Duvački orkestar Jesenice - Kranjska Gora nastupio u dvorištu Univerziteta - JUGPRESS\nDuvački orkestar Jesenice – Kranjska Gora, koji uskoro slavi 150 godina postojanja, u petak je nastupio pred niškom publikom. Interesovanje Nišlija za njihov koncert bilo je veliko, a dugi aplauzi pokazali su da su muzičari iz Slovenije opravdali poverenje publike.\nU revijalnom delu festivala “Horovanje” SKC Niš organizovao je koncert Duvačkog orkestra Jesenice – Kranjska Gora. Gosti iz Slovenije svirali su više od sat vremena na pozornici u Dvorištu Univerziteta.\nSa orkestrom je bio i njihov počasni predsednik Petar Bohinec, koji je zahvalio SKC Niš na gostoprimstvu. Izjavio je da mu je drago što je saradnja uspostevljena i da se nada da će se u budućnosti razvijati.\nOrkestar predvodi umetnički direktor i dirigent orkestra, akademski muzičar i profesor Dejan Rihtarič. Pod njegovim taktom orkestar postiže vrhunske uspehe na takmičenjima, kako domaćim u zemlji, tako i u inostranstvu.\nDanas orkestar Jesenice – Kranjska Gora deluje kao nevladina organizacija u javnom interesu u oblasti kulture. Inače, orkestar je poznat po plemenitom, verodostojnom zvuku interpretacije različitih muzičkih stilova.


Gašić: Ministarsko mesto nije privilegija : Nadlanu.com\nGašić: Ministarsko mesto nije privilegija\nObjavljeno 28. apr 2014. / 19:10:23\n"Borba će biti teška, odgovorna i svesni smo toga, nepopulistička, ali sadašnji hrabri i odlučni potezi, ma kako bili u ovom trenutku nepopularni, vremenom i dugoročno će se pokazati jedino ispravnim", kazao je Gašić na konferenciji za novinare u Kruševcu.\nGašić je prethodne dve godine proveo na funkciji gradonačelnika Kruševca, a te dužnosti biće razrešen u sredu kako bi mogao da preuzme ministarski položaj.\nPrema njegovim rečima, i na novoj funkciji daće sve od sebe da bi građani živeli bolje.\n"Kao što sam na mestu gradonačelnika uložio sve svoje mogućnosti, vreme i napore u cilju dobrobiti i boljeg života građana, tako ću na novoj funkciji ministra aktivirati sve raspoložive zakonske mogućnosti i nadležnosti kako bi se naš grad razvijao još brže i uspešnije", kazao je Gašić.\nDodao je da novu funkciju ne shvata kao privilegiju, jer je to vreme političke prošlosti, već da očekuje još angažovaniji rad za dobrobit Kruševca i Srbije.\nNa pitanje koji je je bio glavni motiv da prihvati ministarsko mesto, s obzirom da je ranije kazao da ga visok procenat glasova koje je SNS dobio u Kruševcu na neki način obavezuje, kazao je da njegov odlazak ne znači bežanje iz Kruševca, kako pojedinci govore, već mogućnost da više pomogne gradu.\n"Na poziciji na kojoj sam sada mogu više da pomognem gradu. Ostalo nam je pitanje zapošljavanja mladih, infrastruktura će se nekako izgraditi, ali je zapošljavanje najbitnije i mislim da sa ove pozicije mogu više da utičem na dovođenje investitora", kazao je on.\nNovinare je zamolio da ne postavljaju pitanja u vezi sa novim zadacima i ciljevima Ministarstva odbrane jer će o tome, kako je rekao, moći da govori nakon što ga lokalna skupština u sredu i formalno razreši dužnosti gradonačelnika, posle čega će preuzeti dužnosti u vladi.\nNije mogao da precizira ni ko će ga naslediti na mestu gradonačelnika kazavši da će Gradski odbor SNS-a tokom večeri o tome raspravljati.\nGašić nije želeo da govori o urađenom u prethodne dve godine jer je, kako je naveo, ostavio sugrađanima da sami prosude njegov i učinak njegovog tima, ali je najavio više infrastrukturnih radova koji bi trebalo da budu završeni u narednih šest meseci.\nGovoreći o kruševačkoj privredi kazao je da je napravljen presek stanja, da je sada slika jasnija koja preduzeća opstaju i koja žele da rade.\nKao strateški važne firme za Grad naveo je IMK "14. oktobar", za koji je država obezbedila minimalne plate i novac za otpremnine, a prioritet je pronalaženje strateškog partnera, potom "Trajal", koji je nedavno dobio status preduzeća u restrukturiranju, "Župu" koja postepeno obnavlja proizvodnju, te pekarsku industriju "Branko Perišić" za koju se želi da je u privatizaciji kupi radnički konzorcijum.


Adidas dečije patike za fudbal NEMEZIZ MESSI .4 IN J BGP FW7310 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nAdidas dečije patike za fudbal NEMEZIZ MESSI .4 IN J BGP FW7310 cene\ncena 3.791,00 din | prodavnica (1)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Adidas dečije patike za fudbal NEMEZIZ MESSI .4 IN J BGP FW7310 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Adidas dečije patike za fudbal NEMEZIZ MESSI .4 IN J BGP FW7310 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dečije patike za fudbal cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Adidas Dečije patike za fudbal, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Adidas dečije patike za fudbal NEMEZIZ MESSI .4 IN J BGP FW7310 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Adidas dečije patike za fudbal NEMEZIZ MESSI .4 IN J BGP FW7310. Pre kupovine, podatke za Adidas dečije patike za fudbal NEMEZIZ MESSI .4 IN J BGP FW7310 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Svestki poznata pevačica ima i dve sestre, a za mlađu Lindi Lopez mnogi kažu da neodoljivo liči na popularnu pevačicu.\nLindi je takođe često pred kamerama, s obzirom da se bavi novinarstvom i veoma je uspešna u svom poslu.\nKada je Lindi nedavno na svom Instagram profilu objavila jednu sliku iz zavejanog Njujorka, sa belom vunenom kapom na glavi i umotana u šal, mnogi su ostali u čudu, jer su u prvi mah pomislili da se radi o Dženifer Lopez.\nMnogi misle da Dženifer i Linda izuzetno liče, a vi prosudite sami. Jedno je sigurno, ove dve sestre provode mnogo vremena zajedno, te često objavljuju i zajedničke fotografije na društvenim mrežama.\nVIDEO: Dženifer Lopez spominje Srbiju


SSefovi diplomatija Evropske unije u ponedeljak che u Briselu pozdraviti dogovor srpskih demokratskih stranaka da formiraju proevropsku vladu i, u occekivanju da se to do kraja potvrdi i u Skupsstini Srbije, verovatno nagovestiti ubrzanje i jaccanje evropske integracije Srbije, uz obnovu pregovora o pridruzzivanju.\nOd nove srpske vlade se u Briselu occekuje da preduzme odmah sve korake za ubrzanje evropskih reformi, uz jasno opredeljenje i opipljive korake za punu saradnju s Hasskim sudom ccime bi se potvrdilo delovanje pravne drzzave i demokratski nadzor nad sluzzbama bezbednosti i pravosudjem, saopstilo je nemacko predsednistvo EU.\nGlavni komandant Talibana u Avganistanu, Mula Dadulah (Mullah Dadullah), ubijen je na jugu zemlje u sukobu sa avganistanskim i medjunarodnim snagama u provinciji Helmand, potvrdili su zvanicnici NATO-a\nVojnici su prebacili Dadulovo telo u Kandahar, gde su ga pokazali novinarima.\nDadulah je organizovao vechinu napada talibana na jugu zemlje, a veruje se da je bio odgovoran i za niz otmica stranaca i Avganistanaca.\nMulla Dadullah je nedavno priznao BBC-u da ima spremno oko stotinu samoubica koji cekaju samo na njegovu komandu da bi poceli napad na strane trupe.\nU poslednjih nekoliko godina bilo je visse izvesstaja da je Dadulah ubijen.


Rafinerija/Čin drugi: Stižu Rusi | eho\nBy eho · On 15/10/2019\nUtvrđene su i obaveze preduzeća po osnovu poreza i doprinosa u iznosu od 133 miliona KM, koje se reprogramiraju beskamatno na rok od devet godina, uz grejs period od četiri godine i rokom otplate od 60 jednakih mjesečnih rata nakon isteka grejs perioda. Poreske obaveze preko 133 miliona KM se otpisuju. Ove poreske obaveze preduzeća tokom 2014. godine su bile „na ledu“ kada je tadašnji premijer Srpske Milorad Dodik od Rusije pokušavao da dobije dva kredita – mali i veliki. Mali kredit trebao je da iznosi 76 miliona evra, a veliki između 500 i 700 miliona evra. Do danas se ne zna da li su te obaveze zaista otpisane ili ne, ali se zna da Srpska nije dobila nijedan kredit – ni mali, ni veliki\npiše: Goran Dakić (eho.ba)\nIzmjenama Zakona o privatizaciji državnog kapitala u preduzećima („Službeni glasnik RS“, br. 51/06) uvodi se nova metoda privatizacije – neposredni odabir kupca. Zakon je propisao da se ovim načinom mogu privatizovati samo strateška preduzeća, a grupa preduzeća iz sastava naftne industrije RS to jeste bila.\n– Zakon je odredio da kupac akcija naftne industrije RS neće imati obavezu da ide u preuzimanje. To je, iz ugla investitora i malih akcionara, katastrofalan propust Republike Srpske – pisao je tada Božić.\n– Ovo je potpuno nejasna zakonska odredba. Kako ugovor o privatizaciji nije javno objavljen, ne zna se šta je trebao kupac državnog kapitala da plati niti da li je imao novca za to, odnosno koliki je tačno iznos za obaveze rafinerije platila Vlada RS – pisao je tada Božić.\nOve poreske obaveze preduzeća tokom 2014. godine su bile „na ledu“ kada je tadašnji premijer Srpske Milorad Dodik od Rusije pokušavao da dobije dva kredita – mali i veliki. Mali kredit trebao je da iznosi 76 miliona evra, a veliki između 500 i 700 miliona evra. Do danas se ne zna da li su te obaveze zaista otpisane ili ne, ali se zna da Srpska nije dobila nijedan kredit – ni mali, ni veliki.\n– Definisane su i obaveza Vlade da putem restrukturiranja isplati obaveze preduzeća. Ako je već definisano kupoprodajnim ugovorom da će kupac državnog kapitala da plati 72,55 miliona evra obaveza, zašto se u zakonu definiše da će Vlada da isplati preostale obaveze i koje – isticao je Božić.\n– Tim stručnjaka je nakon pregleda osnovnog dijela Ugovora identifikovao 44 sporne tačke, od kojih bi neke mogle imati nesagledive posljedice po budžet, Rafineriju nafte i sve zaposlene, te po razvoj RS, BiH ali i šireg regiona – stoji i danas u analizi koju je TI BiH uradio prije 12 godina.\n– Jasno je da neko preduzeće može svoje podatke ili poslove proglasiti ekonomskom tajnom, ali nije jasno po kojim kriterijumima to može učiniti Vlada, tim prije što koristi budžetska i vanbudžetska sredstva za pokrivanje troškova u realizaciji Ugovora – piše u ovoj analizi.\n– U nizu veoma maglovitih dijelova ugovora koje razrađuju obaveze Vlade i isplate dugovanja po različitim obavezama, prodavcu se osporava mogućnosti da naplati svoja odložena potraživanja prema trećim preduzećima ako za to ne dobije saglasnost kupca. Kupac, naravno, nema interesa da za to daje saglasnost, pa samim tim nema ni interesa da na bilo koji način vraća te dugove. To znači da je 133 miliona KM zauvijek izgubljeno po budžet – navodi se u analizi TI BiH.\nČlanom šest ugovora kupac i prodavac su se sporazumjeli da će zajednički odobriti sredstva za izgranju pruge Brod – Modriča, ali nikada nije saopšteno iz kojih izvora će Vlada obezbjediti ta sredstva.\n– Prodavac se dalje obavezuje kupcu da će obezbijediti „najpovoljniji režim, uključujući dobijanje beneficija po pitanju poreza“, što je direktno narušavanje konkurentnosti tržišta i ravnopravnosti svih učesnika. Naravno, domaći poreski obveznici nisu u mogućnosti kod Vlade da obezbijede niže kamatne stope ili otpise poreza, ali privredni giganti iz Rusije jesu – ističu u TI BiH.\n– Ako se radi o potraživanjima BiH po osnovu ranijih investicija u luci Ploče, ostaje nejasno kako Vlada RS može ispuniti ovu obavezu. I drugo, Vlada se obavezala da će po posebnom ugovoru omogućiti kupovinu akcija naftovoda od luke Omišalj do rafinerije i cjevovoda za derivate do luke Opatovac u Srbiji, odnosno akcija kao i pravo prečeg provođenja geoloških istraživanja i vađenja nafte na teritoriji Srpske. Vlada je priznala i pravo na akcije Jadranskog naftovoda novom vlasniku, u slučaju da se tako sukcesijom odluči. Mimo Zakona o koncesijama dodjeljuje pravo na geološka istraživanja i eksploataciju nafte direktnim davanjem koncesije. Ovim članom se Rusima otvaraju sva vrata da bude totalni monopolista na tržištu naftih derivata, barem u Srpskoj, jer će Vlada RS, u cilju eliminisanja konkurencije, moći primorati sve budžetske potrođače da derivate kupuju od rafinerije – naveo je tim stručnjaka u analizi privatizacije.\nInteresantna klauzula ugovora davala je mogućnost da Vlada RS nadoknadi Rusima gubitke ukoliko se ova privatizacija proglasi pravno spornom ili ako se poništi. Jasno je da u takvom „odnosu snaga“ Rusi nisu imali nikakav rizik. Pored toga, ugovor tretira akcije rafinerije kao državni kapital Vlade Republike Srpske, a ne kao vlasništvo RS i njenih građana. (nastaviće se)


Postavite i živite svoje ciljeve i u 2016. godini - Erickson Koučing Srbija\nPostavite i živite svoje ciljeve i u 2016. godini\nјануар 12, 2016 Blog\nKoje su to stvari koje će ovu godinu učiniti uzbudljivom? Da li je postizanje vaših ciljeva jedna od njih?\nMnogi od nas Novu godinu povezuju sa novim počecima, obavezama i realizacijom ciljeva koje smo zacrtali u prethodnoj godini. Radi bolje efikasnosti i praktičnosti, našem umu je lakše da planira nove ciljeve na praznom papiru koji Nova godina donosi. Nova godina pruža određeni vid utehe i komforta da na raspolaganju imamo dovoljno vremena tačnije 365 novih dana da ostvarimo svoje ciljeve.\nJedan od velikih citata navodi: „Svaki dan je novi početak“ – što znači da nam svaka Nova godina daje priliku novog početka, bez obzira na dosadašnje izazove. Kada počnemo da zaboravljamo koliko je ova prilika zapravo dragocena, možemo izgubiti iz vida značaj naših moćnih ciljeva, kao i optimizam i snalažljivost koju smo imali kada smo postavili te ciljeve.\nBilo da je vaš cilj velik ili mali, ono što je najvažnije jeste šta postizanje tog cilja znači za vas. Možda je jedna od najvećih grešaka ta što u nekom trenutku počinjemo da upoređujemo svoje ciljeve u odnosu na ciljeve drugih ljudi. Iako zvuči jednostavno, dozvoliti sebi da se osećamo potpuno slobodno i bez ograničenja dok postavljamo ciljeve zapravo može biti veoma teško. Ovo zahteva iskren unutrašnji dijalog koji se oslanja na viziju.\nKoji su neki od načina koji mogu da nam pomognu da jasnije vidimo širu sliku i prilagodimo donošenje odluka u vezi sa ciljevima?\n1. Neka vaši ciljevi budu rezultat unutrašnjeg mira\nJasna slika predstavlja suprotnost haosu. Ako ste preplavljeni emocijama i beskonačnim tokom misli i briga, najverovatnije nećete pronaći rešenje koje će omogućiti da se vaši ciljevi ostvare. Radite stvari koje vam donose unutrašnji mir i dok ih radite upitajte sebe da li vam one pomažu pri ostvarivanju ciljeva.\n2. Ostavite sve negativne misli iza sebe\nKada ste u stanju unutrašnjeg mira, nastavite da se fokusirate na svoj cilj i uočite da li postoje misli koje bi mogle da sabotiraju ovo stanje i da li su te misli pod uticajem i pritiskom očekivanja drugih.\n3. Fokus na finalni uticaj\nJedan veoma koristan alat u okviru treninga „Umetnost i nauka koučinga“ pomaže da se uradi vizualizacija i uoče svi ljudi na koje će ostvarivanje vaših ciljeva pozitivno uticati. Ovaj alat pomaže da se stekne utisak o tome kako ostvarivanje vašeg cilja utiče na vas same i ljude u vašoj okolini. Ponekad smo skloni da potcenjujemo potencijalni uticaj naših akcija ili nedostatka akcija na druge. Kada postanete svesni ove činjenice i posvetite se i počnete da živite svoje ciljeve počećete da primećujete sve što proizilazi iz pozitivnog stava i unutrašnjeg mira i prepoznaćete efekat svojih akcija.\nNadamo se da će vam ovi koraci pomoći da vidite jasnu sliku koja će vas motivisati da postavite i živite svoje ciljeve, u Novoj godini, i uvek!


Moguća naplata putarine na magistralnim putevima za teška vozila - Far\nZoran Drobnjak, direktor “Puteva Srbije”, kaže za RTS da su putari radili i tokom vanrednog stanja, a da je na putevima u tom periodu zabeležen manji broj vozila od uobičajenog. Navodi da postoji ideja o naplati putarine na magistralnim putevima gde ima dosta teških vozila, kako bi se, radi bezbednosti, teški kamioni naterali da koriste auto-put.\nNavodi da se trenutno rade deonice Brza Palanka – Kladovo, Vlasotince – Svođe, obilaznica oko Beograda, kao i put od Ovčar Banje ka Užicu.\nIstiče da je završena deonica od Batrovaca do Kuzmina, i da to sada izgleda “kao pista u Monci”.\nObilaznica oko Beograda najveći problem u Srbiji\nNajzahtevnije deonice, gde ima dosta problema, jesu Preljina–Požega i obilaznica oko Beograda.\nPrema njegovim rečima, druga cev tunela “Straževica” biće probijena za 15 dana.\n“Imamo četiri velika mosta na tom delu i to treba da bude završeno do kraja iduće godine. Najveći problem u Srbiji je obilaznica oko Beograda, jer je tu veliki saobraćaj”, ističe Drobnjak.\nIbarska magistrala “nije baš tako rasterećena”\nDirektor “Puteva Srbije” ističe da, uprkos saobraćaju na auto-putu “Miloš Veliki”, na Ibarskoj magistrali ima vozila i nije baš tako rasterećena.\n“Ima dosta kamiona koji izbegavaju da plaćaju putarinu. Imamo ideju da vidimo da na tim magistralnim putevima, gde ima dosta teških vozila, da počnemo da naplaćujemo putarinu, kako bismo, radi bezbednosti, te teške kamione naterali da koriste auto-put”, navodi Drobnjak.\nUpozorava da je Ibarska magistrala veoma opasna – i bila i ostaće.\nNa južnom i istočnom kraku Koridora 10 počinje naplata putarine U Srbiji skuplja putarina za vozila sa stranim tablicama Ministarka Zorana Mihajlović sastala se sa predsednicima lokalnim samouprava Pirotskog okruga i posetila Slobodnu zonu Pirot Rekordan broj vozila na srpskim autoputevima\nMagistralni puteviNaplataPutarinaPutevi SrbijeSrbijaTeška vozilaZoran Drobnjak\nčetiri × = 4\nZaraženo još 357 osoba, 11 preminulih


RTS :: Ivanov pozvao Nikolića u posetu Skoplju\nRegion Ivanov pozvao Nikolića u posetu Skoplju\npetak, 19. okt 2012, 16:27 -> 21:06\nIvanov pozvao Nikolića u posetu Skoplju\nSrpski i makedonski predsednici, Tomislav Nikolić i Đorđe Ivanov, razgovaraće sledeće nedelje u Skoplju o odnosima crkava dve zemlje u pokušaju da pomognu rešavanju višedecenijskog spora oko statusa Makedonske pravoslavne crkve.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić razgovaraće iduće sedmice u Skoplju sa makedonskim predsednikom Đorđem Ivanovim, a jedna od tema biće odnosi Srpske pravoslavne crkve (SPC) i Makedonske pravoslavne crkve (MPC).\nKako je agenciji Beta rečeno u kabinetu makedonskog predsednika, Ivanov je Nikolića pozvao da iduće nedelje dođe u zvaničnu posetu Makedoniji.\n"Reč je o unapred dogovorenoj poseti koja je već duže vreme planirana. Razgovaraće se pored drugog i o pitanju odnosa SPC i MPC", rekli su u kabinetu Ivanova.\nMakedonski presednik, kako navode u njegovom kabinetu, ostaje pri stavu da lideri mogu pomoći u okvirima svojih mogućnosti, ali da spor pre svega treba da reše dve crkve.\nO rešenju crkvenih problema koje donosi napredak, može se razgovarati s ciljem stvaranja atmosfere međusobnog poverenja, dodaju u kabinetu Ivanova.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić predložio je Makedoniji razgovore radi rešavanja višegodišnjeg spora Srpske i Makedonske pravoslavne crkve.\nU juče objavljenom intervjuu skopskoj TV Sitel i listu Večer Nikolić je rekao da Makedonija u njemu ima sagovornika u Srbiji i da je spreman da razgovara o odnosu Srpske pravoslavne crkve i Makedonije.\nDve crkve vode višedecenijski spor oko statusa MPC kojoj Srpska pravoslavna crkva, kao ni druge pomesne pravoslavne crkve, ne priznaju autokefalnost.\nPortparol Makedonske pravoslavne crkve-Ohridske Arhiepiskopije, vladika Timotej pozdravio je poziv predsednika Srbije Tomislava Nikolića na razgovore o statusu te crkve i dodao da se problem može rešiti samo dijalogom.\nEpiskop Timotej je rekao da je poziv Nikolića "pozitivan", ali da uslov koji je predsednik Srbije postavio za to - oslobađanje Jovana Vraniškovskog (vladika u Makedoniji lojalan SPC), nije crkveno, već državno pitanje.\n"Ovo što je rekao Nikolić o dijalogu je novi trenutak u odnosima MPC i SPC jer je do sada SPC, ali i država Srbija, uvek bila pri stavu da je spor međucrkveni, a ne međudržavni. Sada su ovo nove okolnosti koje su bitne pošto ih je izgovorio prvi čovek Srbije", rekao je vladika Timotej za agenciju Beta.\nPo njegovim rečima, Makedonska pravoslavna crkva prihvata dijalog o crkvenim pitanjima, dok se sva ostala pitanja moraju rešavati na državnom nivou.\nJovan Vraniškovski se u Makedoniji tereti za navodne finansijske malverzacije dok je bio vladika MPC, ali Srpska crkva tvrdi da se radi o političkom progonu koji je počeo kada je vladika Jovan stupio u kanonsko jedinstvo sa SPC.\nEpiskop šabački SPC Lavrentije rekao je ranije danas za agenciju Beta da problem treba da reše crkve, bez pomoći državnih organa.\n(subota, 20. okt 2012, 09:40) - Aco [neregistrovani]\npozdravljam razgovor dvojce predsednika,i trebs da se dogovotimo kao pravoslavna braća , a ne da se svađamo!!!!


Manifestacija "Dani Darka Rundeka u Beogradu" biće održana od 1. do 7. marta 2019. godine u Domu omladine Beograda (DOB), tokom koje će Darko Rundek predstaviti svoje raznoliko i bogato stvaralaštvo, kao i aktuelne projekte, tako što će održati čak pet koncerata, međusobno različitih po repertoaru, postavama muzičara, scenografiji i prostoru.\n1. mart 21:00 Darko Rundek & Ekipa Best of - Amerikana\n2. mart 21:00 Darko Rundek & Ekipa NOVO - Amerikana\n4. mart 21:00 Cul De Sac, free impro experimental - Klub DOB-a\n5. mart 21:00 Andreja, Rundek & Ekipa, promocija albuma "Mura Mura" - Velika dvorana DOB-a\n7. mart 21:00 Rundek Cargo Trio, Plavi avion/Mostovi+ - Velika dvorana DOB-a\nJedinstvena i neponovljiva muzička manifestacija počinje 1. marta (21:00) nastupom u dvorani "Amerikana" DOB-a, gde će Rundek, uz pomoć mnogoljudnog pratećeg benda Ekipa, izvesti svojevrsni "best of" pesama koje su obeležile njegovu karijeru, od vremena legendarnog novotalasnog Haustora do danas.\nRundek će potom 2. marta (21:00) u "Amerikani" održati koncert na kome će pored ređe izvođenih kompozicija, naglasak biti na novim materijalima koje trenutno stvara sa Ekipom.\n"Dani Darka Rundeka" nastavljaju se 4. marta (21:00) u "Klubu" DOB-a koncertom eksperimentalnog benda Cul-De-Sac u kome Rundek još od kraja osamdesetih svira bas. Cul-De-Sac broji deset muzićara i jednog grafičara i svira slobodno improvizovanu muziku.\nManifestacija se 5. marta seli u veliku dvoranu DOB-a, gde će Andreja, Rundek & Ekipa koncertno promovisati novi album "Mura Mura". Pevačica Andreja Kurelec-Košavić, Rundek i Ekipa uz sudjelovanje dvoje članova Cinkuša predstaviće se beogradskoj publici izvođenjem izvornih međimurskih pesama, kakvo su zabeležili na "Mura Mura".\n"Dani" se završavaju 7. marta (21:00) koncertom Rundek Cargo Trija u Velikoj dvorani DOB-a gde će Darko zajedno sa violinistkinjom Isabel i multiinstrumentalistom Dušanom Ducom Vranićem izvoditi pesme sa njihovih albuma "Plavi avion" i "Mostovi", kao i još ponešto.\nManifestaciju "Dani Darka Rundeka u Beogradu" organizuje promoterska kuća Long Play uz podršku Doma omladine Beograda.\nUlaznice u pretprodaji na blagajni DOB-a, odnosno na Eventim prodajnim mestima do 15. januara koštaju: koncerti Darka Rundeka i Ekipe 1.200 dinara, Rundek Cargo trija 1.200 dinara, Andreje, Rundeka & Ekipe 1.000 dinara i Cul-De-Sac 800 dinara. Od 15. januara ulaznice će biti skuplje.


FK Partizan | Novosti.rs\nALEKSANDAR STANOJEVIĆ PRED VOŽDOVAC: "Nadam se da neće savladati nas, a da hoće Zvezdu u sledećem kolu"\nTRENER fudbalera Partizana. Aleksandar Stanojević, je dan pre gostovanja Voždovcu u okviru 36. kola Superlige Srbije istakao kvalitet "zmajeva" uz napomenu da bi upravo oni mogli da budu tim koji će uneti pometnju u šampionsku trku s obzirom na to da će u poslednja dva kola odmeriti snage sa pretendentima na šampionsku krunu.\n15. 05. 2022. u 19:15\nLINTA PRETI VEČITIMA: Deluje kao utopija, ali verujem da možemo da pobedimo Zvezdu i Partizan\nMožda je utopija, ali verujem da u poslednja dva kola protiv Partizana i Crvene zvezde možemo da odigramo hrabro i pobedimo večite rivale, izjavio je trener fudbalera Voždovca Aleksandar Linta.\n13. 05. 2022. u 13:26\nFUDBALERI Partizana i Crvene zvezde su se plasirali u finale Kupa Srbije, a žrebom će biti odlučeno ko će biti domaćin poslednje utakmice u ovoj sezoni.\nRIKARDO GOL DO ISTORIJE: Partizan pobedom nad Vojvodinom obezbedio kvalifikacije LE, napadač obara rekorde\nISPUNIO je Partizan u sredu po podne osnovni cilj da obezbedi učešće u kvalifikacijama Lige Evrope, gde bi u slučaju trijumfa Rendžersa u finalu i plasmana Rome do šestog mesta u Seriji A krenuo u evropsku misiju od plej-ofa.\n12. 05. 2022. u 21:53\nNINKOVIĆ ZAVRŠIO SEZONU: Kazne i za Radnički, ali i Partizan...\nNIKOLA Ninković kažnjen je žestoko zbog dešavanja tokom meča sa Radničkim u Kragujevcu, ali nije jedini!\n12. 05. 2022. u 17:18\nUEFA je danas donela najvažniju odluku u poslednje vreme, a posle nje će se drastično promeniti slika evropskog fudbala na "starom kontinentu".


“Na kompletnom objektu će biti zamijenjena krovna konstrukcija koja je stara 30 godina, dok će na dijelu objekta, u kome je smješten Centar za mentalno zdravlje biti zamjenjena kompletna stolarija”, rekao je Radenko Reljić direktor Doma zdravlja.\nOn je naglasio da je ova donacija od velikog značaja za poboljšanje rada ustanove i stvaranje boljih uslova za korisnike.\n“Imamo podršku načelnika i aktuelne vlasti i budžetom opštine su planirana sredstva u iznosu od 30 000 KM za ovu ustanovu, a koja ćemo utrošiti za manje projekte čija realizacija je predviđena u tekućoj godini. Uz dobru volju i pored velikih problema uvijek se može doprinijeti pospješenju rada”, rekao je Reljić.\nNačelnik opštine Mile Zlojutro i poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske Darko Banjac danas su obišli Dom zdravlja, prilikom čega je načelnik Zlojutro izjavio da je rekonstrukcija ovog objekta od značaja jer predstavlja poboljšanje uslova za rad i za građane, korisnike usluga.\n“Ovaj menadžment je uspješno vodio Dom zdravlja proteklih godina. Ovo je jedan u nizu projekata, a posebno je značajan jer se radi o stranoj donaciji i ne opterećuje naše građane, a ni građane RS u finansijskom pogledu”, rekao je Zlojutro i izrazio zahvalnost “Asocijaciji XY” na doniranim sredstvima. Načelnik je rekao da se u ovoj ustanovi planira realizacija još nekoliko projekata s kojima je aplicirano kod raznih organizacija. “Mi ćemo iskoristiti naš uticaj koliko budemo mogli da se ta sredstva dobiju kako bi se završila rekonstrukcija Dječjeg odjela, a daćemo podršku i nekim manjim projektima koje ćemo moći pomoći iz budžeta”, rekao je Zlojutro.


Ovo je zvanično najsrećnija zemlja sveta\nFinska je, uprkos pandemiji koronavirusa, obranila titulu najsrećnije države na svetu i zauzima prvo mesto UN-ove liste četvrtu godinu zaredom, a Srbija je 48. među 149 zemalja, objavljeno je u petak uoči Svetskog dana sreće.\nU regionu je ispred Srbije Slovenija na 29. mestu, a iza su Hrvatska na 60. mestu, BiH na 64, Crna Gora na 70. Bugarska na 78. mestu, Albanija na 94. i Severna Makedonija na 94. mestu.\nZa autore istraživanja to nije „nikakvo iznenađenje“ i ističu da je Finska „uvek bila vrlo visoko plasirana na osnovu mera međusobnog poverenja koje su pomogle da se zaštite životi i egzistencija u vreme pandemije“ kovida-19.\nFinsku vodi premijerka Sana Marin i ta je zemlja jedna od 23 države obuhvaćene istraživanjem na čijem čeku se nalazi žena.\n„Finci su nastojali da usklade politiku s opštim osećajem blagostanja“, navode autori.\nLista sreće bazira se na statističkim podacima Galupovog istraživanja o tome koliko se sami građani osećaju srećno.\nU svetu je pandemija kovida-19 odnela 2 miliona života u 2020. i to je skoro četiri posto više u odnosu na prosečnu smrtnost tokom jedne godine.\nU izveštaju se navodi i kolika je privredna cena pandemije ali i cena po mentalno zdravlje stanovništva.\n„Pandemija nas podseća na globalne pretnje po okolinu, na ubrzanu potrebu za saradnjom i poteškoće u postizanju saradnje u svakoj zemlji i globalno“, rekao je jedan od autora istraživanja Džefri D. Sachs iz Centra za održivi razvoj pri univerzitetu Kolumbija.\nIndeks sreće baziran je na činiocima kao što su BDP po glavi stanovnika, očekivani životni vek građana, slobode, percepcija korupcije u vladi i privrednim subjektima.\nLista 10 najsrećnijih zemalja:\nPrevious articleNa današnji dan 21. mart\nNext articleIzgradnja novog mosta u Novom Sadu kreće krajem ove godine


Zaječarska inicijativa u proteklih devet godina u mlade uložila preko 140.000 dolara -NOVI KONKURSI RASPISANI | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Društvo / Zaječarska inicijativa u proteklih devet godina u mlade uložila preko 140.000 dolara -NOVI KONKURSI RASPISANI\nZaječarska inicijativa u proteklih devet godina u mlade uložila preko 140.000 dolara -NOVI KONKURSI RASPISANI\nZaječarska inicijativa je 1. oktobra raspisala konkurs za podnošenje predloga projekata u okviru svojih programa „Ziman-ov fond za mlade“ i „Mladi u pokretu“.\nCilj konkursa je da se podrže mladi ljudi da pokreću inicijative, a koje vode ka pozitivnim promenama u lokalnim zajednicama i doprinose razumevanju odgovornog i aktivnog učešća mladih u demokratskom životu.\nMaksimalni iznos za koji organizacije mogu da konkurišu iznosi 3.000 dolara, odnosno 500 dolara, kada je reč o đačkim parlamentima, a krajnji rok za konkurisanje je 4. decembar.\nInače, tokom prethodnih devet godina, u projektima je učestvovalo preko 2.500 mladih ljudi. Zaječarska inicijativa je do sada podržala 54 projekata organizacija mladih i za mlade iz Timočke krajine u ukupnoj vrednosti od oko 120.000 dolara, kao i 48 projekata đačkh parlamenata srednjih škola u vrednosti od oko 20.000 dolara.\nZaječarska inicijativa poziva sve zainteresovane organizacije i đačke parlamente srednjih škola da posete internet stranicu www.ziman.rs, kako bi se bliže informisali o konkurisma koji su raspisani.


Back PRIVREDA INSTITUCIJE Predstavljanje mogućnosti finansiranja ženskog preduzetništva na selu\nEkonomsko osnaživnje žena na selu je važan korak ka njihovoj većoj samostalnosti i podizanju kvaliteta njihovog života, a izgradnja pametnih sela u kojima su uslovi za život slični onima koje ima grad preduslov je da one ostanu da žive u ruralnoj sredini. Ovo je rečeno na skupu "Finansijska podrška ženama u ruralnim sredinama", koji su u petak, 21.decembra 2018. godine u Novom Sadu, u Privrednoj komori Vojvodine (PKV), organizovaili PKV, Sistem poljoprivrednih informacija "Info tim logistika" DOO i "Dnevnik-Poljoprivrednik" AD.\nNa ovom skupu, kojem je prisustvovalo više od 100 žena iz različitih udruženja širom Vojvodine, svoje mere podrške ekonomskom jačanju žena predstavili su Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, Pokrajinski seretarijat za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova, kao i vojvođanski fondovi: Razvojni fond APV, Pokrajinski fond za razvoj poljoprivrede, Garancijski fond i Fond za pružanje pomoći izbeglim, prognanim i raseljenim licima.\n- Položaj žena može se unaprediti njihovim većim umrežavanjem, razmenom iskustava, međusobnim inspirisanjemna inicijative, povezivanjem sa pokrajinskim institucijama, permanentnom edukacijom - rekla je Jelena Drobnjak, sekretar Udruženja poljoprivrede PKV-a, i napomenula da je potrebno da se izradi akcioni plan koji će predvideti korake u rešavanju ovog problema u narednih pet godina.\nU ime organizatora skupa obratila se i direktorka "Devnik-Poljoprivrednika" AD, dr Gordana Radović, koja je istakla da je ovo drugi tematski skup ove godine koji je "Poljoprivednik" organizovao sa PKV, a bavi se temom ekonomskog osnaživanja žena, što pokazuje koliko je ova tema važna za razvoj i opstanak sela.\n- Razvoj ženskog preduzetništva u ruralnim sredinama je put za razvoj "pametnih sela" - istakla je Radovićeva, i napomenula da ovaj pojam ne treba posmatrati samo sa aspekta digitalizacije, kako se često čini, već u širem kontekstu različitih ekonomskih mogućnosti za unapeđenje života na selu i poboljšanja životnog standarda, jer "pametno selo" znači ekonomski razvijeno selo.\nO podršci Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu govorio je Marko Rovčanin, koji je istakao da su žene na selu prepoznate kao posebna kategorija koja ima povoljnije uslove na konkursima ovog sekretarijata i veći iznos bespovratnih sredstava. Tokom 2018. godine, kako konkursna sredstva dobile su 592 žene, a ukupna vrednost realizacije ovih projekata bila je više od 600.000.000 dinara.\nViše fotografija na: https://www.facebook.com/topserbia/media_set?set=a.2419150458098433&type=3.


15.10.2019 / 15:20 Regija - Nema saglasnosti\nFrancuska je i dalje protiv pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom u vezi sa pridruživanjem EU i upozorava da ne može podržati te pregovore dok Unija ne reformiše "beskrajnu sapunicu" primanja novih članova.\nEvropski ministri, koji treći put od juna 2018. godine pokušavaju da odobre pregovore o pristupanju sa balkanskim zemljama, razgovaraće ove sedmice u Luksemburgu o otvaranju puta Skoplju i Tirani, uz široku podršku EU i SAD.\nMeđutim, francuski ministar za evropska pitanja Ameli de Monšelan izjavila je da nema puta naprijed dok se ne sprovedu "duboke reforme" pravila za članstvo u EU, na koje je u julu pozvao predsjednik Francuske Emanuel Makron.\nStav Francuske izazvao je zabrinutost u Briselu zbog mogućih daljih odlaganja već isplaniranog procesa, koje će produbiti sve jače veze Balkana sa Rusijom i Kinom.\nReuters navodi da se Srbija, BiH, Albanija, Sjeverna Makedonija i Crna Gora, kao i samoproglašeno Kosovo, smatraju budućim članicama EU.\n"Prva stvar o kojoj treba da govorimo jeste kako Evropa mora reformisati način na koji sprovodi proširenje i pregovore", istakla je Monšelan, nazivajući proces "beskrajnom sapunicom".\nOna je naglasila da taj proces, prema mišljenju Francuske, nije efikasan.\nHolandija i Francuska su zabrinute zbog razgovora sa Albanijom, dok su mnoge zemlje članice NATO-a, čiji je Albanija član, isfrustrirane stavom Pariza, koji smatra da se EU suočava sa velikim izazovima kada je riječ o pristupanju još dvije zemlje sa Balkana.\nFrancuska tvrdi da Balkan još nosi ožiljke ratova iz 1990-ih godina i da se i danje bori sa kriminalom i korupcijom.\nNjemačka je predložila kompromis započinjanjem razgovora sa Sjevernom Makedonijom prije kraja godine i usaglašavanjem da se pokrene proces za Albaniju, ali da se ne određuje datum dok Tirana ne ispuni još neke uslove.\nEvropska komisija smatra da je pogrešno postavljati dodatne uslove Sjevernoj Makedoniji i Albaniji, koje su već ispunile ciljeve koje su im postavile vlade EU.\nEvropski komesar za proširenje Johanes Han izjavio je za Reuters da je sve teže dati pristojno objašnjenje za odgađanje pristupanja zemalja Balkana EU i da je vrijeme da Brisel ispuni svoje obaveze ako su to učinili i partneri koji su se ranije dogovorili u vezi sa potrebnim koracima.


MSI predstavio mini računar Nightblade Z97 Gaming Barebone |\nHome » HARDWARE » MSI predstavio mini računar Nightblade Z97 Gaming Barebone\nNightblade Z97 dolazi uz Audio Boost 2, nudeći najkvalitetniju audio tehnologiju za igrače. Pored ovoga, Prednji I/O panel ima mnogo opcija za konektovanje igračkih periferija kao što su slušalice, tastature, miševi, a tu je i overklokerski tatser OC Genie.\nOstale specifikacije Nightblade Z97 Gaming Barebone sistema uključuju podršku za dual-slot grafičke kartice (podržava R9 290X ili GTX 780Ti kartice), podršku za do 16GB DDR3 3200MHz memorije, E2200 Killer Gigabit LAN, tu je napajanje od 600W uz 80 PLUS GOLD sertifikat. Cena sistema nije objavljena.\nSvi oni koji vole Need For Speed serijalaa sigurno su obavešteni da se po ovoj popularnoj igrici pravi film. Ovo je na najorginalniji način pokazano trejlerom koji se pojavio u septembru, a obožavaoci će biti veoma zadovoljni da čuju da se pojavio jo[ jedan trejler za film koji se pravi po popularnoj igrici.… Opsirnije >>\nSlate 6 i Slate 7 VoiceTab – HP jeftini tablet telefoni\nKrajem decembra, pisali smo da će HP lansirati na tržište jeftine smart telefone sa velikim ekranima – 6 i 7 inča. Ovaj poslednji je, u stvari, uključen u kategoriji tableta (mada granice između smart telefona i tableta se sve više smanjuju).… Opsirnije >>\nPrevious post Od danas je dostupan DLC Watch Dogs Deluxe Edition\nNext post Microsoft počeo sa razvojem Office-a za Android tablete


Vučić: Novac ne može da bude srpski, albanski, mađarski | Kodex.ME\nVučić: Novac ne može da bude srpski, albanski, mađarski\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je čuo da je Telekom Srbija dostavio najbolju ponudu za kupovinu albanskog Telekoma ali da je ponuda odbijena jer Tirana iz političkih razloga nije dozvolila srpskoj kompaniji da kupi to preduzeće.\n06. 10. 2018 - 16:56 Autor: Kodex\nOn je u Sremskoj Mitrovici, gdje je prisustvovao otvaranju novog postrojenja italijanske kompanije "Labor Srb" rekao da će u vezi tog slučaja sačekati zvanične podatke, prenosi Beta.\n"Čuo sam od predstavnika Telekoma Srbija da smo dali najbolju ponudu ali da je ministar telekomunikacija Albanije rekao da Srbija ne može da kupi albanski Telekom. Valjda je htio da kaže naš novac ne vrijedi. Ne želim u to potpuno da povjerujem, ali sačekaću izvještaj", kazao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara.\nOn je kazao da takvih ograničenja u Srbiji nema. "Kako za kapital možete da govorite ovo je srpski a ovo mađarski ili albanski novac. To je u Srbiji nemoguće, ko hoće da stvara ozbiljnu investicionu klimu ne može tako da se ponaša", kazao je predsjednik Srbije.\nAlbanski mediji prenijeli su ranije da je Telekom Srbije ponudio 60 miliona eura za kupovinu Telekoma Albanije, što se smatra najpovoljnijom ponudom.\nOsim Telekoma Srbije, u konkurenciji su bile i dvije bugarske kompanije, Vivacom, u vlasništvu Spasa Ruseva i Globul Telekom.


Još jedan apel Zvezde pred meč sa Bambergom - Sportska centrala\nJoš jedan apel Zvezde pred meč sa Bambergom\n1 mar 2017. 15:53\nCrvena zvezda je uoči utakmice sa Bambergom uputila još jedan apel svojim navijačima, kako bi se izbegle nove kazne Evrolige.\n– Košarkaški klub Crvena zvezda mts u četvrtak očekuje još jedno veliko organizaciono iskušenje, pošto je i meč sa nemačkim Bambergom označen kao utakmica "visokog rizika".\nEvroliga je u dopisu od srede saopštila da neće posle duže vremena pokretati nikakav postupak protiv kluba, jer su bili "očigledni pomaci i napori kluba u organizaciji utakmice sa turskim Galatasarajem". Ipak, čelnici Evrolige još jednom su podsetili da KK Crvena zvezda mts ima uslovnu kaznu pražnjenja dvorane u slučaju da prolazi u dvorani ponovo budu zakrčeni, što je jedan od najtežih prekršaja u organizaciji jedne utakmice. KK Crvena zvezda je tokom ove sezone po više osnova i prekršaja već kažnjen novčanom sumom od skoro 30 hiljada evra, a u toku su i postupci za prekršaje koji su načinjeni na još dve utakmice Evrolige (Fenerbahče i Panatinaikos).\nZato KK Crvena zvezda mts još jednom podseća i apeluje na sve koji se budu našli u dvorani "Aleksandar Nikolić" u četvrtak uveče da ne stoje na prolazima, jer će klub u suprotnom biti sankcionisan pražnjenjem dvorane za narednu utakmicu Evrolige, i to u trenutku kada se naš prvi tim bori da ostvari veliki rezultat i plasira se u plej of.\nKK Crvena zvezda mts podseća da će u organizaciji utakmice našem klubu pomagati veliki broj pripadnika policije i obezbeđenja, kao i da će kontrole na ulazima biti vrlo rigorozne, pa se mole svi da dođu što ranije u dvoranu, a da oni koji nemaju karte ne prilaze kapijama hale "Aleksandar Nikolić". Takođe, na ulazima će biti oduzimani upaljači, sitan kovani novac…\nDvorana "Aleksandar Nikolić" biće otvorena od 16.30 časova.


Nijemci preferiraju rad od kuće i nakon ukidanja Covid restrikcija - Direktno.ba\nHome » Nijemci preferiraju rad od kuće i nakon ukidanja Covid restrikcija\nNijemci preferiraju rad od kuće i nakon ukidanja Covid restrikcija\nBrojka Nijemaca koji rade od kuće tek je neznatno opala u aprilu, navodi se u istraživanju objavljenom u ponedjeljak, uprkos tome što je ta zemlja ukinula rad “na daljinu” koji je stupio na snagu tokom borbe protiv pandemije COVID-19.\nEkonomski institut Ifo saopćio je da je istraživanje među 9.000 kompanija pokazalo da je 24,9 posto njemačkih radnika radilo barem djelimično od kuće u aprilu, u poređenju s 27,6 posto iz prethodnog mjeseca.\n– To znači da broj ljudi koji rade od kuće ostaje na visokom nivou nakon ukidanja obaveznog rada “na daljinu” 20. marta – izjavio je Jean-Victor Alipour, ekspert Ifo za rad od kuće.\nEvidentno je da su se brojne kompanije trajno adaptirale na fleksibilnije radne aranžmane, kazao je Alipour.\nOpcije rada od kuće još su najrasprostranjenije u uslužnom sektoru, u kome je 35,3 posto radnika radilo od kuće u aprilu, saopćio je Ifo.\nSmanjenje broja onih koji rade od kuće smanjeno je u automobilskoj industriji, na 17,8 u aprilu u odnosu na 28,4 posto prethodnog mjeseca, saopćio je Ifo. Ta je cifra, ipak, u ukupnom proizvodnom sektoru opala neznatno, na 16,3 s prethodnih 18,6 posto, prenosi Reuters.\nTagsnjemačka rad od kuće


Kod poligona u Vranju pronađene tri tromblonske mine i 50 metaka - Bujanovačke\nPočetna HRONIKA Kod poligona u Vranju pronađene tri tromblonske mine i 50 metaka\nKod poligona u Vranju pronađene tri tromblonske mine i 50 metaka\nBujanovačke9. feb 2022.HRONIKA, NASLOVNA, Uncategorized @sr0\nBujanovac, Vranje, 9. februar 2022. – Džak sa 3 tromblonske trenutne mine (TTM) i oko 50 metaka za automatsko oružje pronašla je policija kod starog objekta Saobraćajne policije u Vranju nakon prijave građana, prenosi RTS pozivajući se na Više javno tužilaštvo.\nDžak je pronađen u žbunju pored objekta kod poligona za vožnju koji se nalazi na starom putu za Bujanovac. Kako nam javljaju čitaoci, trenutno je ovaj put blokirala policija i on je zatvoren za saobraćaj.\nS obzirom na to da se radi o oružju i eksplozivnoj materiji, lice mesta je obezbeđeno i očekuje se dolazak specijalne ekipe MUP-a Srbije iz Beograda za uklanjanje eksplozivnih naprava i municije.\nPosle toga će Više javno tužilaštvo preduzeti neophodne službene radnje.\nPrevious PostPajaziti: Kamberi ne može da bude prvi na albanskoj izbornoj listi Next PostGlavna ulica od sportske hale do Doma zdravlja danima u mraku, nadležni obećavaju popravku rasvete


Studije i istraživanja – Agencija za razvoj i saradnju CEREBRA\n“Studije i istraživanja” naziv je treninga na kojem je Agencija za razvoj i saradnju CEREBRA uzela učešće, a koji je održan u period od 13. do 14. aprila 2022. godine na planini Igman.\nNavedeni trening realizuje se u okviru projekta „GreenWorks – Zeleni radovi – uticaj civilnog društva na smanjenje zagađenja zraka i zemljišta“ koji ima za cilj pojačati uticaj civilnog društva u području zaštite okoliša i klimatskih promjena, izgradnjom kapaciteta OCD u ovim oblastima, njihovim umrežavanjem i javnom kampanjom.\nPrvi dan treninga obuhvatio je teme:\nzaštita okoline, kvaliteta vazduha i zemljišta,\nuloga NVO u društvu i odnos prema zaštiti okoline,\npotencijali za učešće NVO u donošenju odluka vezano za okolinu,\nmeđunarodna iskustva u zaštiti kvaliteta vazduha i zemljišta.\nTakođe, učesnici su stekli teorijsku podlogu u pogledu metoda istraživačkog rada, pisanja studije, upotrebe dobijenih podataka i informacija i njihovog korištenje u ostvarivanju ciljeva zaštite okoline, posebno vazduha i kvaliteta zemljišta i nastupa NVO u donošenju odluka.\nNarednog dana fokus je bio umjeren ka pripremi socio-ekonomske studije, studije izvodljivosti u pripremi planova programa i pokretanja pojedinih projeka. Održana je prezenatacija moguće tačke učešća OCD u procesu pripreme planskih i strateških dokumenata na svim nivoima vlasti u BiH te je obrađenja tematika strategije zaštite okoline.\nIspred Agencije za razvoj i saradnju CEREBRA treningu je prisustvovala Dragana Despić.\nProjekat realizuje Centar za razvoj i podršku CRP iz Tuzle u partnerstvu sa Centrom za ekonomski i ruralni razvoj – CERD iz Laktaša i Mrežom za ruralni razvoj u BiH – MRRBiH iz Istočnog Sarajeva. Projekat finansira Evropska unija u okviru Programa podrške civilnom društvu i medijima u Bosni i Hercegovini 2019 – Podrška postojećim i novo-osnovanim mrežama organizacija civilnog društva u raznim oblastima.


Orlandić: Rekordni januar, iz Podgorice će se letjeti i za Zagreb – Borba\nOrlandić: Rekordni januar, iz Podgorice će se letjeti i za Zagreb\nAerodromi Crne Gore (ACG) su u januaru, prema prvim statistikama, opslužili 17 odsto više putnika nego u istom periodu 2019. godine, što je, kako je kazao izvršni direktor ACG Danilo Orlandić, odličan poslovni početak godine.\n“Skoro 15.000 putnika više daje nam za pravo da vjerujemo da će ovo biti izuzetna godina za Aerodrome Crne Gore. Osim porasta broja putnika, porastao je i broj aviona koji su saobraćali sa podgoričkog i tivatskog aerodroma, a ove dvije vazdušne luke uskoro će biti povezane i sa novim destinacijama”, kazao je Orlandić.\nOn je najavio da će 23. februara biti otvorena linija za Krakov, nakon čega će se, kako je rekao, iz Podgorice letjeti za Dablin, Poznanj, Zagreb, Kijev i Lisabon.\n“Sve veći broj linija koje otvaramo sa najprestižnijim avio kompanijama doprinosi atraktivnosti Crne Gore kao turističke destinacije.\nNe manje važna je i činjenica da naši građani, zahvaljujući prvenstveno dobrim ugovorima koje sklapamo sa low cost kompanijama, imaju mogućnost da češće jeftino putuju i time unaprjeđuju svoj lični i profesionalni život”, kazao je Orlandić.


U TIVTU UHAPŠEN PODGORIČANIN: Cinkario ga uhapšeni zbog kokaina, prijetio mu zbog prinude – Volim Podgoricu\nHome / PG INFO / Aktuelno / U TIVTU UHAPŠEN PODGORIČANIN: Cinkario ga uhapšeni zbog kokaina, prijetio mu zbog prinude\nU TIVTU UHAPŠEN PODGORIČANIN: Cinkario ga uhapšeni zbog kokaina, prijetio mu zbog prinude\nPodgoričanin Vladimir Bajčeta uhapšen je juče u Tivtu zbog sumnje da je počinio krivično djelo prinuda. Nakon saslušanja u kotorskom Osnovnom tužilaštvu određeno mu je zadržavanje do 72 sata.\nPrema saznanjima “Vijesti”, Bajčeta je uhapšen nakon što je jedan od osumnjičenih u akciji “Manjifiko” prijavio da mu je prijetio i pokušao ga prinuditi da nešto učini u njegovu koristi.\nIzvor “Vijesti” nije želio da otkrije ko je od sedmorice uhapšenih zbog šverca skupocjenog bijelog praha optužio jednog od dugogodišnjih tjelohranitelja Pljevljaka Duška Šarića, pravosnažno oslobođenog za pranje novca. On je rođeni brat Darka Šarića optuženog za šverc 5,7 tona kokaina i pranje 22 milona eura.\nStroža kazna predviđena je za onog ko to učini na svirep način ili prijetnjom ubistvom ili teškom tjelesnom povredom – od šest mjeseci do pet godina.\nIz Uprave policije saopštili su da su sproveli niz mjera i radnji koje su rezultirale identifikovanjem kriminalne organizacije za koju se sumnja da je duže krijumčarila kokain u međunarodnim razmjerama.\nUhapsili su Srđana Pavlovića, Miloša Petrića, Tonija Petkovića, Đura i Miloša Perovića, Rada Samardžića, Božidara Božovića, a tragaju za Danilom Đurovićem, Banetom Miletićem i još dvije osobe čiji identitet nijesu saopštili.\nIz UP-a su zvanično saopštili da su pretresli 11 lokacija na području Tivta i da su pronašli i oduzeli predmete za koje se sumnja da potiču iz krivičnih djela.\n“Pretresima su pronađeni i oduzeti: opojna droga kokain, vaga za precizno mjerenje, veća količina novca, putnička motorna vozila visoke klase, oružje i municija kao i skupocjeni predmeti za koje se sumnja da su pribavljeni nelegalno stečenim novcem”, saopšteno je iz policije.\nObjasnili su da sumnjaju da su pripadnici tivatske kriminalne grupe švercom kokaina stekli veliku imovinsku korist koju su pranjem novca pokušali da ubace u legalne finansijske tokove.\nIz UP-a su najavili da će u saradanji sa Specijalnim državnim tužilaštvom nastaviti sa sprovođenjem finansijske istrage u tom predmetu.\nIzvor “Vijesti” ranije je kazao da grupu uhapšenu u Tivtu policija i SDT sumnjiče da su od početka godine u Crnu Goru iz Kolumbije prošvercovali 18 kilograma kokaina, koji su potom prodavali na crnogorskom primorju.


ORBAN U "RATU" SA EU: Mađarska odlučuju - odobrena pitanja za referendum | Novosti.rs\nFoto: John Thys, Pool Photo via AP/Jutjub/M F P\nOrban, koji je na vlasti od 2010. godine, predložio je referendum o zakonu vladajuće partije kojim se zabranjuje da se u školama deca uče o homoseksualnosti i transrodnim pitanjima, pojačavajući nesuglasice sa EU, preneo je Rojters.\nOrban se suočava sa teškim izborima sledeće godine i, kako dodaje britanska agencija, postao je sve radikalniji u socijalnoj politici kako bi, prema njegovim rečima, zaštitio tradicionalne hrišćanske vrednosti od zapadnog liberalizma.\nLGBT PITANJE PODIGNUTO NA POLITIČKI NIVO: Pravi haos na Prajdu u Budimpešti - učesnici zgroženi odlukom vlade (FOTO)\n24. 07. 2021. u 17:51\nORBAN PITA MAĐARE O GEJ PROPAGANDI: Trvenja između Brisela i Budimpešte oko reformi prete da zatvore mađarskoj evropske fondove\nORBAN SE HITNO OGLASIO: Dosta je napada iz Brisela, Mađari idu na referendum! (VIDEO)\n21. 07. 2021. u 13:26\nVIKTOR ORBAN ŽUSTRO ODGOVARA NA SANKCIJE EK: Mere uperene protiv Mađarske su pravni huliganizam!\nMađari će na referendumu biti upitani da li podržavaju održavanje radionica raznih seksualnih orijentacija u školama, bez roditeljskog pristanka i da li smatraju da procedure promene pola treba da se promovišu među decom.\nTakođe će biti upitani da li materijal koji može da utiče na seksualnu orijentaciju treba da se pokazuje deci bez ikakvih ograničenja.\nViktor Orban Mađarska EU lgbt zajednica LGBT referendum referendum u Mađarskoj\nPRITISAK NA ORBANA: EU preti Mađarskoj zbog zakona koji zabranjuje promovisanje homoseksualnosti maloletnicima\nPREDSEDNIK Evropske komisije Ursula fon der Lajen zapretila je pokretanjem prekršajnog postupka protiv Mađarske ukoliko ne povuče zakon kojim se zabranjuje promovisanje homoseksualnosti maloletnicima, a koji sutra stupa na snagu u toj zemlji.\n07. 07. 2021. u 22:16\n"BRISEL NAPAO MAĐARSKU": Premijer Viktor Orban o zahtevu EU da se promeni zakon o dečjoj zaštiti\nPREMIJER Mađarske Viktor Orban ocenio je da je "Brisel napao Mađarsku", tokom današnjeg intervjua za državni radio, dodavši da je zato bio neophodan referendum koji se tiče dečje zaštite. Orban navodi da je u dokumentu poslatom mađarskoj vladi Evropska komisija zahtevala da Budimpešta promeni zakon o dečjoj zaštiti.\n23. 07. 2021. u 15:14\nDESETINE hiljada pripadnka LGBT zajednice izašlo je danas na ulice u Budimpešti kako bi obeležili ovogodišnji Prajd, prenosi Si-En-En.\nPREMIJER Mađarske Viktor Orban rekao je da će se održati referendum o pitanjima zaštite dece.


U nedelju, 2.03.2014, na stadionu Partizana održano je Otvoreno prvenstvo Beograda u dizanju tegova, na kojem je nastupio do sada rekordan broj takmičara.\nTakmičenje je otvorio predsednik Saveza Beograda za dizanje tegova Igor Jagličić koji je svim učesnicima poželeo puno sreće i uspeha. Gostima i sponzorima se zahvalio i sekratar SBDT Nikola Alilomov koji je napravio uvod u veoma interesantan revijalni deo. Nakon ceremonije otvaranja na podijum je izašao Petar Milenković, naš reprezentativac u paraolimpijskom dizanju tegova i sa podignutih neverovatnih 230 kg u disciplini bench press-a pokazao koliki se potencijal krije u njemu.\nU kratkom intervju koji je dao nakon uspešnog nastupa, ovaj sjajni momak i sportista zahvalio se na pozivu Savezu Beograda i na njihovom nastojanju da promoviše paraolimpijski sport u Srbiji. Tom prilikom on je ukazao na probleme sa kojima se svakodnevno susreće iako po rezultatima zaslužuje da bude tretiran kao heroj nacije. Međutim, niski udarci i lažna obećanja funkcionera i političara Petru su samo dodatna motivacija da iz svega izađe još jači, pa je ovom prilikom najavio nastup i sigurnu zlatnu medalju na narednom evropskom prvenstvu koje je na programu naredne godine.\nSvoje oduševljenje onim što je video nije krio ni popularni Škabo, član grupe „Beogradski sindikat“ koji je i ovoga puta svojim prisustvom obradovao brojnu publiku, među kojom je bila i grupa dečaka iz zavoda za vaspitanje dece „Vasa Stajić“, koji su već tradicionalno gosti svakog takmičenja u organizaciji Saveza Beograda za dizanje tegova.\nU takmičarskom delu među muškarcima najuspešniji su bili Slađan Petrović (KDT Banjica), Jovan Dodić (KDT Banjica) i Ivan Šen (KDT Srem). Kod žena najbolje rezultate postigli su Silvana Vukas (KDT Sport Active), Tijana Stevanović (KDT Partizan) i Anica Jovanović (KDT Banjica).\nPublika je sa oduševljenjem ispratila i nastup najmlađeg takmičara, dvanaestogodišnjeg Milorada Stajića, koji je prvi put nastupio na prvenstvu Beograda.\nSavez Beograda za dizanje tegova


Evropska investiciona banka: Takozvani ‘jeftini’ krediti teški za otplatu | Tacno.net\nAutor 👤Mila Đurđević 15.9.2021. u 08:35\nZajmovi Evropske investicione banke (EIB) na Zapadnom Balkanu su među najpovoljnijim, i to važi i ukoliko se uporede sa onim investicijama koje dolaze iz Rusije ili Kine.\nTo navodi potpredsednica Evropske investicione banke za Zapadni Balkan Liljana Pavlova, u intervjuu za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nOdgovarajući na tvrdnje da su kineski krediti jeftiniji, Pavlova podvlači da “takozvani jeftini krediti koji se nude vladama stvaraju ozbiljne prepreke i probleme u otplati”. Primer za to pronalazi u Crnoj Gori, državi koja i kroz EU mehanizme pokušava da pronađe način za otplatu duga kineskim kompanijama od milijardu dolara za projekat auto-puta.\n“Od početka godine do danas smo već potpisali ugovore vredne 600 miliona evra za podršku razvoju infrastrukture, transportne infrastrukture, ekološke infrastrukture, kao i za podršku malim i srednjim preduzećima kroz obezbeđivanje likvidnosti i radnog kapitala za nove operacije”, navodi Pavlova.\nO investicijama u Srbiji\nPavlova: Kada govorimo o Srbiji, obezbedili smo i potpisali za operacije vredne 200 miliona evra za razvojni fond, dodatnih 90 miliona za podršku malim i srednjim preduzećima preko naših posrednika, komercijalnih banaka koje posluju ovde. Imamo priličan broj projekata koji su u planu ne samo za ovu godinu, već i za narednu.\nVeoma se radujemo se da podržimo značajne železničke projekte, kao što je Koridor 10 pruga Beograd – Niš. Reč je o projektu vrednom oko 1,8 milijarde evra. Naravno, detalji investiranja moraju da se finalizuju, ali smo spremni da finansiramo do 50 odsto ove investicije, kada projekat bude finaliziran u smislu proračuna i pripremnih radova.\nPodržali smo investicije u modernizaciju gradskog prevoza u Kantonu Sarajevo, u Bosni i Hercegovini (BiH), što je veoma važan ekološki projekat sa ciljem smanjenja emisija (štetnih gasova).\nVeć smo potpisali ugovor vredan 100 miliona evra sa Nacionalnim razvojnim fondom Severne Makedonije kako bismo još jednom usmerili našu podršku ka malim i srednjim preduzećima u regionu.\nNadamo se da ćemo u narednih nekoliko meseci, ali svakako do kraja godine potpisati ugovor sa Investiciono-razvojnim fondom Crne Gore vredan oko 50 miliona evra, opet kao podrška malim i srednjim preduzećima.\nNaravno, sve ovo uz naše dugoročne investicije u sektor železnica, u razvoj puteva i različite pogone za prerađivanje otpadnih voda, kanalizacione sisteme i druge projekte koje već podržavamo, zajedno sa vodećim projektom digitalizacije u školama u Srbiji. To je projekat na koji smo zaista ponosni. S obzirom na to koliko je važan projekat digitalizacije u Srbiji, verujem da sada treba da se fokusiramo na to da taj projekat prenesemo u druge zemlje regiona.\nPoređenje sa ruskim i kineskim ulaganjima\nRSE: Sve države u regionu teže ka punopravnom članstvu u EU. U tom smislu i u svetlu toga, šta vidite kao glavnu prepreku u regionu, uzimajući u obzir narastajući trend uzimanja kredita od Rusije i Kine, uglavnom za infrastrukturne projekte? Na koji način bi to moglo da bude problem na evropskom putu regiona?\nPavlova: Kada govorimo o ruskim i kineskim investicijama koje su očigledne u regionu, naravno svaka vlada ima pravo da odlučuje kako i koji tip stranih direktnih i indirektnih investicija želi da privuče.\nMeđutim, ono što mogu da kažem jeste da kao EU, odnosno finansiranje Evropske komisije kroz grantove kao drugi instrument, i uz komplementarnost sa podrškom EIB, obezbeđujemo prilično značajne investicije u države regiona.\nI kada govorimo o uslovima ovih investicija, mogu da kažem da su naše investicije pod najpovoljnijim mogućim uslovima i kada ih poredimo sa onim iz Rusije, Kine ili bilo kojim drugim vidom finansiranja.\nAli, istovremeno, kada je reč o grantovima EU i zajmovima EIB, tu nije samo reč o finansiranju i novcu. To predstavlja polugu i pruža podršku državama da reformišu svoje zakonodavstvo, da usvoje sve neophodne evropske standarde, u oblasti zaštite životne sredine, socijalne zaštite, standarde u oblasti nabavke, što su sve takođe važni elementi kada govorimo o reformskom procesu na evrointegracijskom putu regiona.\nTop 5 evropskih država pod najvećim političkim uticajem Kine\nRSE: Sa druge strane, srpski zvaničnici su u više navrata izjavljivali da su kineski zajmovi jeftini, brzi i lako dostupni. Takođe je prisutno snažno javno mnjenje u svetlu tih izjava da su, na primer, Rusija ili Kina među najvećim donatorima, dok zvanični podaci pokazuju da je EU najveći investitor i donator, ne samo u Srbiji, već u celom regionu. Kako biste običnom poreskom obvezniku iz Srbije, Kosova, BiH, Albanije, Crne Gore, Severne Makedonije objasnili zašto su zajmovi EU bolji od onih koji dolaze iz trećih zemalja?\nPavlova: Pre svega, rekla bih da je na svakoj vladi da odlučuje o upravljanju dugom i strategiji. Ali, što se nas tiče, kada god savetujemo vlade i promotere projekata prilikom odlučivanja koji tip finansijskih ugovora i dogovora da preuzmu, navodimo da je neophodno uzeti u obzir neophodnost snažnog okvira upravljanja dugom, jer ponekad takozvani jeftini krediti koji se nude vladama stvaraju ozbiljne prepreke i probleme u otplati. Kao skoriji primer imamo Crnu Goru.\nNaše odobravanje projekata daje pečat izuzetnosti da je projekat u skladu sa najvišim evropskim standardima, u oblasti zaštite životne sredine, zatim da će projekat biti primenjen kroz evropske procedure nabavki. Još jedan značajan element su socijalni standardi. Takođe značajan element našeg investiranja je transparentnost.\nPunuda crnogorskoj vladi\nRSE: Pomenuli ste Crnu Goru, državu Zapadnog Balkana koja se suočava sa pretnjom dužničkog ropstva zbog kineskog kredita. Crnogorski zvaničnici su se obratili institucijama EU tražeći pomoć. Šta vidite kao moguće rešenje u ovoj situaciji?.\nPavlova: Kada je reč o ovom specifičnom slučaju, autoputu Bar-Boljare, koji je veoma dobar primer za sve druge vlade da budu obazrive i pažljive kada pregovaraju o različitim ugovorima o finansiranju sa eksternim donatorima, Vlada Crne Gore pristupila je i obratila se Evropskoj komisiji, EIB i drugim institucijama tražeći podršku u otplati duga.\nIpak, naš direktan odgovor je bio da nažalost, u skladu sa Statutom EIB, nije nam dozvoljeno i mi ne možemo refinansirati postojeći dug, koji je država potpisala sa trećom stranom.\nOdgovor EU i Evropske komisije je bio na liniji toga, u istom pravcu. Imali smo više razgovora sa premijerom, i ministrom finansija o tome kako možemo indirektno pružiti podršku u prevazilaženju ove zaista kritične situacije za novu Vladu (Crne Gore). Ono što smo ponudili kao hitnu reakciju jeste da ubrzamo isplate za postojeće projekte na kojima radimo kako bismo omogućili bolji protok gotovine i likvidnost.\nŠest godina gradnje 41 kilometra autoputa u Crnoj Gori\nDrugo, ponudili smo da identifikujemo i ubrzamo pripremu i primenu projekata koji su trenutno aktuelni i koje je Vlada prepoznala kao značajne kako bismo prikupili sredstva ne samo iz EU i EIB već i uz našu podršku od drugih finansijera po povoljnim uslovima, koji će državi obezbediti podršku i održivo upravljanje dugom.\nSa naše strane, to je jedini način. Dobra stvar je što je Vlada nedavno isplatila prvu tranšu tog kredita tako da se nadamo da ćemo, uz sav napor različitih institucija na nivou EU, koje su uključene, biti u mogućnosti da pomognemo Vladi Crne Gore da prevaziđe ovu neprijatnu situaciju.\nOhrabreni unapređenjem dijaloga Srbije i Kosova\nRSE: Dijalog Srbije i Kosova se nastavlja. Postoje li neki projekti na koje je EIB fokusiran u svetlu normalizacije odnosa Srbije i Kosova što je jedan od ključnih elemenata za evrointegracije dve države?\nPavlova: Mi smo takođe ohrabreni unapređenjem dijaloga Srbije i Kosova. To je zaista važan korak, ne samo u bilateralnim odnosima već i u odnosu na proces pristupanja dveju država.\nPodrška povezivanju regiona, i ne samo unutar regiona, već između regiona i zemalja EU je od ključnog značaja za razvoj regiona, ali i za Evropu, jer kao što imam običaj da kažem – Evropi je potreban Balkan isto onoliko koliko je Balkanu potrebna Evropa, jer smo deo istog kontinenta.\nImamo postojeći projekat, to je autoput Niš-Merdare, sa investicijama vrednim 100 miliona evra od strane EIB i 40 miliona evra iz EU granta za implementaciju projekta, veoma važne konekcije zajedno sa završetkom dela evropskog koridora, deonice duge 32 kilometra, što je projekat koji se trenutno implementira i mi nadziremo implementaciju tog projekta.\nInače, ove godine smo zaključili i podržali projekat izgradnje gasnog interkonektora između Srbije i Bugarske sa 25 miliona evra. Reč je o projektu koji se finansira iz granta koji smatramo važnim za region, ali od sada naš prioritet će biti investicije u energetsku efikasnost i obnovljivu energiju.\nRSE: Kada govorimo o novim tehnologijama, krajem 2020. EIB je najavila svoje interesovanje u ulaganje u 5G mobilnu mrežu u Srbiji. Možete li podeliti informacije o tome u kojoj fazi je taj projekat trenutno?\nPavlova: Već smo odobrili finansiranje u iznosu od 70 miliona evra za kompaniju „Telekom Srbija“ (telekomunikaciono državno preduzeće) za pokretanje i implementaciju ovog važnog projekta, odnosno distribuciju 5G mobilne telekomunikacione mreže u celoj zemlji, kao i nadogradnju komercijalne 4G mreže. Ovaj projekat je odobren, uskoro očekujemo potpisivanje ugovora o finansiranju.\nUz to, imamo i druge investicije u digitalni sektor, koje su već odobrene, kao što je povezivanje škola sa 65 miliona evra. Očekujemo da ćemo naredne godine obezbediti dodatnih 5 miliona evra za taj projekat. Nadamo se da ćemo uskoro biti u mogućnosti da preslikamo taj projekat u druge države regiona.\nTagovi: Evropska investiciona banka


'BILO JE DOSTA IGRE PRODUKCIJE i DEZINFORMACIJA' Nameštene prepiske i klipovi? Alen i Maja jači nego ikad\nIzvor: SrbijaDanas.com, 21.Apr.2021, 18:23\nMaja Marković i Alen Hadrović nedavno su napustili rijaliti program "Zadruga 4" i sada konačno uživaju u svojoj vezi na slobodi. Maja je odmah videla sina, a Alen joj pruža veliku podršku i planiraju zajedničku budućnost.\nOvaj rijaliti par posetio je našu redakciju portala Srbijadanas.com, pa su odgovarali na sva pitanja koja su zanimala gledaoce ovog rijaliti formata.\nAlen je otkrio da je bilo dosta "igre produkcije", pa objasnio da mnogi pokloni koji su poslati za Maju od njegove porodice, a koji bi mu značili da ih je video, jer bi to bio znak da ga njegova porodica podržava, su izostali. Bez obzira na sve, oni su uspeli da se izbore za svoju ljubav.


Dobitnici priznanja NALED Strela\nDobitnici priznanja su Nj.E. Arne Bojrnstad, ambasador Kraljevine Norveške, Li Sung Gi, generalni direktor Korejske agencije za trgovinu i promociju izvoza KOTRA i Lora Pavlović, direktorka Kancelarije za demokratski i ekonomski razvoj USAID-a.\nU okviru Skupštine NALED-a, u četvrtak 18. aprila 2019, ključnim partnerima u realizaciji reformi uručeno je priznanje NALED Strela za doprinos ekonomskom razvoju Srbije.\nOvogodišnji dobitnici priznanja su Nj.E. Arne Bojrnstad, ambasador Kraljevine Norveške, Li Sung Gi, generalni direktor Korejske agencije za trgovinu i promociju izvoza KOTRA i Lora Pavlović, direktorka Kancelarije za demokratski i ekonomski razvoj USAID-a.\nAmbasador Kraljevine Norveške Arne Bojrnstad pomogao je da Srbija unapredi oblast vladavine prava i pravnu sigurnost i uspostavi fer konkurenciju kroz jačanje kapaciteta i koordinaciju inspekcija, sudova i državnih institucija. Pružio je podršku i aktivnostima na očuvanju kulturnog nasleđa Srbije i zapošljavanju žena u ruralnim krajevima na izradi tradicionalnih rukotvorina kroz inicijativu „1.000 žena“ i ličnim primerom skrenuo pažnju na važnost podrške ranjivim grupama i njihovom ekonomskom osnaživanju.\nDrugi dobitnik naše Strele, Li Sung Gi generalni direktor Korejske agencije za trgovinu i promociju izvoza KOTRA podržao je NALED i Vladu Srbije u jačanju kapaciteta i razmeni znanja u oblasti e-uprave, promociji usluga zasnovanih na cloud tehnologiji i razvoju pametnih gradova. Zahvaljujući ličnoj i požrtvovanosti tima, kompanije iz Srbije su dobile priliku da se povežu sa globalnim liderima u savremenim tehnologijama, a naša zemlja da preuzme najmodernija rešenja sa Dalekog Istoka.\nLora Pavlović, direktorka Kancelarije za demokratski i ekonomski razvoj USAID-a od 2015. radi u Srbiji na podsticanju demokratije i ekonomskog razvoja. Zajedno sa NALED-om dala je suštinski doprinos da se uz podršku USAID-a sprovedu neke od ključnih reformi za bolji poslovni ambijent, kao što su reforma građevinskih dozvola i inspekcijskog nadzora. Kroz Projekat javno-privatnog dijaloga za razvoj zajedno s NALED-om direktno pomaže jačanju kapaciteta lokalnih organizacija civilnog društva širom Srbije za zagovaranje regulatornih reformi.


Teroristi drže stotine talaca u Siriji - Sputnjik Srbija\n19:00 26.02.2018 (osveženo 19:02 26.02.2018) Preuzmite kraći link\nSituacija u Istočnoj Guti u Siriji nastavlja da se zaoštrava, bez obzira na rezoluciju SB UN o prekidu vatre. Militanti koji su aktivni u ovom regionu drže na stotine taoca, uključujući žene i decu, a stanovnicima ne dozvoljavaju da napuste enklavu, saopštio je načelnik Centra za mirenje zaraćenih strana na teritoriji Sirije general Jurij Jevtušenko.\n„Bez obzira na usvojenu rezoluciju SB UN o uspostavljanju 30-dnevnog režima prekida vatre na teritoriji Sirije, situacija u Istočnoj Guti nastavlja da se zaoštrava“, rekao je ruski general.\nPrema podacima Centra, nezakonite formacije koje dejstvuju pod jedinstvenom komandom nastavljaju da krše režim prekida vatre.\n„Pritom, oni drže stotine talaca, uključujući žene i decu, a vrše i represiju nad civilima, ne dozvoljavajući im da izađu iz ove enklave“, naglasio je Jevtušenko.\nSavet bezbednosti UN je u subotu usvojio Rezoluciju 2401, kojom se od svih strana traži da „odmah prekinu sukobe“ i obavežu se da obezbede dugu humanitarnu pauzu od najmanje trideset dana na čitavoj teritoriji Sirije, kako bi se omogućila bezbedna i nesmetana isporuka humanitarne pomoći i medicinska evakuacija teško bolesnih i ranjenih.


Čovek koji je kupio Mesec (The Man Who Bought the Moon) - Film - mojtv.net\nNeidentifikovani stanovnik Sardinije je pravi vlasnik Meseca...\nTajni agent italijanske obaveštajne službe, Kevin Pireli, poslat je na ostrvo svog porekla da pronađe sardinijskog ribara koji tvrdi da poseduje Mesec. Uprkos opsežnoj obuci, Kevina ništa ne može da pripremi za pravu Sardiniju.\nItalijanska obaveštajna služba došla je do informacije u koju je teško poverovati: Neidentifikovani stanovnik Sardinije je pravi vlasnik Meseca. Ova vest odmah stigne do svih obaveštajnih službi na svetu, a kada sve vlade objave da i one imaju pravo na Mesec, na ostrvo pošalju tajnog agenta koji je poreklom sa Sardinije. Iako je dotični agent zaista rođen na Sardiniji, on je izgubio sve osobine tamošnjeg stanovništva i mora da pohađa privatne časove da bi naučio kako da bude pravi Sardinijac.\nPar se nikako ne može pomiriti, niti priznati pogrešku\n81min, SAD 2020\nDan Fogler, Danny Pudi, Emma Bell, ...\nOn je zvezda, urnebesno smešan, provokativan, francuski Borat...\nN'importe qui /...\n81min, Francuska 2014\nRežija: Raphaël Frydman\nShirley MacLaine, Amanda Seyfried, ...\nMladi pisac pokušava da izgradi odnos sa ocem kojeg nije video dugi niz godina\nPaul Dano, Robert De Niro, Julianne Moore, ...\nGuim Badia, Erika Coll, Gori de Palma, ...\nRežija: Victor Carrey


Ukoliko neko želi da prevremeno otplati kredit, delimično ili u celosti, potrebno je da banci podnese pismeni zahtev. Tom prilikom dobiće potvrdu o visini duga, uz napomenu da visina duga važi na dan izdavanja potvrde. Ukoliko prevremenu otplatu ne izvršite istog dana, već to učinite kasnije, neophodno je da na taj dan još jednom proverite visinu duga, jer će on biti uvećan za iznos kamate za protekli period.\nPrevremena otplata kredita regulisana je Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga, koji je donet 5. decembra 2011. On predviđa da korisnik ima pravo da u bilo kom momentu, u potpunosti ili delimično, izvrši svoje obaveze iz ugovora o kreditu, u kom slučaju ima pravo na umanjenje ukupne cene kredita za iznos kamate i troškova za preostali period trajanja tog ugovora (prevremena otplata).\nEvo koji su uslovi prevremene otplate kredita u nekim od naših najvećih banaka:\nKomercijalna: Nema naknade, sem za stambene kredite\nKomercijalna banka ne naplaćuje naknadu za prevremenu otplatu kredita, izuzev kod stambenih kredita kod kojih je ista definisana u skladu sa Zakonom o zaštiti korisnika finansijskih usluga.\n- Za kredite odobrene pre stupanja na snagu navedenog Zakona, banka naplaćuje ugovorenu naknadu za prevremenu otplatu kredita. Svi uslovi su jasno, nedvosmisleno i transparentno regulisani ugovorom o kreditu - objašnjavaju u Komercijalnoj banci.\nPrimera radi, ukoliko osoba 20. marta podigne gotovinski kredit u Komercijalnoj banci u iznosu od 100 hiljada dinara, u slučaju uredne otplate kredita, ukoliko klijent odluči da ga prevremeno otplati u celosti, nakon 6 meseci, ostatak duga iznosio bi 50.859,91 dinara, što predstavlja ukupan iznos za otplatu kredita u celosti.\nManja naknada ukoliko je ostao manji period otplate\nBanca Intesa svojim klijentima pruža mogućnost prevremene otplate gotovinskih i stambenih kredita uz naknadu koja u skladu sa zakonom iznosi do 1 odsto prevremeno otplaćenog iznosa u slučaju da je period između prevremene otplate i ugovorenog roka duži od jedne godine, odnosno do 0,5 odsto prevremeno otplaćenog iznosa ako je ovaj period kraći od jedne godine.\n- Naknada se ne zaračunava ukoliko je ukupno prevremeno otplaćen iznos jednak ili manji od 1.000.000 dinara, uključujući sve prevremene otplate u toku prethodnih 12 meseci, kao ni u slučaju prevremene otplate kredita iz ličnih sredstava. Mogućnost prevremene otplate sa klijentom se ugovara u momentu apliciranja za kredit, a detalji prevremene otplate su uneti u svaki ugovor o kreditu - kažu u Banci Inteza.\nEurobanka: Naknada do jedan odsto\nU Eurobanci svaki klijent ima pravo da u bilo kom momentu, u potpunosti ili delimično, izvrši svoje obaveze iz ugovora o kreditu. Kod ugovora o kreditu koji su zaključeni pre 5. decembra 2011. banka može da ugovori naknadu za prevremenu otplatu kredita ako je ugovorena fiksna nominalna kamatna stopa.\n- Kod ugovora o kreditu čiji je predmet kupovina nepokretnosti, takođe banka može da ugovori naknadu za prevremenu otplatu ako je ugovorena fiksna ili promenljiva nominalna kamatna stopa. Naknada za prevremenu otplatu moze biti najviše do 1 odsto iznosa prevremeno otplaćenog kredita, i to ako je period između prevremene otplate i roka ispunjenja obaveze iz ugovora o kreditu duži od jedne godine. Ako je ovaj period kraći, ova naknada ne može biti veća od 0,5 odsto iznosa prevremeno otplaćenog kredita. Banka može tražiti naplatu naknade pod uslovom da je iznos prevremene otplate u periodu od dvanaest meseci veći od milion dinara - objašnjavaju u Eurobanci.\nPored troškova prevremene otplate, klijent treba da plati i iznos kamate koja je obračunata do datuma kada je prevremena otplata izvršena, ali ne i na ostatak duga, kažu u ovoj banci.\nNaprimer, ako rata dospeva prvog u mesecu, a prevremena otplata se izvrši 15. u mesecu, banka će za tih petnaestak dana obračunati kamatu - ističu u Eurobanci.\nKlijenti banku moraju da obaveste najkasnije tri dana pre otplate\nRajfajzen ne obračunava proviziju za prevremenu otplatu niti za jedan model kredita. To se odnosi kako za delimičnu, tako i za otplatu kredita u celosti.\n- Delimična ili potpuna otplata kredita uključuje nedospelu glavnicu, kao i pripadajući deo kamate za mesec u kojem se vrši otplata kredita. Primera radi, ukoliko je neko uzeo gotovinski kredit, ugovoren prvog januara ove godine u iznosu od 300.000 dinara, delimičnu otplatu glavnice kredita od 20.000 dinara klijent vrši posle 36 otplaćenih rata i izvršenje iste najavljuje za šestog u mesecu, odnosno 6. februara 2020. U tom slučaju ukupni troškovi su 20.000 dinara na ime smanjenja glavnice kredita, plus pripadajući deo kamate za prvih pet dana u mesecu koja iznosi 201 dinar. Ugovorom o kreditu je definisano da je klijent u obavezi da obavesti banku najkasnije tri dana pre izvršene otplate - ističu u Rajfajzen banci.\nNaknada od 0,5 do jedan odsto\nU Unikredit banci važe slična pravila, kao i u ostalim bankama u Srbiji\n- Kada su u pitanju stambeni krediti, u zavisnosti od preostalog perioda otplate i visine iznosa duga, naknada za prevremenu otplatu iznosi od 0,5 do jedan odsto od iznosa prevremeno otplaćenog duga, a pored toga na dan prevremene otplate korisnik plaća banci obračunatu, a neplaćenu kamatu na dugovanu glavnicu zaključno sa danom prevremene otplate. U svakom slučaju, iznos naknade za prevremenu otplatu ne može biti veći od iznosa kamate koju bi korisnik platio tokom perioda između prevremene otplate i roka ispunjenja obaveze iz ugovora - kažu u Unikredit banci.\nOsim naknade koja se naplaćuje prilikom prevremene otplate stambenih kredita, ni u ovoj banci nema drugih troškova prevremene otplate.\nSAZNAJEMO Promene u bankarskom sektoru: Direktna kupila Findomestik banku\nDirektna banka kupila je 100 odsto vlasništva Findomestik banke u Srbiji, ekskluzivno saznaje "Blic".\nKako je zbog jednog PROVOKATIVNOG PITANJA Vladimir umesto profesora istorije postao uspešni privrednik sa VAŽNOM MISIJOM\nDiplomirao je na Filozofskom fakultetu, ali to istoričaru Vladimiru Radovanoviću (28) ni malo nije prepreka da svojim primerom ohrabruje mlade ljude koji žele da budu preduzetnici.\nPočeli pregovori sa Kinezima o izgradnji Đerdapa 3\nMinistarstvo energetike počelo je preliminarne pregovore sa kineskim kompanijama o izgradnji hidroelektrane "Đerdap 3", saopšteno je iz ministarstva.\nOPREZ Izbegnite zamke kreditnih kartica\nKreditna kartica trebalo bi da služi kao rezerva, ali je sve više ljudi koristi za preživljavanje, zbog čega često završe u dugovima do guše.\nZamislite kuću budućnosti koja je potpuno u skladu sa prirodom i sama sebe isplati za manje od 20 godina, koja je pristupačna svima i zbog svoje energetske efikasnosti maksimalno smanjuje svoje troškove održavanja.\nKAKO ZAISTA IZGLEDA „POSAO IZ SNOVA“ Marko putuje na luksuznoj jahti, uz plaćen smeštaj, hranu i platu od 3.000 EVRA\nVećina mladih sanja o poslu koji bi im omogućio da proputuju svet, steknu životno iskustvo, odlično zarade i upoznaju neke od najbogatijih ljudi na Zemlji. Samo mali broj njih to zaista i ostvari, a iskusni pomorac i oficir plovidbe Marko Đukić (41) iz Herceg Novog, opisao je za „Klik do posla“ kako taj posao zaista izgleda i kako do njega doći.\n„Verano“ se nadmetao, ali bez novca\nJa, Radomir Živanić, vlasnik „Verano motorsa“, licitirao sam za Robne kuće „Beograd“ i pobedio sa ponuđenom cenom od 360 miliona evra, Ja ću da vodim celokupni projekat i upravljam njime, i to je ono, što bi po mom shvatanju, trebalo da bude važno za javnost.\nDETALJNE CENE GORIVA U EVROPI Od Srbije jeftinije toče Poljaci i Česi, kao i mala zemlja u kojoj je minimalac skoro 2.000 EVRA\nDizel gorivo plaćamo najskuplje u regionu, a skuplje je čak nego u Danskoj, Nemačkoj, Španiji, Irskoj... Kada je benzin u pitanju, na našim pumpama on je još uvek jeftiniji nego u Hrvatskoj, Crnoj Gori i Sloveniji.\nCrni scenario: Rata kredita u evrima sigurno raste\nCena po kojoj se banke zadužuju da bi nam davale kredite nikad nije bila niža. Stručnjaci, međutim, očekuju da euribor, stopa po kojoj se menjaju kamate, počne da raste, a samim tim i naše rate.\nUćutkan ključni akter afere s aflatoksinom\nKonferencija za novinare na kojoj je Ivan Sočo, smenjeni direktor Uprave za veterinu, želeo otvoreno da govori o odgovornosti za izbijanje afere sa aflatoksinom u mleku, otkazana je u sredu u poslednjem trenutku.\nKineski Hestil preuzima Železaru do kraja juna\nKineska kompanija Hestil, koja je sa Vladom Srbije potpisala ugovor o kupovini Železare Smederevo za 46 miliona evra, definitivno će preuzeti srpsku čeličanu, kako se očekuje, do kraja juna, saznaje Tanjug.\nOvoj Srpkinji dodeljeno je svetsko priznanje iz marketinga: Ljubica je Young Leader na globalnom nivou\nNa svečanoj dodeli nagrada oglašivačke asocijacije na globanom nivou (International Advertising Association - IAA), koja je ove godine održana u Bukureštu, prestižno priznanje Inspire award Young Leader na globalnom nivou dodeljeno je Ljubici Vukčević iz Direct Media sistema. Priznanje se dodeljuje zaslužnim pojedincima koji su svojim radom doprineli radu IAA.\nCement najskuplji u Srbiji\nZa džak cementa u Srbiji treba izdvojiti od pet do osam evra, u zavisnosti od proizvođača, ali i u zavisnosti od toga u kom gradu kupujete ovaj građevinski materijal.


IUS učestvovao na manifestaciji 'Noć istraživača' | IUS Vijesti\nIUS učestvovao na manifestaciji 'Noć istraživača'\nAsistenti sa Internacionalnog univerziteta u Sarajevu (IUS), Fakulteta prirodnih i tehničkih nauka (FENS), studijskog programa Genetika i bioinžinjering, Jasmin Šutković i Merisa Ćenanović-Fadda, predstavljali su IUS na manifestacije "Noć istraživača BiH 2013", koja je održana 27. septembra 2013.\nManifestacija je održana na Vilsonovom šetalištu gdje je prezentiran rad IUS-a i odsjeka Genetike i bioinžinjeringa. Putem praktičnih primjera, asistenti Šutković i Ćenanović-Fadda pokazali su da je istraživanje izuzetno važno za svakodnevni život, ali i za ekonomski i društveni razvoj BiH. Ujedno, manifestacija je bila prilika da kroz razgovor sa posjetiocima daju odgovore na pitanja vezana za studiranje i studijske programe IUS-u.\nPosjetioci manifestacije "Noć istraživača BiH 2013", imali priliku da učestvuju u zanimljivim eksperimentima, kvizovima i igrama, prate zvijezde na nebu, istražuju mjesto zločina s pravim inspektorima, pogledaju nesvakidašnje izložbe, razgovaraju s naučnicima te saznaju korisne informacije o mogućnostima za školovanje u zemlji i inostranstvu.\n"Noć Istraživača" je pokrenuta prvi put na evropskom nivou 2005. u okviru FP6 programa "Istraživači u Evropi 2005″. Inicijativa, se sastoji od jednodnevnog događaja koji se istovremeno odvija u 32 zemlje Evrope u više od 200 gradova. Projekat javnosti nudi aktivnosti obrazovno-zabavnog karaktera koje omogućavaju posjetiocima da upotpune svoje znanje o istraživačima i da sami istražuju uz dobar provod poslednjeg petka u septembru.


Snimak DEVOJKE na kamionu uteruje strah u kosti: Vozač je ubeđen da nije među ŽIVIMA (VIDEO) - Radio Balkan Seher Mahala\nSablasni prizor prepao je kamiondžiju i njegovog kolegu iza\nBrojni građani argentinske pokrajine Kordobe prestravljeni su nakon što su tamošnji mediji počeli da prenose video kamiondžije koji tvrdi da je oko tri sata ujutro na autoputu imao posla sa duhom.\nVozač, u medijima predstavljen samo kao Horhe, iz Hesus Maríje u početku je verovao da mu se u retrovizoru ukazala žena koja se “šlepala” na zadnjim vratima vozila i pritom riskirala život, međutim priča je neočekivano poprimila paranormalnu notu.\nNaime, kako barem tvrdi Horhe, kada je preko radija pozvao kolegu da se približi njegovom kamionu i potvrdi da se neko nalazi pozadi, devojka je iznenada iščezla, i to tačno u trenutku kada je kamion počeo da prelazi železničku prugu.\nNažalost, kolega krucijalni trenutak nije zabeležio telefonom, ali oba vozača ostala su isprepadana do te mere da su odlučili da promene mesto planiranog odmorišta, što dalje od Totorasa gde je se ta situacija odvila, prenose tamošnji portali.\nŠto se snimka tiče, nema sumnje da je u pitanju bila osoba, ali nije moguće dokazati da se na kamionu provozala baš pokojnica. Razum govori da se neka devojka samo švercovala i skočila kada je vozilo počelo da usporava zbog pružnog prelaza.\nBilo kako bilo, ovaj doživljaj je poprilično isprepadao vozače, iako iz nekog razloga na snimku fali baš “najstrašniji” deo.(RBSM-RADIO)


Opozicioni savezi, stranke i pokreti potpisali zajedničke uslove za slobodne i fer izbore – Двери\n14. децембра 2018. Ostavite komentarSaopštenja\nPredsedavajući Saveza za Srbiju i gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović naglasio je da su zahtevi opozicije preduslov za održavanje poštenih izbora i dodao: „Nužno je da ljudi od integriteta budu na ključnim mestima u državi u okviru RIK, REM, Programskog saveta RTS, koji će obezbediti kontrolni mehanizam, da svaki sledeći izbori budu fer i pošteni. To bi onda značilo da Srbija ima šansu da postane pristojno društvo.“\nPredsednik Demokratske stranke Srbije Miloš Jovanović ocenio je da je “tragično” što opozicija u Srbiji 2018. godine mora da se bori za stvaranje sulova za slobodne i poštene izbore.\nKonstantin Samofalov iz Socijaldemokratske stranke (SDS) ocenio je da u Srbiji od 2012. godine “nema slobodnih izbora” kao i da “jedva da ima slobodnih medija”.\nU ime Pokreta centra, zajedničke uslove je potpisala Tatjana Macura koja je kazala da je opoziciju danas ujedinila “borba za vraćanje normalnosti i onih vrednosti koje su u prethodnih 30 godina urušavane u Srbiji” dok je Radomir Lazović iz inicijative Ne davimo Beograd ocenio da je sada “pravi trenutak da se bavimo izbornim uslovima” i da je “uvek vreme” da inicijativa sarađuje sa političkim strankama u borbi protiv nasilja i kontroli izbornog procesa.\nDokument Zajednički uslovi opozicije za sprovođenje slobodnih i poštenih izbora u celosti možete pročitati OVDE.\nSaopštenjaSavez za Srbiju


DRŽAVA IZDVAJA SVEGA 80 EURA MJESEČNO ZA PAZARSKU BOLNICU – SANDŽAK.rs Informativni portal\nAutorske kolumne Medijski monitoring Novi Pazar Slovenija Srbija Vijesti\nNakon demantija Sindikata ljekara i farmaceuta Srbije o tvrdnjama srpskog predsjednika izrečenih 02.jula na RTS, na portalu istinomer.rs je objavljeno detaljnije istraživanje o ulaganjima iz državnog budžeta za Opštu bolnicu u Novom Pazaru.\nVučićeve tvrdnje o ulaganjima države u bolnice i plate medicinara u Novom Pazaru ne poklapaju se sa zvaničnom dokumentacijom, pokazuje Istinomer.\nJoš je u spomenutom demantiju SLFS istaknuto da “većinski deo plata zdravstvenih radnika ne plaća država, već građani Srbije”, te da se “mora podvući i istaći da budžet OSO i budžet RS treba razdvojiti”.\nZa petnaest mjeseci ukupno 1.200 eura, 80 eura mjesečno\nU izveštaju o izvršenju budžeta Opšte bolnice u Novom Pazaru za 2019. godinu, navodi se da je u 2019. godini, za plate, naknade i dodatke zaposlenih izdvojeno 682.879 miliona dinara iz budžeta doprinosa za zdravstveno osiguranje, dok je iz budžeta RS za ovu namenu izdvojeno samo 142 hiljade dinara.\nU izvještaju prva tri mjeseca 2020. godine, možemo da vidimo da je za plate, naknade i dodatke zaposlenih, iz budžeta doprinosa za zdravstveno osiguranje izdvojeno 192.677 miliona dinara.\nIstovremeno, iz državnog budžeta Republike Srbije, u toku prva tri meseca 2020, nije izdvojen ni dinar za plate zdravstvenih radnika u Opštu Bolnicu Novi Pazar.\nDržava nije dala ni dinara za angio salu\nSrpski predsjednik je u istoj emisiji tvrdio i da je država uložila milione u angio salu, a kako Istinomer saznaje, riječ je o šest miliona eura od EU.\nNo iz detaljng uvida i analize državnog budžeta kao i budžeta grada Novog Pazara za 2018. i 2019. godinu, vidi se da država nije dala ni dinara za ovaj projekat. Po dokumentima koje Istinomer prikazuje, Grad Novi Pazar je za projektnu dokumentaciju angio sale izdvojio 17 miliona dinara, kao i još 13 miliona za Urgentni blok.\nSlučaj Dijagnostičkog centra\nRiječi srpskog predsjednika: “Mi smo izgradili Dijagnostički centar, koji smo zajedno sa našim prijateljem šejkom Muhamedom Binzajedom, za 5 miliona evra podigli u Novom Pazaru”, bile su također predmetom analize.\nPozivajući se na SLFS, Istinomer razotkriva i ovu Vučičevu laž.\nNaime, u spomenutom demantiju ovog Sindilata se navodi: “uvidom u finansijske izveštaje OB Novi Pazar iz 2017. i 2018. godine, može se zaključiti da nije bilo većih ulaganja iz Republičkog budžeta, niti iz budžeta grada u Dijagnostički centar”.\nIstinomer.rs / Sandzak.rs


Tijana Ajfon priznala krivicu, starleti godinu dana zatvora - BIGportal.ba\n28 Januara, 2021 28 Januara, 2021 0156\nStarleta Tijana Maksimović iz Beograda poznatija kao Tijana Ajfon optužena za međunarodno navođenje na prostituciju u cijelosti je priznala krivicu, a predložena joj je jednogodišnja kazna zatvora, saopšteno je danas i Tužilaštva BiH.\nOna je sporazumno priznala krivicu, a Sud BiH je prihvatio je predloženu kaznu od godinu dana zatvora.\n“U predmetu protiv optužene za međunarodno navođenje na prostituciju optužena je, u prisustvu advokata, u cijelosti sporazumno priznala krivnju. U skladu sa sporazumom, za optuženu je predložena kazna zatvora u trajanju od jedne godine”, navedeno je u saopštenju Tužilaštva BiH.\nKako se dodaje u saopštenju, predložena kazna u skladu je sa ulogom i odgovornošću optužene u izvršenju kaznenog djela.\n“Sklapanjem sporazuma, optužena se odriče prava na suđenje i prava na žalbu na presudu koju joj na temelju sporazuma, izrekne Sud BiH”, dodaje se u saopštenju.\nOptužena je lišena slobode u maju 2020. godine, kada je utvrđeno da je ilegalno ušla u BiH, zajedno sa još dvije djevojke sa područja Beograda, koje je podsticala na pružanje seksualnih usluga za novac, na jednoj zabavi u okolini Bijeljine.\nProvedenom policijskom akcijom, učesnici zabave su otkriveni i lišeni slobode od strane policijskih djelatnika MUP-a RS, u akciji kodnog naziva “Kristal”.


EU daje 3,2 milijarde evra za razvoj proizvodnje baterija za vozila | Novine Toronto\nOgromnu pomoć od 3,2 milijarde evra radi razvoja evropske industrije električnih vozila, Brisel je odobrio za uspostavljanje saradnje u proizvodnji baterija.\nBiće primenjen modele multinacionalnog učešća u firmi za proizviodnju aviona "Erbas", čime bi u borbi za čistiji transport EU trebalo da postane konkurencija proizvođačima baterija iz Azije.\nEvropska komisija je odobrila isplatu novca konzorcijumu od 17 kompanija u sedam država članica, uključujući Nemačku i Francusku.\nTa pomoć mora da privuče "dodatnih pet milijardi evra privatnih investicija", što će Evropljanima, nada se Brisel, omogućiti da se suoče s kineskim proizvođačima baterija koji su odmakli u tom sektoru.\nTaj "važan projekat od zajedničkog evropskog interesa" (PIIEC) imaće 17 direktnih učesnika iz raznih sektora, među kojima proizvođač automobila BMNj i hemijske industrije BASF i Solvai - iz Belgije, kao i mala i srednja preduzeća.\nTe kompanije će "tesno sarađivati međusobno i s više od 70 spoljnih partnera" i s "javnim istraživačkim organizacijama iz cele Evrope", navodi se u saopštenju iz Brisela.\nDanas "odobrena pomoć obezbediće da ovaj važan projekat napreduje bez konkurencije" među učesnicima, već uz njihovu saradnju, rekla je komesarka EU za konkurenciju Margret Vestager.\nCilj projekta koji traje do 2031. godine, je razviti litijum-jonske baterije "koje imaju duži vek", "brže se pune" i "bezbednije su i ekološki prihvatljivije" od baterija za vozila koje su sada na tržištu.\n"Očekuje se da će potražnja za baterijama vrlo brzo rasti u narednim godinama", smatra Komisija.\nPo Komisiji, "znatni tehnološki i finansijski rizici" koji prate ovaj novi veliki projekat, opravdavaju odobravanje javne pomoći.\nAli, "znatan deo dodatnog profita koji će učesnici ostvariti, biće podeljen poreskim obveznicima kroz mehanizam povraćaja", kaže ona.\nTo znači da ako projekti "ostvare dodatni neto prihod iznad projekcija, kompanije će odgovarajućim zemljama članicama vratiti deo novca prikupljenog od poreskih obveznika".\nNemački ministar ekonomije Peter Altmajer je u izjavi pozdravio ovaj "veliki uspeh".\n"Čitav lanac proizvodnje lanca baterija može se rasporediti na evropskom tlu i na taj način održati snažnu industrijsku proizvodnju u Evropi", poručio je francuski ministar ekonomije Bruno Le Mer.\nOvaj projekat "doprineće postizanju cilja Evropske unije da do 2050. godine postane prvi ugljenično neutralan kontinent", dodao je on.\nBrisel takođe naglašava da projekat ima za cilj "poboljšanje ekološke održivosti" proizvodnje, smanjenjem njenog "ugljeničnog otiska" i količine otpada, kao i razvijanjem postupka demontaže baterija i njihovog recikliranja.\n"Litijum-jonske ćelije" su neophodne za punjive baterije za električna vozila, ali malo je proizvođača vozila koji se i sami bave proizvodnjom baterija jer ona zahteva velika ulaganja za i dalje malu količinu finalnih proizvoda - baterija. Mnogi proizvođači vozila zato ostaju pri tome da biraju među nekoliko specijalizovanih dobavljača baterija s kojima sarađuju, posebno jer se tehnologija brzo razvija.\nSada samo jedan odsto svetske proizvodnje "litijum-jonskih ćelija" potiče iz Evropske unije, dok bi vrednost svetskog tržišta baterija za automobile mogla 2027. godine dostići 45 milijardi evra, od čega 20 do 30 odsto u Evropi, smatra konsultantska agencija BCG.


Dveri Beograd: O izmenama na registarskim tablicama – Двери\n25. августа 2017. Ostavite komentarSaopštenja\nKada imamo vlast koja je u kampanji 365 dana / 24č dnevno onda je za potpuno očekivano da se zakoni i odluke donose kampanjski, bez strategije i plana realizacije, a da posledice svega toga, po nepisanom pravilu, na svojoj koži osećaju građani.\nO predlogu izmene sadržaja registarskih tablica Srpski pokret Dveri je izneo svoje mišljenje pre šest i po godina. Da je naš stav bio konstruktivan i dobro promišljen pokazuje nedavno pokrenuta inicijativa vlasti da se iz registarskih oznaka izbace pojedina slova. Ova inicijativa je svakako dobrodošla i Dveri je podržavaju, međutim, predložene izmene su samo delimične i nisu dosledne, pa je zato potrebno doraditi tu inicijativu, kako za nekoliko godina ne bismo ponovo radili ceo posao ispočetka.\nSmatramo da izmena treba da bude saglasna našem identitetu i Ustavu pa, u skladu sa tim, da slovni deo na tablici bude u ćiriličnom fontu. Mislimo na poslednja dva slova, a oznaka registracionog područja je ionako na oba pisma, samo im treba zameniti mesta.\nNe stoji bojazan da će naši vozači u Zapadnoj Evropi zbog toga imati problema jer ne znamo ni za jedan slučaj da su vozila sa ruskim ili bugarskim registarskim tablicama vraćeni zbog njihovih ćiriličnih oznaka. Štaviše, EU je zbog Bugarske dodala na svojim novčanicama ćirilični natpis „evro“. Dakle, nikakva servilnost nije neophodna i neće nam podići ugled.\nIpak, ukoliko vlast nije spremna za ovaj „radikalni zaokret“, a sa druge strane da bismo sačuvali nacionalno dostojanstvo, predlažemo kao krajnje kompromisno rešenje da se za slovni deo koriste grafemi koji postoje i u ćiriličnim i u latiničnim pismima, koji u kombinaciji sa trocifrenim brojnim delom daju sasvim dovoljan broj kombinacija za sva registraciona područja. Četvrta cifra u broju, što se već koristi u Beogradu, omogućava pokrivanje cele Srbije.\nDa bi ova mera bila potpuna neophodno je ispuniti još dva uslova kojima nadležni organi do sada nisu pridavali značaj, a to je: da građani nemaju nikakav dodatni trošak, i da budu pošteđeni bilo kakvih redova i čekanja jer je njihovo slobodno vreme samo njihovo i vlast ne treba i ne sme da ga zbog svojih propusta troši i uzurpira.\nZato apelujemo da se ova prilika ne propusti i da se taj deo konačno uredi po meri naših građana.\nSavet za saobraćaj Gradske organizacije Dveri Beograd


Održana 2. sednica Skupštine u Lajkovcu, usvojen rebalans budžeta za ovu godinu - GEM info\nOdržana 2. sednica Skupštine u Lajkovcu, usvojen rebalans budžeta za ovu godinu\n30. septembra 2020. 30. septembra 2020. Redakcija 0 Comments skupština Lajkovac\nObiman dnevni red od 36 tačaka obeležio je rad lajkovačkog parlamenta. Na drugoj sednici Skupštine novog saziva pred odbornicima su se našle tačke o rebalansu i izvršenju budžeta za ovu godinu. Data je i saglasnost na promenu cenovnika komunalnih usluga JP „Gradska čistoća“ Lajkovac a neznatno uvećanje cena odnosiće se na uslugu odnošenja smeća, rekao je u izjavi za medije predsednik Skupštine Nenad Džajević.\nNajvažnije tačke druge sednice Skupštine u Lajkovcu odnosile su se na usvajanje izvršenja budžeta za prvih šest meseci ove godine kao i rebalans budžeta, čije usvajanje je kasnilo zbog aktuelne epidemiološke situacije, kaže predsednik Skupštine Nenad Džajević.\nOdbornička većina u lajkovačkom parlamentu nije usvojila predlog dopune amandmana odbornika grupe „Za bolji Lajkovac“ iz objektivnih razloga, jer su se te tačke odnosile na teme koje su bile u redovnom dnevnom redu, kaže Džajević.\nOd osam stalnih radnih tela Skupštine opštine, doneta je odluka i o obrazovanju Saveta za bezbednost.\nJedna od tačaka odnosila se i na promenu cenovnika komunalnih usluga JP „Gradska čistoća“ a odnosi se na uslugu odnošenja smeća. Cene se neće drastično menjati već se menja metod za kalkulaciju cena, potvrdio je Džajević.\nUsvojene su i promene u radu Opštinske uprave a odnose se na spajanje dva odeljenja u jedno, Odeljenja za urbanizam i Odeljenja za stambeno komunalne građevinske delatnosti.\nNa pitanje novinara koliko je vanredno stanje usporilo radove u opštini, predsednik Skupštine kaže da je pandemija značajno uticala na dinamiku radova ali da se uprkos tome investicije realiziju.\nNa drugoj sednici Skupštine potvrđeni su i mandati novim odbornicima: Miroslavu Lukiću, Nikoli Živkoviću, Veljku Sretenoviću i Nenadu Živojinoviću.\nShare the post "Održana 2. sednica Skupštine u Lajkovcu, usvojen rebalans budžeta za ovu godinu"\n← ŽUKO organizovao Seminar u cilju osnaživanja žena\nFestival srpskih vina po 12. put održan u Lazarevcu →


Ne osuđujte ni sebe ni druge I BIĆETE SREĆNIJI\nNe osuđujte ni sebe ni druge\nI BIĆETE SREĆNIJI\nSetite se trenutka kada ste zaista osetili sreću. Šta je bio razlog? Da li ste bili ispunjeni osećajem radosti zbog nečega što ste uradili? Ili možda zbog toga kako ste izgledali? I ono najvažnije – koliko je osećaj trajao?\nNaučna istraživanja pokazuju da su potrebni mentalno zdravlje, viša svest i rad na sebi kako bi se moglo pristupiti dugotrajnijoj sreći\nU psihologiji postoji teorija koja se zove “teorija ličnog opredeljenja”, koja pokazuje da je mentalno zdravlje najvažnije da bi se “iskusila” dugotrajnija sreća. Ono u osnovi potiče iz ravnoteže između autonomije (sloboda mišljenja/način ponašanja/lični ciljevi), sposobnosti (poznavanje neke veštine) i povezanosti (osećaj da negde pripadaš/odnosi sa drugim ljudima).\nOsnovna greška u međuljudskim odnosima je osuđivanje drugih, jer je to ono što uništava balans između autonomije i povezanosti.\nKada osuđujete tuđe postupke, vi u stvari pokušavate da preuzmete kontrolu nad situacijama koje ne mogu biti pod kontolom. Na ovaj način slabite svoju autonomiju i izazivate osobe sa kojima se ne slažete da postanu defanzivne. Na primer, ako osoba ne ispuni vaše očekivanje da se sa vama sretne, vi je nazivate lenjom. Osuđivanje izaziva slabljenje vaše snage, kvari odnose sa okolinom, a samim tim umanjuje i vašu sreću.\nIstraživanja pokazuju da kada ste svesni i sabrani, možete lakše da shvatite da je svako na svom ličnom putu zadovoljstva. To znači da iako druga osoba ne može da odgovori na vaša očekivanja, ne treba na to gledati kao na nešto loše, već onako kako jednostavno JESTE. Nemojte ljude posmatrati kao “prave” ili “pogrešne”, već kao različite.\nbalans ciljevi istraživanja mentalno zdravlje ne osuđujte Psihologija sreće viša svest zamka\t2016-07-06\n10 STVARI KOJE SREĆNI LJUDI RADE PRED SPAVANJE\nKako iskoristiti potencijale\nSTANITE I DOPUSTITE DA VAM SE ŽIVOT DOGODI\nOgledalo života under Dragana Pavliček, Kolumne\nŽivot je lep bez stereotipa i rutine under Otvoreni um, Za dobar osećaj


U kalendaru sajmova nalaze se 22 manifestacije, a to nije konačan broj poručuju iz Šumadija sajma – Veliki Park\nU kalendaru sajmova nalaze se 22 manifestacije, a to nije konačan broj poručuju iz Šumadija sajma\nRezultati poslovanja u prvom kvartalu i broj održanih manifestacija nedvosmisleno pokazuju da će ova godina za Šumadija sajam biti najuspešnija od osnivanja tog privrednog društva. U kalendaru sajmova nalaze se 22 manifestacije, a to nije konačan broj poručuju iz Šumadija sajma, jer se za nekoliko događaja trenutno nalaze u pregovorima.\nRazlog za optimizam leži i u činjenici da je u januaru, posle osam godina pauze, uspešno organizovan Sajam sporta, dok je februar obeležio Sajam venčanja – branše koja je najviše pogođena dvogodišnjom pandemijom koronavirusa. Svakako ne treba izostaviti ni Sajam građevinarstva i Sajam obrazovanja i zapošljavanja, kao i manifestacije realizovane u februaru i martu.\nDa je Šumadija sajam mesto pravih poslovnih susreta, govori i uvođenje većeg broja novih događaja, ali i nova poslovna partnerstva. Reč je o saradnji sa Ministarstvom finansija – Uprava carine, ali i organizaciji događaja koji do sada nisu bili tipični, kao što su koncerti i slična dešavanja. Ako sve to uzmemo u obzir i dodamo da društvo nema dugoročnih obaveza, da sve svoje kratkoročne obaveze servisira na vreme, ne postoji bojazan da ova godina ne bude najuspešnija od osnivanja privrednog društva, kazao je direktor Aleksandar Lazović.\nTo nam daje mogućnost da razmišljamo o jednom investicionom ciklusu, a priliku vidimo na prostoru ispred Šumadija sajma. Zbog toga je u planu postavljanje ograde i asfaltiranje tog prostora, istakao je Lazović, što će omogućiti da budemo tržišno ineteresantniji i primamljiviji za sve koji vide priliku da organizuju neki događaj na otvorenom, kao što su recimo koncerti u letnjem periodu.\nSa željom i ambicijom daljeg razvoja, menadžment Šumadija sajma je prepoznao interes u novim poslovnim partnerstvima, koji uz organizaciju brojnih događaja , sajmu pružaju finansijsku stabilnost i sigurnost u poslovanju.Ulaskom u partnerstvo sa Upravom carine, kao i kompletan prateći sadržaj koji ovakav vid partnerstva donosi, sajmu pružaju stabilan izvor prihoda od izdavanja spoljašnjeg prostora na dnevnom nivou , tako da su stabilnost i sigurnost neizostavni u trenutnom i budućem poslovanju.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, Vesti\t/ No Responses / by Milan 2 априла, 2022