,7 milijardi evra za migrantsku krizu, uključen i Zapadni Balkan – Bankar.rs\nEP: Još 3,7 milijardi evra za migrantsku krizu, uključen i Zapadni Balkan\nEvropski parlament je odobrio Evropskoj investicionoj banci dodatnih 3,7 milijardi evra namenjenih za rešavanja problema migracija u južnom susedstvu EU i na Zapadnom Balkanu.\nUkupna sredstva EIB za finansiranje projekata van EU su, odobrenjem dodatnih sredstava za migrantsku krizu, povećana na 32,3 milijarde evra za period od 2014 do 2020. godine, navodi se u saopštenju EIB dostavljenom Tanjugu.\nOd novog ukupnog iznosa sredstava, za zemlje koje su u pretpristupnim pregovorima za članstvo u EU alociran je iznos od 8,075 milijardi evra, za mediteranske države 13,03 milijarde, za istočne susede 6,65 milijardi, za Latinsku Ameriku 2,69 milijardi, Aziju 1,16 milijardi, Centralnu Aziju 224 miliona i za Južnu Afriku 462 miliona.\nVerner Hojer, predsednik EIB, pozdravio je odluku poslanika Evropskog parlamenta, koja će obezbediti dalje finansiranje investicija na evropskom jugu i u istočnom susedstvu.\nIzgradnja otpornosti, podrška inkluzivnom rastu i pomoć zemljama partnerima u rešavanju velikih izazova kao što su migracije i posledice klimatskih promena, u središtu su aktivnosti EIB van granica Unije, rekao je Hojer u obraćanju u Strazburu.\n“Kao ključni partner EU u finansiranju razvoja, mi pomažemo u ostvarivanju ciljeva spoljne politike EU, kao i obezbeđenju sigurnosti i stabilnosti za građane u i izvan Evrope. Današnje glasanje Evropskog parlamenta nam omogućava da to nastavimo”, poručio je Hojer.\nHojer je posebno pozdravio odluku EP o pružanju dodatne podrške Inicijativi banke za jačanje otpornosti zemalja u južnom susedstvu i Zapadnom Balkanu (projekat ERI).\nPrevious Uspešne priče s evropske periferije – bitka za jedno mesto\nNext Nesvakidašnji preokret: Razbojnika oduševila bankarka, pa nije dirao sef


PROSLAVA Dana Biblioteke SANU i program posvećen Vasku Popi povodom stogodišnjice rođenja, setile su nas prošle nedelje na još jednog velikana, muzičkog - akademika i profesora Dušana Radića (1929-2010), čija je kompozicija "Opsednuta vedrina" inspirisana Popinim stihovima interpretirana ovom prilikom.\nKolege, muzikolozi, naučni radnici, teoretičari, složni su u oceni da je Radić, nesporno, jedan od najvećih srpskih kompozitora, ali i u tome da njegovo raznovrsno i obimno delo niti je do kraja istraženo, niti u dovoljnoj meri izvođeno, poznato i na dostojan način vrednovano.\n- Dušan Radić je jedan od najznačajnijih srpskih kompozitora - ističe i Gorica Pilipović, muzikolog i urednica na Radiju Beograd, koja se posebno posvećeno bavila istraživanjem Radićevog "filmskog" opusa. - Svi mi koji se bavimo istorijom kulture i umetnosti, i koji proučavamo stvaralaštvo svojih savremenika, imamo i tu privilegiju da ih lično upoznamo. Ja sam pisala o različitim aspektima Radićevog opusa i sećam se dugih razgovora o najrazličitijim temama sa tim finim, skromnim, pronicljivim i izuzetno duhovitim čovekom.\nPoslednje o čemu je Pilipovićeva pisala bio je tekst za naučni skup u organizaciji Kulturnog centra Novog Sada, upravo o Radićevom radu na filmu, često zanemarenom aspektu jedne uistinu briljantne karijere.\n- Zaboravlja se da je on bio veoma plodan autor filmske muzike tokom 60-ih godina prošlog veka, kada je sarađivao sa našim najboljim rediteljima u filmovima svih žanrova. - naglašava Gorica. - I ne samo našim. Učestvovao je i u nekim međunarodnim koprodukcijama, od kojih su najpoznatiji pseudo-istorijski spektakli "Dugi brodovi" i "DŽingis-kan". Ovi filmovi, pa i muzika u njima, još uvek izazivaju pažnju kritičara i filmofila po svetu - zaista je dirljivo kad se neki gledalac u Australiji danas seća kako je u detinjstvu gledao "Duge brodove" i kako je na njega najveći utisak ostavila upravo muzika. Filmski festival u Sopotu odužio se Radiću 2015. godine organizovanjem izložbe vezane za njegove filmske partiture, a srpska kultura uopšte morala bi da mu se oduži bar izvođenjem nekih dela koja su ostala neizvedena, poput opere "Smrt majke Jugovića".\nEPOHA Olja Ivanjicki, Peđa Ristić i Dušan Radić\nPomenutu svoju skromnost i duhovitost, rođeni je Somborac Radić dokazivao i odgovarajući na pitanje o toj svojoj "holivudskoj karijeri", budući da se njegovo ime našlo na bar dva tuceta odjavnih špica, među njima i na onoj za "Sibirsku ledi Magbet" Andžeja Vajde. Svoj holivudski uspeh, Radić je "objašnjavao" - svojim čestim boravcima u Klubu književnika, gde je susretao filmske radnike i sklapao dogovore sa njima. Tvrdio je da je taj filmski angažman spadao u laganije poslove, jer podrazumeva precizne smernice o karakteru i željenim efektima muzike.\nOsim filmskih partitura, autor je obimnog, svestranog opusa sa više od dve stotine dela - opera, baleta, orkestarske i kamerne muzike. Zaštitni znak Dušana Radića, i odlika njegovog stvaralaštva od samog početka jeste sklonost ka inovativnosti, specifičan odnos prema prošlosti i muzičkom nasleđu, a njegov autorski komentar i osoben, modernistički senzibilitet, prepoznaju se u svakom segmentu - od izbora tema, odnosa prema folkloru, do pisanja vokalno-instrumentalnih kompozicija, poput legendarne "Ćele kule", takođe, na stihove Pope.\nKompozicije Dušana Radića izvođene su na brojnim festivalima u zemlji i u inostranstvu, a među njima i na Jugoslovenskoj muzičkoj tribini, koja se od 1964. do 1990. godine održavala u Opatiji.\nMuzikolog, msr Miloš Marinković, istraživač-saradnik u Muzikološkom institutu SANU, na prošlogodišnjem je simpozijumu posvećenom životu i delu Radića, održao zapaženo predavanje, a u fokusu njegovog izlaganja je bio Dušan Radić kao muzički kritičar, i to prvenstveno u Opatiji.\n- Osim što je na ovom festivalu savremene jugoslovenske muzike učestvovao kao kompozitor, Radić je opatijskoj Tribini pristupao i kao muzički kritičar - navodi, za "Novosti", Marinković. - U svojim izveštajima, koje je podnosio Odeljenju likovne i muzičke umetnosti SANU, Dušan Radić oštro je kritikovao pojedine aspekte opatijskog festivala. Uviđajući dominaciju zapadnih avangardnih tendencija na repertoaru Jugoslovenske muzičke tribine, Radić je ukazao na problem epigonstva među pojedinim muzičkim stvaraocima Jugoslavije. Kako se u okviru sopstvenog stvaralačkog rada nikada nije povinovao diktatu vremena, tako se ovaj svestrani muzički umetnik nije ustručavao ni da osudi političku instrumentalizaciju Jugoslovenske muzičke tribine. Svojim kritikama Dušan Radić nije zagovarao samo beskompromisnost umetničkih kriterijuma na jednom muzičkom festivalu, već je stao u opštu odbranu autonomnosti, prirodnog i samosvojnog razvoja muzičke umetnosti i kulture kojoj je pripadao.\nJEDNOSTAVNOST i sposobnost u pretvaranju svakodnevnog u moderno, prepoznaju se i u Radićevom najpoznatijem delu "Spisak", trinaest krokija za trinaest izvođača, kompozitorovih "muzičkih crteža" na sažete stihove Vaska Pope.\nUpravo je sa "Spiskom" Radić postao akter istorijskog koncerta, svojevrsnog "avangardnog manifesta" u srpskoj muzici: sa kolegom Enrikom Josifom, u saradnji sa Vaskom Popom, Miodragom Pavlovićem i Mariom Maskarelijem, 1954. organizovao je koncert u Beogradu. Namera je bila da publici predstavi inovativna dela na isti takav način - uz raznobojna svetla koja bi akcentovala muziku i doprinela doživljaju. Govoreći o programskom konceptu događaja, Pavle Stefanović je napravio čuveno poređenje sa "dva bleska munje u našoj muzičkoj žabokrečini". Šira javnost nije baš pozitivno reagovala na njihovu inovaciju.\nVasko Popa SANU Dušan Radić


NI PO TRI LITRE ULJA NEMA ZA SVE: Banka hrane upozorava - država zaboravila da je veliki broj Crnogoraca na rubu opstanka | Novosti.rs\nIpak, građani će do tada morati da se zadovolje sa pomoći od nepunih pet evra, koliko koštaju tri litre ulja koje će dobiti najugroženiji. Da ni tu skromnu pomoć neće dobiti svi kojima je socijalna podrška potrebna, poručili su iz NVO Banka hrane.\nIz te nevladine organizacije su, povodom najave da će oko 25.000 ljudi od države dobiti pomoć od tri litra ulja, kazali da je ta informacija dovela do burnih reakcija građana u stanju socijalne potrebe. Podsetili su da će tu vrstu pomoći dobiti korisnici materijalnog obezbeđenja porodice, koje iznosi od 63 do 120 evra i penzioneri sa najnižom penzijom od 145 evra.\n- Svi ostali koji se nalaze u stanju socijalne potrebe, zvanično četvrtina stanovnika Crne Gore, nezvanično skoro polovina, biće uskraćeni za ovu skromnu pomoć države - saopšteno je iz Banke hrane, gde ističu da država još ne zna broj ljudi kojima je pomoć potrebna, niti građani znaju kome da se obrate kako bi prevazišli egzistencijalne probleme koji su ih zadesili.\nDa neće dobiti ni najavljeni socijalni bon, koji je predlog Banke hrane prethodnih deset godina, pribojava se veliki broj ljudi koji žive na ivici egzistencije. Prema njihovim rečima, besplatno letovanje koje je najavila Vlada za stanovnike poplavljenih područja bogatih evropskih država, ostaće san za hiljade mališana u Crnoj Gori.\n- Oni neće biti nijedan dan na moru, pa se pitamo čije brige više muče našu Vladu - da li naših mališana, ili onih koji žive u ekonomski razvijenijim državama - kaže se u saopštenju.\nJoš jedan od problema na koji ukazuju iz Banke hrane je i to da je minimalna potrošačka korpa više od 650 evra, a da u nju nepravedno ne ulazi stanarina.\n- Sve ispod ovog iznosa govori o životu ispod svakog minimuma, što može biti podatak od koristi Ministarstvu socijalnog staranja za izradu Strategije za borbu protiv siromaštva - kazali su iz te NVO.\n- U Crnoj Gori postoji socijalni karton gde je sve digitalizovano i u elektronskoj formi, tako da bi bilo relativno lako uvesti privremene izmene u sistemu socijalne zaštite.\nPODELIĆE 64.000 LITARA\nKAKO je saopšteno iz Ministarstva finansija i socijalnog staranja, pomoć u vidu tri litre ulja dobiće korisnici materijalnog obezbeđenja kojih je 8.164 i 16.343 penzionera sa najnižom penzijom. Podsetili su da je na predlog Ministarstva ekonomskog razvoja, Vlada opredelila 64.000 litara ulja, koje je nabavljeno istovremeno sa pšenicom iz uvoza i upisano kao državna imovina za pomoć najugroženijem stanovništvu.\nIAKO je Crna Gora pogođena ekonomsko-socijalnom krizom, a sve više građana na rubu egzistencije, država je i dalje "široke ruke" kada su u pitanju službena putovanja. Prema budžetu za 2021. godinu, za službena putovanja predviđeno je 1,24 miliona evra, od čega je najviše namenjeno za troškove Ministarstva odbrane, nešto preko 375.060 evra.