Poslovni prihodi tvrtki u BiH prvi put će premašiti milijardu KM | VIPmagazin\nPoslovni prihodi tvrtki u BiH prvi put će premašiti milijardu KM\nBosna i Hercegovina će ove godine prvi put dobiti kompanije čiji godišnji poslovni prihodi iznose više od milijardu maraka. BiH će dobiti namajmanje jednu, a možda i više takvih komapnija.\nPoduzeće čiji će prihodi sigurno premašiti milijardu KM je Elektroprivreda BiH.\nPodsjetimo da su mediji početkom ove godine pisali da su prihodi Elektroprivrede BiH već u 2016. premašili milijardu KM. No, istina je da su poslovni prihodi poduzeća lani iznosili 997 milijuna KM.\nTo se vidi iz izvještaja objavljenog na Sarajevskoj berzi ali i iz priznanja 100 najvećih kompanija u BiH koje je dodijeljeno prije nekoliko dana, a na kojem je po visini ostvarenog prihoda prvoplasirana JP Elektroprivreda BiH sa 997.870.238 KM.\nPojasnimo da je EP BiH ostvarila lani i financijske prihode od 7 milijuna KM (od čega se 6,4 milijuna KM odnosi na prihode od kamata), te ostale prihode od oko 16 milijuna KM (otpis obaveza, ukinuta rezerviranja i sl.).\nNo, prihodi iz poslovanja tek ove godine će premašiti milijardu KM. Na polugodištu ove godine prihodi EPBiH iznosili su 568 milijuna KM što je za oko 100 milijuna KM više u odnosu na prvo polugodište lani, i na sigurnom su putu da pređu granicu od milijardu maraka.\nOsim toga, moguće je da i prihodi kompanije Bingo premaše milijardu maraka. Prihodi ove tvrtke lani su iznosili 915 milijuna maraka, dok su godinu ranije bili 806 milijuna.\nAko se taj trend rasta nastavi i u ovoj godini, što se može očekivati jer je firma nastavila s ekspanzijom, njeni prihodi također će premašiti milijardu maraka.\nGlasujte da Mostar bude buduća destinacija Eurowingsa\nAS ulaže milijun KM u tuzlansku Solane\nRaiffeisen bankarstvo i na Viberu: Jednostavan način slanja novca


File traži da Beograd primenjuje dogovor sa Prištinom\nFile i premijer Srbije Ivica Dačić\nPosle Hermana Van Pompuja i Ketrin Ešton, u Beogradu je sa najvišim srpskim zvaničnicima razgovarao i evropski komesar za proširenje Štefan File. On je koji je posle susreta sa premijerom Srbije Ivicom Dačićem poručio da je predloženo da pitanje normalizacije odnosa Beograda i Prištine bude tretirano u poglavlju 35 – koje bi bilo otvoreno od početka do kraja pregovora EU sa Srbijom.\nFile je u Beogradu predstavio i nacrt vremenskog rasporeda i dinamike pregleda reformi koje je Srbija sprovela i koji će početi 1. septrembra i trajati verovatno do juna 2015:\n"Sledeće nedelje predstavićemo zemljama članicama EU nacrt pregovaračkog okvira sa Srbijom. Nakon toga, pregovorački okvir treba da bude usvojen, kako bi prva konferencija sa Srbijom mogla da bude održana najkasnije u januaru 2014-te godine".\nUz poruku da očekuje da će Srbija biti sledeća, 29-ta članica Evropske unije, premijer Srbije Ivica Dačić je rekao da Srbija što pre mora da formira pregovarački tim i imenuje glavnog pregovarača. Taj pregovarač ne treba da bude visoka politička ličnost, nego treba da bude šef tehničkih pregovora, a na političkom nivou postojaće državna delegacija, tim premijera i drugih, objsnio je Dačić:\n"Ja sam siguran u to da će Srbija spremno odgovoriti na ovako brze poteze evropskog komesara za proširenje, odnosno Evropske komisije u celini. I da ćemo moći da propratimo sve ove zahteve, od kojih će i zavisiti kojom će brzinom Srbija ići ka EU".\nOsim sa premijerom Srbije, File se danas sastao i sa potpredsednicima Vlade Aleksandrom Vučićem i Suzanom Grubješićem, a planirano je da se evropski komesar sutra obrati poslanicima Skupštine Srbije, a potom sastane i sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem.


Savet Evrope: Evropa još daleko od dostizanja rodne jednakosti\n► Savet Evrope: Evropa još daleko od dostizanja rodne jednakosti\nEvropske zemlje se i dalje bore da postignu rodnu jednakost u donošenju odluka u javnom životu, ocenjeno je u novom izveštaju Saveta Evrope koji je danas objavljen.\nU izveštaju je analiziran napredak ostvaren u 46 zemalja ka cilju koji je odredio Komtitet ministara Saveta Evrope 2003. godine, da najmanje 40 odsto žena učestvuje u raznim aspektima političkog i javnog života.\nPrema nalazima izveštaja Komisije za rodnu ravnopravnost Saveta Evrope, samo dve od 46 posmatranih zemalja, Finska i Švedska, dostigle su cilj od 40 odsto učešća žena u donjem domu parlamenta ili u jednodomnim parlamentima u 2016. godini dok je u proseku njihovo učešće u tim telima u Evropi bilo 25,6 odsto.\nNijedna od posmatranih zemalja nije dostigla minimalni cilj od 40 odsto za gornje domove parlamenta, gde je prosečno učešće žena među imenovanim članovima bilo 35,8 odsto među izabranim članovima 23,9 odsto.\nProsečni udeo žena kao šefova vlada, šefova regionalnih vlada i gradonačelnika širom Evrope bio je ispod 17 odsto.\nU proseku žene su u Visokim ili Višim sudovima bile zastupljene sa 33 odsto, a 28 odsto u Visokim savetima sudstva i 26 odsto u Ustavnim sudovima. Opšti udeo žena ambasadora, od 13 odsto je najslabije rodno izbalansiran u 2016. godini.\n"Ovi podaci pokazuju da Evropa ima još daleko da ide da bi dostigla rodnu jednakost", rekao je generalni sekretar Saveta Evrope Torbjorn Jagland u saopštenju Saveta Evrope i pozvao zemlje članice da poprave odnos broja muškaraca i žena u javnom odlučivanju u okviru širih napora podsticanja rodne ravnopravnosti u svim sferama života.\nU Srbiji je udeo žena u raznim parlamentarnim, sudskim i gradskim telima uglavnom iznad evropskog proseka, proističe iz tabele Saveta Evrope, jedino gde Srbija kaska je u udelu žena među gradonačelnicima gde su one predstavljene sa 5,5 odsto u odnosu na evropski prosek od 13,4 odsto.\nU Srbiji je 34,4 odsto žena u parlamentu 2016. godine u odnosu na evropski prosek od 25,6 odsto. U parlamentarnim odborima zastupljeno je 37,5 odsto žena prošle godine u odnosu na evropski prosek od 25,6 odsto.\nU regionalnim parlamentima bilo je zastupljeno 31,6 odsto žena u poređenju sa 25,6 odsto koliki je prosek Evrope. Žena je na čelu parlamentarnih odbora bilo je 37,5 odsto, a evropski prosek je 25,6 odsto.\nMeđu gradonačelnicima u Srbiji je 2016. godine bilo 5,5 odsto žena, u odnosu na evropski prosek od 13,4 odsto.\nU Višim i Vrhovnim sudovima bilo je zastupljeno 56,8 odsto žena u poređenju sa evropskim prosekom od 33 odsto.\nŽene u Ustavnom sudu zastupljene su 40 odsto 2016. u poređenu sa prosekom od 26,3 odsto u Evropi.\nBilo je 15,9 odsto ambasadorki 2016, u odnosu na evropski prosek od 13 odsto.\nSrbija ima 57,1 žena predstavnica u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope 2016, u poređenju sa evropskim prosekom od 35,7 odsto.


Niko se ne oseća obaveznim da plati uklanjanje pontonskog mosta\nNOVI SAD - Pontonski most na Dunavu kod Novog Sada još nije demontiran, premda već punih mesec dana nije u funkciji. Radnici "Mostrogradnje" sklonili su dve srednje barže, kako bi oslobodili prolaz za brodove koji plove Dunavom, a za ostali posao je potrebno da se obezbede sredstva.\nKako su nam rekli u ovom preduzeću, ugovor o održavanju mosta koji je "Mostogradnja" ranije potpisala s gradom prestao je da važi od trenutka kada je most zatvoren za drumski saobraćaj, a za uklanjanje preostale četiri barže i betonskog prilaza potreban je investitor. Taj investitor, kako sada stoje stvari, neće biti gradska uprava, jer su nam tamo rekli da takva obaveza ne postoji.\n" U ugovoru o korišćenju barži koji je svojevremeno potpisan sa preduzećem "Heroj Pinki" jasno piše da se on raskida u trenutku puštanja u saobraćaj Mosta slobode, a nijedne reči nema o našim obavezama da finansiramo uklanjanje barži. Grad je još dužan samo da "Pinkiju" plati poslednju ratu zakupa za barže, što ćemo u dogledno vreme i učiniti. To će, što se nas tiče, biti sve", kazao je načelnik gradske uprave za saobraćaj Milivoj Vuković.\nU preduzeću "Heroj Pinki", međutim, tvrde da nema ni govora o tome da je ova firma dužna da finansira uklanjanje konstrukcije pontonskog mosta i ističu da je njihovo bilo samo da izdaju barže. Direktor "Heroj Pinkija" Slobodan Rubežić precizira da je, u vreme gradnje pontonskog mosta, 1999. godine, sa Izvršnim većem Vojvodine sklopljen ugovor o privremenom korišćenju barži, prema kojem se Pokrajina obavezala da će, posle rasklapanja pontonca, barže vratiti u prvobitno stanje. Ni u tom ugovoru, međutim, ne piše izričito da će pokrajinska vlast finansirati rasklapanje i uklanjanje konstrukcije.\n"Mi ćemo Pokrajinu ovih dana podsetiti na njenu obavezu, a što se tiče troškova rasklapanja barži, ni sam ne znam ko bi to trebalo da plati. Znam sigurno jedino da to ne može biti naša firma", navodi Rubežić.


Portparol Kremlja Peskov: Rusija nije izvor prijetnje globalne gladi :: realno55 ::\nRusija nije izvor prijetnje globalne gladi, rekao je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov, napominjući da je do ove situacije došlo zbog sankcija.\n"Rusija je uvijek bila pouzdan izvoznik žita kao i Ukrajina. Ruska strana uopšte ne zabranjuje Ukrajini da izvozi žito željeznicom u Poljsku. Odatle stiže naoružanje i niko im ne brani da na isti način izvoze pšenicu", naglasio je Peskov.\nPrema njegovim riječima, Moskva nije izvor problema koji je doveo do prijetnje svjetske gladi, već su izvori tog problema oni koji uvode sankcije i sama embarga, koja su na snazi.\nOn je dodao da je Rusija, istovremeno, saglasna sa zabrinutošću koju je izrazio generalni sekretar UN Antonio Guteres zbog moguće globalne krize sa hranom.\nRuska novinska agencija "RIA Novosti" podsjeća da je prošle sedmice Svjetski program UN za hranu /VFP/ zatražio proširenje rješenja za borbu protiv krize sa hranom koja je pogoršana usljed sukoba u Ukrajini i ekonomske krize.\nVFP, takođe, ističe da bi ukrajinska kriza mogla uzrokovati rast broja ljudi koji sebi neće moći da priušte hranu.


FBiH: U protekla 24 sata registrirano 25 slučajeva COVID-19, prijavljena 2 smrtna ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirano 25 slučajeva COVID-19, prijavljena 2 smrtna ishoda\nObjavljeno: 30.05.2021 ; Ažurirano: 30.05.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.205 uzoraka, od kojih je 25 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH, osim u Posavskom i Srednjebosanskom.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 677.220 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 133.295 osoba. Zaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH je evidentiran oporavak 122.323 pacijenta. U protekla 24 sata evidentiran je oporavak 9 pacijenta.\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljena su 2 smrtna ishoda. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 5.221.


Srpski fudbaleri čuvaniji od Buša, Vučića i pape - 30.07.2015, Sputnik Srbija\nMere bezbednosti za predstojeći duel fudbalskih reprezentacija Albanije i Srbije u Elbasanu biće najveće u istoriji te države, jače čak nego prilikom... 30.07.2015, Sputnik Srbija\nvesti, svet, albanija, srbija, papa franja, edi rama, džordž buš, aleksandar vučić, fudbal, društvo, region\n17:32 30.07.2015 (Osveženo: 03:35 26.08.2021)\n© AP Photo / Marko DrobnjakovićNeredi na utakmici Srbija - Albanija\nMere bezbednosti za predstojeći duel fudbalskih reprezentacija Albanije i Srbije u Elbasanu biće najveće u istoriji te države, jače čak nego prilikom prethodnih „rizičnih poseta“ američkog predsednika Džordža Buša, Aleksandra Vučića i pape, prenosi list „Šekuli“.\nKako se navodi, albanski premijer Edi Rama želi da se pošalje najlepša moguća slika u svet i ministrima unutrašnjih poslova i odbrane Saimiru Tahiriju i Mimiju Kodeliju, šefu obaveštajne službe Višom Ajaziju Liki, kao i predsedniku Saveza Armandu Duki, a dao je taj zadatak na posebnom sastanku pre dva dana.\nPrema ranijem dogovoru dva saveza na utakmici u Elbasanu neće biti gostujućih navijača, a list navodi da će se ići tako daleko da nekoliko dana uoči meča Srbima uopšte neće biti dozvoljen ulazak u Albaniju. Očigledno, da bi se izbeglo nešto slično skandalu sa dronom tokom prve utakmice u Beogradu.\nBiće sprovedena i posebna procedura za kupovinu karata i ulazak na stadion „Elbasan arena“, čiji je kapacitet 12.800 mesta. Albanski navijači karte će moći da kupe samo uz lične karte ili pasoše, čime će se sprečiti ulazak osoba koje imaju policijski dosije.\nUtakmica između Albanije i Srbije igra se 8. oktobra, a prema najavama trebalo bi da joj prisustvuje i srpski premijer Vučić.


Škrbić s ambasadorom Hasanovim o proglašenju najmenadžera i ličnosti godine - informativa.ba\nBiznis Škrbić s ambasadorom Hasanovim o proglašenju najmenadžera i ličnosti godine\nŠkrbić s ambasadorom Hasanovim o proglašenju najmenadžera i ličnosti godine\nAmbasador Republike Azerbejdžan za Srbiju, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru Eldar Hasanov danas je u rezidenciji Ambasade u Beogradu primio delegaciju Evropske nezavisne agencije iz Sarajeva sa predsjednikom Panetom Škrbićem na čelu.\nRazgovarano je o pripremama za narednu, 38. ceremoniju proglašenja evropskih najmenadžera i ličnosti godine, a koja će biti održana 5. jula u Sarajevu.\nAmbasador Hasanov će 5. jula biti učesnik ovogodišnjih ,,Sarajevskih privrednih susreta’’ koje organizuje Direkcija Agencije iz Zenice.\nŠkrbić je upoznao ambasadora Eldara Hasanova, da je za ovogodišnju prestižnu evropsku nagradu u Sarajevu nominovano oko 200 uspješnih menadžera iz svih privrednih oblasti iz 20 evropskih država, a priznanje će dobiti njih dvadeset i pet.\nZa nagradu su nominovana i dva izuzetno uspješna predstavnika Azerbejdžana - generalni direktor jedne od najvećih i najuspješnijih azerbejdžanskih kompanija AZVIRT, Aliyev Kamil Ali, te član Parlamenta Republike Azerbejdžan Dževanšir Fejzijev (Javanshir Feyziyev).\nInače, ceremoniji u Sarajevu će prisustvovati oko 400 menadžera i veći broj političkih i javnih radnika iz regiona jugoistične i srednje Evrope, a među kojima su predsjednici šest država i vlada iz regiona koji su već potvrdili dolazak u Sarajevo.\nTakođer, 5. jula u Sarajevu će biti održan i tradicionalni međunarodni poslovni/biznis forum na temu održivog razvoja i regionalne privredne saradnje, a u okviru toga je i tema o najkonkretnijoj daljoj saradnji i investicijama Republike Azerbejdžan u zemljama jugoistočne Evrope, o čemu će kao uvodničar govoriti ambasador Hasanov i biznismen Kamil Aliyev iz Azerbejdžana.\n- Pripreme za 38. Evropski izbor najmenadžera u Sarajevu teku odlično i, prema planu, Nezavisni evropski žiri na čelu sa predsjednikom Viborom Mulićem iz Varšave uspješno obavlja svoj dio posla, tako da se ove godine očekuje bolja manifestacija nego ikada do sada. Akcent ovogodišnjih ,,Sarajevskih privrednih susreta’’ je – kako unaprijediti saradnju i prijateljstvo među privrednicima, građanima i državama regiona. Najveći doprinos širenju i jačanju saradnje daju upravo menadžeri i privrednici koji se u tome nalaze ispred političara – izjavo je Škrbić, saopćeno je iz Evropske nezavisne agencije.


Zapadni Balkan ostaje prioritet nove Evropske komisije - EU Delegacija u Srbiji\nZapadni Balkan ostaje prioritet nove Evropske komisije\nBy Nebojsa objavljeno\t 11/09/2019 Vesti\nZapadni Balkan ostaje prioritet za novi sastav Evropske komisije, poručio je šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Sem Fabrici na otvaranju debate „Pet godina pregovora: Koliko je Srbija daleko od članstva u EU„. Događaj je organizovan povodom petogodišnjice rada portala European Western Balkans (EWB) uz podršku Beogradske otvorene škole.\n„Ključna pitanja za Zapadni Balkan tokom mandata nove Evropske komisije biće strukturne reforme. Portfolio za Zapadni Balkan ostaje isti, struktura ostaje ista, a to su vladavina prava, razvoj ekonomije, razvoj javne administracije, borba protiv korupcije, dobri odnosi sa susedima, kao i rešavanje regionalnih sporova“, naglašava ambasador Fabrici.\nSrećan rođendan @european_wb 🎂🎊🇪🇺🇷🇸 Šef Delegacije EU u Srbiji @semfabrizi čestitao na srpskom jeziku #EUzaTebe #rođendan #5years #srbijaeu #mediji\nA post shared by EU u Srbiji (@eusrbija) on Sep 11, 2019 at 1:03am PDT\nU govoru na srpskom jeziku, Fabrici je čestitao petogodišnjicu rada portala EWB i naveo da se taj jubilej poklapa sa godišnjicom početka pregovora Srbije za priključenje EU u januaru 2014. godine.\n„Posao novinara koji pokrivaju proces evropske integracije nije lak i jednostavan, ovo je velika odgovornost koju ste dokazali, svako vas bodrim da nastavite da izveštavate profesionalno“, naglašava ambasador.\nGlavni i odgovorni urednik European Western Balkans Nemanja Todorović Štiplija kaže da je portal, od otvaranja pregovora između Srbije i EU, organizovao preko 30 događaja posvećenih raznim aspektima pristupanja, a da je glavno pitanje ove konferencije koliko će ih još biti dok se proces ne završi.\n„Tokom poslednjih pet godina, European Western Balkans objavio je 300 intervjua, preko 300 autorskih tekstova, a 30 visokih evropskih zvaničnika govorilo je za portal. 2017. godine pokrenuta je srpska verzija EWB, a nedavno i mobilna aplikacija“, navodi Štiplija.\nNakon uvodnih izlaganja, organizovane su dve debate, u kojima se razgovaralo o najvećim izazovima koji Srbiju očekuju u nastavku evropskog puta.


BREGAR PRED ISLAND: Moramo da ih cenimo i poštujemo, ali i znamo šta treba da napravimo! - Sportske vesti - ProSport\nPočetna»Sportske vesti»Ostali sportovi»BREGAR PRED ISLAND: Moramo da ih cenimo i poštujemo, ali i znamo šta treba da napravimo!\nAutor Aleksandar Popović 22/04/2022 1 minut čitanja\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije u subotu igra protiv Islanda odlučujući meč za plasman na Evropsko prvenstvo.\nSelektor Bregar rekao je da je pobeda protiv Turske već zaboravljena.\n“Jedino što je u tom meču bilo dobro je pobeda, ostalim baš i nisam bio zadovoljan. Sada je pred nama Island. Ono što ja pratim Island poslednjih deset godina, oni su sada u najboljem sastavu. Napravili su sastav od iskusnih igračica koje su se vratile i mladih. Oni su dobar protivnik koga moramo da cenimo i poštujemo, a opet na kraju moramo da znamo i koliko nama ova utakmica znači i šta treba da napravimo da se kvalifikujemo”, rekao je Bregar.\n“Za Island mogu da kažem da igra dobar i brz rukomet, najbolja igračica im je desni bek Rut i za nas će biti najvažnije da je zaustavimo. Kao predstavnik skandinavskog rukometa oni malo ‘štrče’, trče unazad, imaju dobru bekovsku liniju, a dobar napad mogao bi da bude naš plan kako da stignemo do pobede”, dodao je selektor.\nUtakmica Srbija – Island biće odigrana u Zrenjaninu sa početkom od 18 časova.\nNovak protiv Hačanova za finale Srbija opena!\nIsland Reprezentacija Srbije Srbija Uroš Bregar\nPrethodna vestJOKIĆ: Nije gotovo, pokazali smo da možemo da igramo sa njima!\nSledeća vest Hamilton potvrdio da želi da postane vlasnik Čelsija!


Vesti Autor:FoNet01. apr. 201618:55 > 18:59\nDanas je u Nišu održan miting Srpske napredne stranke na kojem je govorio i lider stranke Aleksandar Vučić. On je iskoristio priliku da niškim naprednjacima uputi poruku: “Ili se popravite, ili će svi da lete!”\nPrema Vučićevim rečima, niko iz Niša nije govorio na mitingu i to je bio njegov odgovor na sve njihove svađe u protekle dve godine.\n"Složni" naprednjaci u Nišu na izbore u dve kolone?\n„Nisu malo radili, ali umesto da su brinuli o narodu, brinuli su o svojim svađama i ovo im je psolednja opomena. Ili će da se poprave ili će svi da lete”, poručio je Vučić lokalnim funkcionerima SNS-a.\nOn je istakao da su izbori važni jer nikada nije bilo više različitih interesa koji su se okupili da se promeni put Srbije, da ona ne bude stabilna zemlja, da ne ide sigurnim putem napred. Moj odgovor njima je: „U redu, imate pravo da mrzite, ali ko god mrzi to ga muči i izjeda“, rekao je Vučić.\n“Ovo su veoma neizvesni izbori, nemojte da imate iluzija, nikakvih razlika između njih nema. Da bismo mogli da im se suprotstavimo demokratski i zakonski moramo da se ujedinimo i pokažemo da ne mogu da pobede normalnu, prostojnu, uređenu i modernu Srbiju”, poručio je on.\nPonavlja da je pred Srbijom jednostavan izbor – ili ste za prošlost ili za budućnost. “Da li ste za one koji su učestvovali u pljačkaškoj privatizaciji kojom su ojađena sva niška preduzeća, ili za one koji jedino umeju da kažu – glasajte za nas, mi mrzimo Evropu, ali će sve da bude lepo”.\nVučić je podsetio da se od Srbije ultimativno tražilo da izruči lidera SRS Vojislava Šešelja, napominjući da bi neki drugi to uradili odmah „ne bi li se dodvorili“. “Šta god mislio o Šešelju, naš je posao da štitimo prava svakog građanina Srbije. Kod mene nema nikakve mržnje, neka je živ i zdrav Srbiji i svojoj porodici i dobro je da se vlada dostojanstveno ponela”, rekao je on.\nNjegova politika, međutim, je nešto drugo, protiv toga ćemo da se borimo, jer želimo Srbiju budućnosti, uglednu, u kojoj će deca da imaju budućnost, kazao je Vučić.\nŽelimo Srbiju koja će umeti da zaštititi interese RS, da se izbori za Srbiju u UN, UNESKO, hoćemo Srbiju na putu ka EU, ali koja ima najbolje odnose sa Ruskom federacijom, naglasio je predsednik SNS.\nMi želimo da sačuvamo mir i stabilnost u regionu, ali da nikome ne damo na našu Srbiju, poručio je Vučić i istakao da je prioritetni zadatak popravljanje životnog standarda.


... /Ministarstvo prosvjete i kulture RS: Učenici kažnjeni zbog sporne fotografije? / Radio Sarajevo\n... / Ministarstvo prosvjete i kulture RS: Učenici kažnjeni zbog sporne fotografije?\n29. 01. 2020. u 14:47:00 Anadolija\nPovodom izvještavanja medija o spornoj fotografiji koju su učenici Prve osnovne škole u Srebrenici objavili na društvenim mrežama, Ministarstvo prosvjete i kulture RS-a danas je saopštilo da je zatražilo potpunu informaciju od rukovodstva ove škole.\n"Prema informaciji koju je Ministarstvu dostavila Prva osnovna škola u Srebrenici, sporna fotografija nastala je u prostoru škole u vrijeme kada nije izvođena nastava jer je 27. januar, prema školskom kalendaru, nenastavni dan. Fotografija je nastala u vrijeme kada su se učenici pripremali za školsku priredbu, bez prisustva nastavnika. Učenici su nosili srpsku narodnu nošnju kao izraz tradicije i kulture našeg naroda. Iz škole je potvrđeno da učenici na školskoj priredbi nisu nosili nikakva obilježja te da nisu koristili internet za vrijeme boravka u školi. Sporna fotografija objavljena je sa privatnih Instagram naloga trojice učenika u popodnevnim časovima, u vrijeme kada nisu bili u školi. Dakle, pomenuta scena sa fotografije nije bila dio zvanične priredbe upriličene povodom školske slave Svetoga Save", navodi se u saopštenju iz ministarstva.\n"Prva osnovna škola u Srebrenici preduzeće sve mjere na prevenciji i sprečavanju svih pojava koje bi mogle ugroziti sigurnost učenika ili dovesti do diskriminacije po bilo kom osnovu. Sigurnost sve djece za vrijeme boravka u školi i njihova zaštita je prioritet svake obrazovne ustanove u RS-u", navodi se u saopštenju.\nTagovi: Srebrenica učenici četnici fotografija Ministarstvo kulture RS\nBiH / Održan protest upozorenja roditelja bošnjačke djece u Srebrenici


Usred IZOLACIJE zgrnula bogatstvo zahvaljujući KOZAMA: Ne nije prodavala sir ili mleko, a evo kako su ove životinje postale ZVEZDE INTERNETA! (VIDEO) – Naši u svetu\nUsred IZOLACIJE zgrnula bogatstvo zahvaljujući KOZAMA: Ne nije prodavala sir ili mleko, a evo kako su ove životinje postale ZVEZDE INTERNETA! (VIDEO)\nObjavljeno 15/02/21 u 08:00\nDot MekKarti, vlasnica farme u Velikoj Britaniji uspela je da, za manje od godinu dana, zaradi pedeset hiljada funti zahvaljujući neobičnom biznisu. Naime, ona je svoje koze iznajmljivala za sastanke putem video aplikacije Zum i tako uspela da se obogati u godini pandemije.\nDok nije nastupio korona virus, a sa njim i izolacija, Dot je za život zarađivala iznajmljujući svoje životinje i objekte na farmi za razne događaje. Najveće zvezde njene farme, koze – Meri, Megi i Hilda uveseljavale su posetioce, pa je njihova vlasnica došla na ideju da, kada je počela pandemija, svoj biznis preseli onlajn, prenosi “Blic”.\nNije se nadala da će njena, kako kaže, “šala” naići na toliki odziv, pa je iznenadilo kada je videla da su njene društvene mreže i i-mejl pretrpani porukama zaintersovanih ljudi, koji su želeli da svoje virtuelne sastanke učine zanimljivijima.\n– Ljudi su umirali od smeha kada bi se na sastanak sa nadređenima “ušunjala” i jedna koza. Šef bi ih tada pitao da li samo on vidi “neobičnog kolegu”, što bi izazvalo urnebesne reakcije. Učestvovale su u druženjima sa malom decom do “žurki” sa viskijem, petkom uveče – izjavila je vlasnica farme za “5njuz”.\nDo sada Dot je svoje koze iznajmljivala širom sveta, pa su tako bile deo onlajn druženja u Australiji, na Novom Zelandu, u Francuskoj i Kanadi, čime je uspela da zaradi veliku svotu novca i zaposli još ljudi.\nMinistar zdravlja Austrije očekuje RAST broja novozaraženih i navodi KAKO delovati protiv toga\nPonovo zaražavaju one koji su preležali koronu! Prijavljenima sledi NOVČANA NAGRADA\nSutra sahrana princa Filipa, otkriveni detalji: Biće 30 ljudi, a ovo je protokol koji…\nČUDO u BRITANSKOJ BOLNICI: Onkološki pacijent se izlečio, NESTALI i VIRUS i RAK!\nVelika Britanija se sprema da ukine mnoge restrikcije, naučnici upozoravaju i apeluju


Troicki razočaran: U lošoj smo situaciji - BIGportal.ba\n28 Novembra, 2021 28 Novembra, 2021 058\nSelektor teniske reprezentacije Srbije Viktor Troicki bio je razočaran nakon poraza od selekcije Njemačke u 2. kolu Dejvis kupa u Inzbruku.\nTroicki je izražio žal što je dubl u sastavu Novak Đoković – Nikola Ćaćić izgubio odlučujući duel.\n“Puni smo utisaka posle ovakvog poraza, loša je situacija posle ovog meča. Žao mi je što se ovo desilo, Ćaćić je igrao jako dobro, Novak takođe. U njima vidim da mogu da budu dobar tim, nažalost, Filip je imao težak meč protiv raspoloženog rivala”, rekao je Troicki posle poraza od Nemaca.\nPokušao je da bude optimističniji, ali mu se nikako ne dopada što više ništa nije u rukama Srbije.\n“Nadam se da ćemo biti u prilici da igramo u četvrtfinalu kao jedan od dva drugoplasirana tima, čekamo ishode drugih timova, više ništa ne zavisi od nas. Ponosan sam na njih, kad imaju samopouzdanje možemo da očekujemo i velike uspehe. Nadam se da još imamo šanse da napravimo nešto ove godine”, rekao je Troicki.\nObjavljena dokumentacija: Đoković odbio da potpiše odbijanje vize


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Oko 90.000 zaposlenih u riziku od obolijevanja\n08. 11. 2020. 12:28 >> 12:28 0\nOko 90.000 zaposlenih u riziku od obolijevanja\nStvaranje jake kulture fokusirane na dobrobit zaposlenih i građenje timskog duha postalo je važnije nego ikada, u situaciji kada je pandemija koronavirusa nametnula velike ekonomske izazove za firme i za njihove radnike, ocijenila je doktorica psihologije Jelena Goranović.\nOna je na seminaru pod nazivom Suzbijanje stresa na radnom mjestu u tri koraka, koji je Privredna komora (PKCG) organizovala u saradnji sa međunarodnom bonitetnom kućom Coface, predstavila kako stres utiče na psiho-fizičko zdravlje i efikasnost na radnom mjestu, na koji način prepoznati faktore koji ga izazivaju i kako održavati visok nivo motivacije, fokusiranosti i produktivnosti zaposlenih.\nGoranović je, kako je saopšteno iz PKCG, navela da u Crnoj Gori 40 hiljada zaposlenih radi kancelarijske poslove, prema evidenciji Svjetske zdravstvene organizacije i da su oni izloženi najvećem riziku od profesionalnih oboljenja.\nU trgovinama i ugostiteljstvu uglavnom rade žene, njih 50 hiljada, i imaju najvišu stopu stresa koji dovodi do fizičkih oboljenja.\n„S obzirom na to da će svaki građanin imati pravo na zdravstvenu njegu i pomoć, moguće i poštedu od posla zbog ovog stanja, treba očekivati veliki broj zahtjeva za bolovanje po tom osnovu“, kazala je Goranović koja dugi niz godina radi kao konsultant u oblasti kontrolisanja stresa i pospješenja dobrobiti zaposlenih u Velikoj Britaniji.\nIz PKCG je saopšteno da se na seminaru diskutovalo se o različitim uzrocima stresa, a prezentovani su praktični načini i strategije uvećanja motivacije, te produktivnosti zaposlenih.\nPotpredsjednica PKCG, Ljiljana Filipović, saopštila je da je seminar prvenstveno namijenjen preduzećima nosiocima Excellent SME sertifikata, ali i svim zainteresovanim koji bi to uskoro mogli postati.\n„Stranke i poslovni partneri vlasnika sertifikata Excellent SME, koji izdaje PKCG, dobijaju veću bezbjednost poslovanja, veće povjerenje, lakše i brže poslovno odlučivanje sa manje rizika, a vlasnik jasno označen dobar bonitet preduzeća i višu kredibilnost u očima stranki i poslovnih partnera“, rekla je Filipović.\nSeminar je pratilo 99 predstavnika kompanija, uz poštovanje mjera NKT, od čega 66 online.\nPazari manji za petinu, a broj radnika za 11 odsto\nKriza ukazala na značaj diversifikacije privrednih aktivnosti


Jutarnji: Srpski biznismen misteriozni kupac deonica Kraša?\nTanjug 18. septembra 2019. 12:28\nBEOGRAD/ZAGREB – Direktor hrvatske kompanije Kraš u Beogradu, Živko Kapetanović, nije potvrdio ali ni demantovao pisanje Jutarnjeg lista da je srpski biznismen NEBOJŠA Šaranović kupac Krašovih deonica, zbog koga su cene akcija te kompanije uzletele u nebo.\nKapetanović je u izjavi za portal B92 rekao da nema komentar i da nije ovlašćen da daje takve informacije.\nPodsećanja radi, Jutarnji list je objavio da je Nebojša Šaranović, u čijem je vlasništvu kiparska grupacija Kappa Star Limited (u regionu poznata po Jaffa biskvitima), kupac velikog broja deonica kompanije Kraš, KOJI JE skriven iza kastodi računa Rajfajzen banke Austrija na kojem se sada nalazi šest odsto udela u fabrici.\nPrema informacijama Zagrebačke berze, na kastodi računu je do četvrtka bilo upisano 3,06 odsto, odnosno 45.804 deonica Kraša, a u petak ili ponedeljak pređen je prag od pet odsto, što znači da je prema zakonu obavezno objaviti ko stoji iza računa, prenosi portal “Novac.hr”.\nTaj portal podseća i da su 2010. godine srpski mediji pisali kako je Kraš hteo da kupi fabriku slatkiša „Jafa Crvenka“ i da ih je Šaranović tad odbio.\nŠaranović je, kako prenose hrvatski mediji, poznat kao „kralj papira“ jer poseduje i tri fabrike papirnih proizvoda.\nKupovinom „Baninija“ 2017. godine je, međutim, jasno stavio do znanja da svoje poslovanje šri i na konditorsku industriju, zaključuje taj portal.\nInače, deonica Kraša je u utorak bila najlikvidnija na Zagrebačkoj berzi, s prometom od 13,6 miliona kuna (1,83 miliona evra).\nIpak, to je znatno manje nego dan ranije kada je istrgovana za 38 miliona kuna (5,13 miliona evra), piše Poslovni dnevnik. List dodaje da joj je u utorak cena pala za šest posto, na 705 kuna (95,2 evra), prekinuvši tako četvorodnevni pozitivan niz tokom kojeg je dotakla i 890 kuna (120,16 evra), najviši nivo od 2007. godine.\n„Ta deonica je u fokusu ulagača, nakon što je Mesna industrija braća Pivac početkom prošle nedelje najavila ponudu za preuzimanje, a mediji nagadaju ko bi mogao biti ‘kupac iz senke’ koji je na kastodi računu u Rajfajzen banci, po poslednjim službenim podacima Centyralnog klirinško depozitarnog društva, povećao svoj udeo na 3,06 posto i četvrti je na listi najvećih deoničara Kraša“, navodi Poslovni.


Kurs i obuka internog proverivača u oblasti sistema bezbednosti hrane\nObuka u okviru FO 3 kursa je prvenstveno namenjena sticanju zvanja Internog proverivača u oblasti Sistema bezbednosti hrane ( engl. Food Safety Management System ), a sa stanovišta pravila međunarodno priznatog standarda za ovu oblast ISO 22000:2005 ( HACCP ).\nU okviru FO 3 kursa uz teorijska znanja o sprovođenju interne provere pomenutog sistema, bez obzira da li se ona vrši u matičnoj ili u organizaciji Isporučioca, svi polaznici dobijaju i praktične smernice, odnosno uputstva o adekvatnoj primeni pravila koja propisuje standard ISO 22000:2005 (HACCP). Tokom trajanja kursa svi polaznici prisustvuju i radionici u kojoj se upoznaju sa praktičnom primenom znanja koja stiču tokom trajanja obuke, a primeri se u zavisnosti od broja polaznika i njihovih potreba mogu do određene mere prilagođavati.\nZnanja koja stiču svi polaznnici FO 3 kursa im omogućavaju adekvatnu implementaciju pravila međunarodno priznatog standarda za Sistem bezbednosti hrane ISO 22000:2005 (HACCP), a čime se umnogome poboljšava ne samo kvalitet poslovanja pojedinca, već i određene organizacije u celini.\nOsnovni cilj FO 3 obuke jeste da se svi polaznici osposobe da potpuno samostalno i sa visokim stepenom efikasnosti sprovode internu proveru sa stanovišta Sistema bezbednosti hrane, a u skladu sa pravilima serije međunarodno priznatih standarda ISO 22000 (HACCP).\nU osnovi, pod pojmom interna provera sa stanovišta pravila standarda serije ISO 22000 ( HACCP ) se podrazumeva sistemsko i potpuno nezavisno ispitivanje, kako bi se utvrdila usaglašenost spovedenih aktivnosti i planiranih mera, sa posebnim akcentom na utvrđivanju efikasnosti sprovođenja mera i njihove uloge u postizanju cilja određene organizacije.\nUz pomenuti standard, svi polaznici FO 3 kursa se upoznaju i sa pravilima međunarodno priznatog standarda ISO 19011:2011, te Uputstvima za proveravanje sistema menadžmenta kvalitetom i/ili Sistema upravljanja zaštitom životne sredine.\nTokom trajanja FO 3 obuke se svi polaznici najpre upoznaju sa osnovnim pravilima grupe međunarodno priznatih standarda ISO 22000 koji se odnose na Sistem bezbednosti hrane. Zatim dobijaju teorijska znanja u vezi sa planiranjem samog Procesa provere pomenutog sistema, te pravilnim i efikasnim utvrđivanjem stanja postojeće dokumentacije. Vrlo važan segment obuke u okviru FO 3 kursa je usmeren na razlikovanje značajnih i manje značajnih neusaglašenosti, a prema zahtevima važećih standarda za ovu oblast. Immplementacijom ovih znanja se umnogome utiče na poboljšanje efikasnosti samog Procesa provere. Takođe, polaznici FO 3 obuke se upoznaju i sa brojnim metodama i tehnikama provere Sistema upravljanja bezbednošću hrane, te načinima za postizanje što efikasnije komunikacije kako tokom realizacije Procesa provere, tako i tokom njegove pripreme, bez obzira da li se obavlja u matičnoj organizaciji ili u organizaciji Isporučioca. Na samom kraju FO 3 kursa svi polaznici dobijaju i praktične primere o načinima prikazivanja rezultata do kojih se došlo tokom Procesa provere.\nKome je kurs namenjen : polaznici mogu biti sve osobe koje su na bilo koji način i po bilo kom osnovu uključene u rad Sistema bezbednosti hrane, a posebno osobe koje su u okviru određene organizacije zadužene za sprovođenje interne obuke u okviru Sistema bezbednosti hrane, kao i osobe koje su zaposlene na rukovodećim mestima u okviru određene organizacije, a čiji zadaci radnog mesta podrazumevaju upoznavanje sa principima vezanim za Sistem bezbednosti hrane u okviru organizacije, kako bi se oni mogli pravilno sprovesti bilo u matičnim organizacijama, bilo u organizacijama Isporučioca.\nUkupno vreme trajanja polazne obuke : 2 dana ( u skladu sa programom ).\nSpisak gradova za kurs i obuku internog proverivača u oblasti sistema bezbednosti hrane


Jeftini letovi iz Šri Lanke za Gambiju - Avionske karte Šri Lanka Gambija - eSky.ba\nLetovi iz Šri Lanke za Gambiju\nPretražite letove iz Šri Lanke za Gambiju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Šri Lanke za Gambiju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke za Gambiju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke za Gambiju?\n✔ Ako rezerviram let iz Šri Lanke za Gambiju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke za Gambiju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Šri Lanke za Gambiju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Fond do 13 sati uplaćuje sredstva za Sofiju – Haber.ba\nFond do 13 sati uplaćuje sredstva za Sofiju\nFond zdravstvenog osiguranja RS će danas uplatiti iznos od 200.000 KM za finansiranje troškova operacije za trogodišnju Sofiju Mićević iz Banjaluke u zdravstvenoj ustanovi “Jons Hopkins Medicine International” u Baltimoreu (SAD), saopšteno je iz ovog Fonda.\nFond će danas, do 13 sati, uplatiti 200.000 KM na račun zdravstvene ustanove “Jons Hopkins Medicine International” u Baltimoreu (SAD). Sama procedura transakcije novca sa računa u banci u bh. entitetu Republici Srpskoj, na račun banke u SAD će trajati najduže dva dana, prema informacijama dobijenim u banci, pišu “Nezavisne“…\nIz Fonda podsjećaju da u potpunosti finansiraju troškove Sofijinog liječenja u Srbiji, a do kraja 2016. godine je za njeno liječenje izdvojeno 110.000 KM.\nInače, Fond je za ovu godinu za liječenja u inostranstvu planirao sredstva u iznosu od oko dva miliona KM.\n“Svjesni smo da je to nedovoljno novca, jer su, nažalost, potrebe za skupim liječenjima u inostranstvu sve veće, ali i situaciji kada se Fond isključivo finansira od uplate doprinosa za zdravstveno osiguranje koji se pri tome neredovne uplaćuje, nismo u mogućnosti da izdvojimo više sredstava. Zato, još jednom, podsjećamo javnost da je neophodno da se u (bh. entitetu) Republici Srpskoj osnuje poseban fond koji bi upravo finansirao skupa liječenja u inostranstvu, rijetke bolesti i slično”, saopšteno je iz Fonda.\nMala pluća Sofije Mićević očajno se bore za dašak života a ukoliko što hitnije ne ode na liječenje u Baltimore, može doći do najgoreg mogućeg scenarija. Zbog toga su iz organizacije “Budimo ljudi”, pozvali institucije da što hitnije odreaguju kako bi se Sofija odmah primila na liječenje.\n“U kontaktu smo sa institucijama na nivou BiH, kako bi država samo potpisala garanciju da Sofija ode na liječenje, a novac ćemo naknadno skupiti. Novac više nije toliko važan, jer sati su pitanju i Sofija hitno treba pomoć institucija”, rekli su u udruženju “Budimo ljudi “.\nIgor Crnadak, ministar vanjskih poslova BiH rekao je da je u kontaktu sa organizacijom i da radi na što hitnijem odlasku Sofije na liječenje.\n“Sutra ću imati više informacija, ali radimo na ubrzanju liječenja”, kaže Crnadak.\nMaloj Sofiji, koja je oboljela od akutne limfoblastne leukemije, u novembru prošle godine u Beogradu je urađena transplantacija koštane srži, ali je njen organizam odbacio kalem.\nPodsjetimo, za operaciju u Baltimoreu potrebno je 270.000 dolara, a ako ste u mogućnosti i želite pomoći ovoj maloj Banjalučanki, to možete uraditi uplatom novčanih sredstava na jedan od navedenih računa.\nNovac se može uplatiti na KM/devizne račune:\nTeme:Banja Luka, Fond zdravstvenog osiguranja RS, Sofija Mićević, sredstva za liječenje


maglaj.net - OPĆINA MAGLAJ - Javni poziv za iskazivanje interesa za zbrinjavanje pasa lutalica u urbanim sredinama općine Maglaj\nJavni poziv za iskazivanje interesa za zbrinjavanje pasa lutalica u urbanim sredinama općine Maglaj\nU skladu sa odredbama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja („Službeni glasnik BiH“, br. 25/09 i 9/18), Poglavlje IX – Zaštita napuštenih i izgubljenih životinja, a na osnovu člana 42. Statuta općine Maglaj („Službene novine Općine Maglaj“, br. 8/07, 3/08 i 6/08) i Odluke o izvršavanju Budžeta Općine Maglaj za 2021. godinu („Službene novine Općine Maglaj“, broj 3/21), Načelnik općine objavljuje\nza iskazivanje interesa za zbrinjavanje pasa lutalica u urbanim sredinama općine Maglaj\nPredmet ovog javnog poziva je iskazivanje interesa za zbrinjavanje pasa lutalica u urbanim sredinama općine Maglaj.\nPod pojmom zbrinjavanje pasa lutalica podrazumijeva se hvatanje pasa lutalica, napuštenih i izgubljenih pasa, njihov adekvatan smještaj, posjedovanje potrebne opreme za čuvanje, hranjenje i osiguranje veterinarske zdravstvene zaštite i njege pasa, kao i briga o zbrinjavanju uginulih pasa, a sve u skladu sa odredbama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja i drugih relevantnih propisa.\nPrimarni cilj je zaštita i uklanjanje pasa lutalica sa ulica, puteva i javnih površina i obezbjeđenje adekvatnih uslova u prihvatilištu, te pronalazak udomljenja za pse. Općina Maglaj provodi ovaj javnih poziv u cilju prevencije širenja bjesnila i drugi zaraznih bolesti, koje mogu uzrokovati psi lutalice usljed nekontrolisanog razmnožavanja, te sigurnosti i zaštite svojih građana.\nPravo učešća na ovom javnom pozivu imaju udruženja građana koja su registrovana za obavljanje djelatnosti koje su predmet javnog poziva.\nSredstva za ove namjene su planirana u budžetu Općine Maglaj za 2021. godinu, a bit će dodijeljena udruženju koje ispunjava sve uslove javnog poziva i čiji projekat bude najbolje ocijenjen.\nUz prijavu na javni poziv, koja mora sadržavati osnovne informacije o udruženju (naziv, sjedište, ID broj), potrebno je dostaviti sljedeću dokumentaciju:\n1. Prijedlog projekta zbrinjavanja pasa lutalica,\n2. Rješenje o registraciji za djelatnost koja je predmet ovog javnog poziva (original ili ovjerena kopija),\n3. Potvrda o transakcijskom računu.\n4. OCJENA PRIJAVA\nNačelnik općine će posebnim rješenjem imenovati tročlanu komisiju čiji je zadatak otvaranje, pregled i ocjena prijava pristiglih po ovom javnom pozivu.\nKomisija će sačiniti rang listu zaprimljenih prijava, nakon ocjene dostavljenih projekata zbrinjavanja pasa lutalica. Sa udruženjem građana čiji projekat bude najbolje ocijenjen zaključit će se ugovor o zbrinjavanju pasa lutalica u urbanim sredinama općine Maglaj na period od godine dana.\n5. ROK ZA DOSTAVU PRIJAVA\nRok za dostavu prijava je 7 (sedam) dana od dana objave ovog javnog poziva na web stranici Općine Maglaj.\nPrijave se predaju direktno na pisarnicu Općine Maglaj u zatvorenoj koverti sa naznakom „Prijava na javni poziv – Zbrinjavanje pasa lutalica, NE OTVARATI“, ili se šalju poštom na adresu:\nVITEŠKA BR. 4\nsa naznakom „Prijava na javni poziv – Zbrinjavanje pasa lutalica, NE OTVARATI“


Održana promocija konkursa Snažnije zajedno: Prijave do 15. decembra - Tehnopolis\nPromocija programa Snažnije zajedno koju organizuje Fondacija Trag održana je danas u Tehnopolisu.\nPredstavnice Fondacije su zainteresovanim predstavnicama ženskih udruženja i neformalnih grupa predstavile konkurs u okviru programa „Snažnije zajedno“, kroz koji će biti podržane neformalne grupe ili udruženja u ostvarivanju svojih ideja u oblastima borbe protiv porodičnog i partnerskog nasilja, trafikinga i eksploatacije, kao i izgradnje ženskog pokreta.\nKako navode iz Fondacije, odlučivanje o dodjeli donacija biće participativno, što podrazumijeva međusobno ocjenjivanje projektnih ideja od strane grupa i udruženja koja se prijave na konkurs. Trag će podržati najmanje 10, a najviše 15 inicijativa, u maksimalnom pojedinačnom iznosu do 10.000 dolara.\nPopunjene prijavne formulare možete slati najkasnije do 15. decembra na e-mail adresu prijave@tragfondacija.org, sa naznakom Za konkurs Snažnije zajedno. Jedna grupa/organizacija može podnijeti samo jednu prijavu na konkurs.\nProces selekcije biće završen najkasnije do 15. februara 2019. godine.\nPrijavni formular i sve informacije o uslovima konkursa možete pronaći na linku: bit.ly/snaznijezajedno .\nTags: Fondacija Trag, Snažnije zajedno, tehnopolis, Tehnopolis Niksic\nhttp://www.tehnopolis.me/online/wp-content/uploads/2018/11/20181128_121211.jpg 3024 4032 tehnopolis http://www.tehnopolis.me/online/wp-content/uploads/2017/03/Tehnopolis-logo-1.png tehnopolis2018-11-28 12:42:262018-11-28 12:45:36Održana promocija konkursa Snažnije zajedno: Prijave do 15. decembra\nTreći dan Startup Akademije: Predstavnica Tehnopolisa na treningu za hub menadžere\nŠirenje CODE Hub mreže u regionu: Otvoren CODE Hub na Sveučilištu u Zadru\nPočele prijave za program "Coca Cola - Podrška mladima"\nOdržan trening za potencijalne korisnike crowdfunding-a Završene aktivnosti u okviru projekta „Mladi mladima“


(07.02.2017 16:18)alexvuk Piše:\nPostovani kolega sa foruma, etiketirali ste i uopstili sve nas koji smo pisali svoja iskustva sa TE. Ukoliko sam dobro shvatio, ukoliko imam/imamo dobra iskustva sa nekakvom kurirskom sluzbom tada im radim PR, u suprotnom Vam ne smeta nista, te mogu da ocekujem da necu izazvati Vasu negativnu reakciju na forumu?\nAko pak stvari postavimo na Vas nacin i obrnemo pocetne postavke, tada Vi radite PR za PE kurirsku sluzbu i naravno da ce se vec naci neko slican Vama da napise komentar Vasim manirom. Pri tome ce svakako neko tamo dodati da mu kvalitet misljenja zavisi od broja napisanih poruka i da to svakako nije dovoljno za nemampojmastavecikako....\nI evo kako bi me shvatili za ozbiljno uzeh udela i u pisanju na forumu, a shodno Vasem stavu da je to bitno za posedovanje relevantnog misljenja. Nadam se da ste zadovoljni sa: kolicinom teksta, gramatikom, strukturom recenice...\nJa se direktno i konkretno obracam Vama gospodine. Nastupam argumentima. Nisam bio siguran sta Vam je bitno od referenci za ozbiljnu raspravu u okviru teme, te Vam napisah sve sto bi jednom takvom gospodinu, sa takvim pocetnim stavovima moglo da pojaca utisak relevantnosti sagovornika.\nDrago mi je sto imate dobro iskustvo u radu sa (Vasim) PE i zelim vam puno uspeha u daljem radu!


Kalabuhov: Oružane snage BiH nisu predviđene Dejtonom - Leutar.net\nSARAJEVO – Zajedničke oružane snage BiH nisu predviđene Dejtonskim mirovnim sporazumom, nego su nastale 2008. godine na osnovu saglasnosti na koju je Republika Srpska dala pristanak zbog masovnog pritiska spoljašnjih faktora, izjavio je ambasador Rusije u BiH Igor Kalabuhov.\n„Zajedničke oružane snage nastale su 2008. godine na osnovu saglasnosti entiteta od kojih se sastoji BiH da prenese odgovarajuća ovlaštenja na nivo BiH“, rekao je Kalabuhov za list Izvestija, odgovarajući na pitanje kako Rusija, kao zemlja garant Dejtonskog mirovnog sporazuma, gleda na odluku srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika da će Republika Srpska obnoviti svoju vojsku.\n„Bez obzira na to koliko su moralni bili razlozi kojima je pravdao svoj nepromišljen korak, ipak je, kao iskusan političar, morao predvidjeti njegove posljedice koje su odjeknule ne samo u BiH, već i u cijelom regionu. Naše procjene ovog rješenja su dobro poznate“, rekao je Kalabuhov.\n„Odsustvo saglasnosti Savjeta bezbjednosti UN u vezi sa samovoljnom odlukom naših zapadnih partnera o imenovanju novog visokog predstavnika znači da kandidat, državljanin Njemačke Kristijan Šmit nije bio odobren za tu dužnost. Stoga su, prema našem mišljenju, njegove aktivnosti nelegitimne“, naglasio je Kalabuhov.\n„Koliko razumijemo, u BiH nema konsenzusa o članstvu u NATO-u. U tom kontekstu, želio bih napomenuti da se u nekim balkanskim zemljama članstvo u Sjevernoatlantskoj alijansi posmatra kao izvjesna garancija unutrašnje političke stabilnosti. Prema našem mišljenju, takva stabilnost, ne samo za pojedine zemlje, već i za cijelu Evropu, može se obezbijediti isključivo stvaranjem sistema zajedničke evropske sigurnosti, a ne proširenjem NATO-a, koji ostaje instrument Hladnog rata“, poručio je ambasador Rusije.\nKada je govorio o saradnji BiH i Rusije u oblasti isporuke prirodnog gasa za koji je Rusija jedan od najvećih dobavljača za zemlje Balkanske regije Kalabuhov je naveo da se ruski gas isporučuje u BiH na osnovu sporazuma između „Gasprom eksporta“ i firmi iz BiH.\n„Pitanje duga BiH prema Rusiji za isporučeni gas u periodu od 1992. do 1995. godine od oko 100 miliona dolara ostaje neriješeno. Ovaj dug se postepeno otplaćuje prema postojećem dogovoru između strana“, rekao je Kalabuhov.\nKalabuhov je rekao i da je ideja o zajedničkom pokretanju postrojenja za komprimovani gas u Zvorniku samo jedna od inicijativa koje se razrađuju u kontekstu proširenja gasifikacije Republike Srpske zajedno s izgradnjom rafinerije u Zvorniku.\n„Uzajamni interes privrednih subjekata Rusije i BiH opaža se u mnogim sektorima – u trgovini, medicini, na polju investicione saradnje. Ove i druge teme biće razmatrane na sastanku kopredsjedavajućih Međuvladine rusko-bosanskohercegovačke komisije za trgovinsku i ekonomsku saradnju, koji je zakazan za 29. oktobar“, rekao je on.\nKalabuhov je govorio i o globalnom izazovu – širenju virusa korona i partnerskog odnosa Rusije prema BiH u tom kontekstu, ističući da te dvije zemlje konstruktivno komuniciraju o temi suzbijanja širenja virusa korona od početka pandemije.\n„Republika Srpska je među prvima kontaktirala Rusiju u vezi sa nabavkom vakcine sputnjik V. Trenutno se isporuke vrše prema važećem ugovoru. Koliko znamo, Vlada Republike Srpske zainteresovana je za nastavak takve interakcije. Generalno smo otvoreni za saradnju po ovoj temi sa potencijalnim partnerima iz BiH“, poručio je Kalabuhov.\n„Nadamo se da se, sa poboljšanjem epidemiološke situacije, boljim upoznavanjem javnosti o turističkim potencijalima naše dvije zemlje, jačanjem trgovinske i ekonomske saradnje, uključujući i na nivou regija, ovo pitanje može prevesti u praktičan plan“, rekao je Kalabuhov.


Mini arapski samit u Egiptu - 2002-05-12\nPrvi put od poèetka palestinsko-izraelskog sukoba septembra 2000, predsednici Egipta i Sirije i prestolonaslednik Saudijske Arabije, zvanièno su se sastali da bi razmotrili bliskoistoènu krizu. Sastanak je održan kasno sinoæ u egipatskom letovalištu Šarm el Šeik na Crvenom moru. Posle sastanka, trojica državnika su izdala zajednièko saopštenje u kojem su istakla, pored ostalog, svoju predanost arapskoj mirovnoj inicijativi usvojenoj u martu na Arapskom samitu u Bejrutu. Izraelu se na osnovu te inicijative garantuje normalizacija arapsko-izraelskih odnosa, u zamenu za poptpuno izraelsko povlaèenje sa teritorija okupiranih tokom bliskoistiènog rata 1967, uspostavljanje palestinske države i rezoluciju o problemu palestinskih izbeglica. Neki politièki analitièari u Egiptu smatraju da sastanak nije doneo ništa suštinski novo u pogledu bliskoistoène krize, ali ukazuju da je ipak bio važan. Hasan Nafe, šef odeljenja politièkih nauka na Kairskom univerzitetu, objašnjava da je sastanak potvrdio i Sjedinjenim Državama i izraelu da arapski svet ima jedinstveni stav.\n“Sastanak sam po sebi je veoma važan, jer svaki put kada se Egipat, Saudijska Arabija i Sirija okupe i usaglase zajednièki stav, generalno se može smatrati veoma pozitivnim korakom. To znaèi da arapski sistem nije pred raspadom, da se usaglašavanje nastavlja i da ne treba oèekivati podele.”\nIako su trojica lidera ukazala da podžavaju palestinski bunt protiv izraelske okupacije, takoðe su odbacila svako nasilje. Muhamed Kamal, koji predaje politièke nauke na dva univerziteta u Kairu, smatra da je saopštenje veoma važno.\n“Rekao bih da je to odgovor na izjavu predsednika Buša da bi arapske zemlje trebalo odluènije da osude terorizam. Ovo je saopštenje tri važna lidera u regionu koji ukazuju da su za mir u regionu i odbacuju nasilje, tako da time odgovaraju na ono što im je predsednik Buš i tražio.”\nMuhamed Kamal takoðe kaže da je sastanak važan zbog toga što pokazuje arapsko jedinstvo u pogledu sirijskog uèešæa u mirovnom procesu. Sirijski predsednik Bašar Asad je insistirao da sporazum mora da obuhvati povratak Golanske visoravni, koju je Izrael zauzeo 1967. Predsednik Asad se noæas vratio u Siriju, dok je princ Abdula ostao u Egiptu radi daljeg savetovanja sa predsednikom Mubarakom.


UHVATI ME AKO MOŽEŠ: Gde se skriva Kurak | Ekspres.net\nČetiri pripadnika Državne bezbednosti, među kojima je i Miroslav Kurak, osuđeni su danas na ukupno 100 godina robije za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije. Kurak koji je optužen kao direktni izvršilac ubistva i dalje se nalazi u bekstvu, a kako je nedeljni Ekspres već objavio, on se skrivao u Tanzaniji.\nPredsednik Vrhovnog kasacionog suda i Visokog saveta sudstva svojevremeno je ocenio rad Specijalnog suda sa “mora to bolje”. S tim se u potpunosti tada složio i Veran Matić, predsednik komisije za otkrivanje istine o ubistvu novinara. Štaviše, Matić je istakao da to mora bolje i kad je u pitanju rad ostalih državnih službi i organa, jer svoj posao nisu završili raspisivanjem poternice za odbeglim Miroslavom – Mikijem Kurakom, optuženim da je direktni izvršilac ubistva novinara Slavka Ćuruvije 1999. godine.\nLovac na tigrove\nPredsednik komisije pitao je javno da li naša država čeka da se Miki Kurak pojavi na nekoj od evropskih granica ili ima konkretan plan da otkrije gde se skriva ovaj profesionalni lovac na tigrove i lavove, kao i bivši pripadnik rezervnog sastava Jedinice za specijalne operacije, pa da ga privede.\nS tim u vezi obavestili smo Verana Matića da su državni organi bili voljni da Kuraku naprave sačekušu i maznu ga u dalekoj Tanzaniji, gde je do trenutka kada je protiv njega pokrenuta istraga za Ćuruvijino ubistvo, organizovao safari ture za bogate turiste željne aktivnog odmora.\nPrema informacijama koje smo dobili od izvora u vrhu MUP-a, dvojica srpskih policajaca organizovala su se da odu na lice mesta, na daleki put do istočne Afrike, tačnije, prijavili su se na safari turu kako bi Kuraku ušli u trag.\n“Za potrebe ove avanture, poslali su agenciji upit, nabavili dokumenta pod lažnim identitetom… Namera im je bila da na licu mesta, prerušeni u pasionirane ljubitelje puštanja krvi divljim zverima, pribave što više podataka o tome gde se uopšte odbegli Kurak skriva i koje su šanse da se privede licu pravde.”\nPripreme su, kažu, išle prema unapred utvrđenom planu, dok nije stigao odgovor da su kapaciteti za safari popunjeni i da pokušaju u nekom narednom periodu…\n“Kako je operacija provaljena, nije jasno, ni kako je otkriveno da nisu u pitanju turisti. Navodno, nađene su na društvenim mrežama njihove fotografije na kojima nose torbice preko ramena, što je bilo više nego dovoljno za sumnju da su u pitanju policajci. Dakle, odale su ih torbice.”\nVeranova komisija napomenula je i da pruža snažnu podršku pravosudnim organima koji vode postupak protiv nalogodavaca i izvršilaca ubistva, ali i da zahteva dodatni napor da suđenje teče efikasnije.\nKurakov advokat Stevan Protić sa čuđenjem se pita kako činjenica da je Miki Kurak u bekstvu na bilo koji način otežava ili usporava tok suđenja:\n“Mom klijentu se sudi u odsustvu, a to što je nedostupan pravosudnim organima Srbije apsolutno ne utiče na efikasnost suđenja. Suđenje zapravo otežava činjenica da sud nema ni jedan jedini dokaz da je Miki Kurak izvršilac ovog ubistva.”\nNovinar i vlasnik „Dnevnog telegrafa” Slavko Ćuruvija je ubijen na Uskrs, 11. aprila 1999. godine, u jeku NATO bombardovanja. Toga dana izašao je na nedeljni ručak sa prijateljicom Brankom Prpom. Dok su se šetali centrom Beograda i Kalemegdanom, pratili su ih pripadnici Devetog odeljenja beogradskog centra Resora državne bezbednosti. Ubijen je sa 17 hitaca u haustoru zgrade u Svetogorskoj 35.\nOptužnica je podignuta 15 i po godina kasnije. Prema optužnici, Ćuruvijino ubistvo organizovao je vrh Resora državne bezbednosti s tadašnjim načelnikom Resora Radomirom Markovićem na čelu. Kao suorganizator se navodi Milan Radonjić, nekadašnji šef beogradskog centra RDB. Za samo ubistvo optuženi su Ratko Romić, u to vreme glavni inspektor Druge uprave RDB, i Miroslav Kurak, rezervista RDB. Kurak je, prema optužnici, pucao u Ćuruviju, a Romić je drškom pištolja udario Branku Prpu u potiljak.\nPratili ga 24/7\nNepobitno je, medutim, utvrđeno da je čak 27 pripadnika RDB pratilo Ćuruviju neprekidno, u smenama, 24 sata dnevno. I da su naglo povučeni nekoliko minuta pre ubistva kako – prema optužnici – ne bi videli ubicu, ostavivši tako metu nepokrivenu.\nMeđu svedocima je bio i Milorad Ulemek Legija, bivši komandant Jedinice za specijalne operacije, koji je u istrazi rekao da je od Radomira Markovića čuo ko su ubice Ćuruvije, kao i da je pre toga načelnik RDB od njega tražio da ubije vlasnika “Dnevnog telegrafa”, što su mediji predstavili kao ključno za podizanje optužnice. Ulemek, koji u požarevačkom “Alkatrazu” služi jedinstvenu kaznu od 40 godina za ubistvo Zorana Đinđića i Ivana Stambolića, kao i za atentat na Vuka Draškovića u Budvi i na Ibarskoj magistrali, svedočio je pred sudskim većem 27. septembra 2016. Ulemek je ponovio deo iskaza u kojem navodi da mu je Marković posle jednog sastanka rekao da će mu navigatori u sledećoj akciji biti “oni Radonjini koji su ubili Ćuruviju” (Romić i Kurak), ali je odbio da dalje svedoči, tvrdeći da se zbog ovog suđenja preti njegovoj porodici.\nSvedočenje na sudu odbili su i pripadnici zemunskog klana, braća Miloš i Aleksandar Simović, tvrdeći da pretnje stižu i njihovim porodicama.\nTags državna bezbednostdržavna službalegijaMiroslav Kuraknovinarpresudaslavko ćuruvijasuđenjeveran matić\nPRESUDA ZA UBISTVO ĆURUVIJE Osuđeni na 100 godina robije! INTERVJU, VERAN MATIĆ: Služba i dalje štiti ubice Ćuruvije USKRS KOJI SE NE ZABORAVLJA NASTAVLJENO SUĐENJE ZA UBISTVO SLAVKA ĆURUVIJE: Milan Radonjić negirao da je bio u kontaktu sa Kurakom


Svet u šoku: Izbor za Mis Hitler! | Beograd Noću\nSvet u šoku: Izbor za Mis Hitler!\nvesti, Zanimljivosti, Žene • 20. Oktobar 2014.\nNeonacistički izbor lepotica u Rusiji, Mis Hitler 2014, osvanuo je na društvenoj mreži "VKontakte", i izazvao jako burnu reakciju svetske javnosti.\nTakmičenje okuplja lepe Ruskinje kojima je zajednička mržnja prema Jevrejima i obožavanje Adolfa Hitlera. Pomenute devojke takmičile su se u fotografisanju što boljeg selfija sa nacističkom temom za titulu "Hitlerove misice."\nPobednica je ona devojka čija fotografija sakupi najviše "lajkova", a prva nagrada je komad nakita sa simbolima drevnog nemačkog alfabeta, koji je inače obožavao čuveni Hajnrih Himler. Druga nagrada je privezak u obliku kombinacije nemačkog kukastog krsta i nacističke heraldike.\nOvo takmičenje, čije je zvanično ime "Mis Ostlanda" (Ostland je teritorija u istočnoj Evropi koju su nacisti okupirali, a na kojoj je stradalo preko milion Jevreja), naišlo je na osudu i zgražavanje na drušvenim mrežama.


u okviru 8.međunarodnog sajma energije, rudarstva, zaštite prirode i\nprateće industrije ENERGA 2018\nEvropska preduzetnička mreža u Bosni i Hercegovini i Srbiji i brojne međunarodne organizacije i agencije za podršku poslovanju iz Evropske unije i regiona, organizuju poslovne susrete firmi u okviru 8. Međunarodnog sajma energetike, rudarstva, zaštite prirode i prateće industrije ENERGA 2018 (19 – 21. jun 2018.). Za više informacija o sajmu posetite http://energa.ba/\nPoslovni susreti firmi ENERGA b2b 2018 održaće se 19. juna 2018.god. u Centru Skenderija, Sarajevo, a cilj im je da podrže kompanije u pronalasku internacionalnih partnera na sajmu. Učesnici mogu ugovoriti sastanke sa potencijalnim partnerima u skladu sa svojim potrebama i interesima, te direktno razgovarati o mogućnostima saradnje.\nU proteklim godinama sajam i prateća konferencija ENERGA svojim sadržajima i strukturom učesnika potvrdili su se kao uspešan i atraktivan poslovni događaj i time se svrstali među najznačajnije manifestacije u oblasti energetike u regionu. Sajam ENERGA je mesto susreta uglednih domaćih i inostranih kompanija na kojem se prezentuju trendovi, raznovrsna istraživačka i proizvodna ostvarenja u oblastima proizvodnje i distribucije električne energije, fosilnih goriva, obnovljivih izvora energije, energetske efikasnosti, prateće industrije (metalska, mašinska, građevinska i inžinjering), kao i različiti oblici poslovne saradnje, domaćih i inostranih kompanija.\nSarajevo će tokom Međunarodnog sajma i konferencije ENERGA 2018 biti regionalni energetski centar na kojem će se okupiti više od 100 izlagača iz 15 zemalja, kako regije, tako i sveta, a koji će predstaviti proizvode, projekte, ideje i usluge svojih kompanija. ENERGA se održava pod sloganom „MISLITI NA BUDUĆNOST / THINKING THE FUTURE“.\nBesplatno se registrujte za učešće na poslovnim susretima i rezervišite svoje sastanke na stranici: http://www.energa2018.talkb2b.net . Rokovi su:\n13. jun 2018: Elektronska registracija učesnika (unošenje profila firmi na web stranicu poslovnih susreta)\n18. jun 2018: Izbor profila potencijalnih partnera i rezervacija B2B sastanaka na web stranici poslovnih susreta\n19. jun 2018: Poslovni susreti firmi ENERGA b2b 2018\nZa dodatne informacije i pomoć prilikom registracije kontaktirajte Razvojnu agenciju Srbije na e-mail: een@ras.gov.rs ili Sarajevsku regionalnu razvojnu agenciju SERDA na e-mail: aida@serda.ba


Neprihvatljive izmene penzionog zakona – Nadlanu.com\nNeprihvatljive izmene penzionog zakona\nKRUŠEVAC, 10.avgusta 2010. (Beta) – Savez samostalnih sindikata Srbije (ŠŠ) smatra neprihvatljivim utvrđivanje izmena i dopuna Zakona o penzijsko invalidskom osiguranju bez njegovog razmatranja na socijalno-ekonomskom savetu i uvažavanja predloga i zahteva sindikata, izjavio je u utorak u Kruševcu predsednik ŠŠ-a Ljubisav Orbović.\nOn je kazao da će taj sindikat sprovesti sve aktivnosti kako bi pre donošenja Zakona bile unete izmene koje se tiču budućeg usklađivanja penzija, pomeranja starosne granice i penzionisanja bivših zaposlenih koji su proglašeni tehnološkim viškom.\nPrema njegovim tvrdnjama, penzije će se do 2015. godine smanjiti za 25 odsto, dok će se starosna granica povećavati, posebno kada su žene u pitanju. On je zatražio da u Zakonu ostane takozvani zaštitni član koji penzionerima garantuje penziju ne manju od 60 odsto prosečne zarade.\n“Ovakav stav podržale su i kolege iz drugih centrala sindikata sa kojima smo dogovorili zajedničke amandmane koje ćemo predstaviti poslaničkim grupama”, rekao je Orbović i dodao da će ŠŠ, ako te aktivnosti ne budu dale očekivane rezultate, doneti odluka o daljim načinima sindikalne borbe.\nKomentarišući privrednu situaciju u Srbiji, Orbović je rekao da je pravi trenutak da se izvrši pritisak kako bi se privreda pokrenula.


Ko će pre da razbije BiH, Bakir ili NATO? - Sputnjik Srbija\n14:01 12 April 2021\n11:06 12.01.2017 (osveženo 11:18 12.01.2017) Preuzmite kraći link\nAleksandar Vranješ. Sputnik Srbija\nDa „Sila boga ne moli“ svedoče nam lekcije od strane Gigi Vilc: da je proslava Dana Republike Srpske neustavna manifestacija, da su pripadnici Oružanih snaga BiH položili zakletvu da će braniti ustavni poredak, da je njihovo prisustvo na neustavnim aktivnostima kršenje Zakona o odbrani BiH, a kazna koja sledi je disciplinski postupak i otpust iz službe.\nOdgovor predsednika Dodika nije trebalo dugo čekati. Zbog pristranosti, mešanja u unutrašnja pitanja i izlaska iz okvira pod kojim deluje NATO u BiH, predsednik Republike Srpske je najavio niz mera kao odgovor. Tako Republika Srpska neće dalje učestvovati u pitanjima vezanim za pristupanje BiH NATO-u, posebno kada je reč o vojnoj imovini.\nKako NATO očigledno posmatra Oružane snage BiH kao svoju vojsku, Republika Srpska će pokrenuti sudske postupke s ciljem da se izbace Oružane snage BiH iz svih objekata u vlasništvu RS, a od procesa upisivanja vojne imovine sa RS na BiH nema ništa.\nTakođe, preispitaće se gde sve Oružane snage BiH imaju dugove za neplaćene račune na teritoriji RS, pa će im se u međuvremenu isključiti voda, struja, grejanje, dok ne plate.\nRepublika Srpska će usvojiti politiku vojne neutralnosti i sva dalja kretanja biće isključivo vezana za Srbiju i njene orijentacije na tom planu. Kada je reč o počastima, Republika Srpska će formirati jedinicu veterana Vojske Republike Srpske, koja će imati namenu da učestvuje u obeležavanjima svih svetkovina, kao i vojni orkestar, i do Vidovdana taj posao će biti završen. Kao poslednju meru Dodik najavljuje istupanje Republike Srpske iz Sporazuma o formiranju Oružanih snaga BiH.\nS druge strane, NATO, koji je vojno porazio srpske vojske u poslednjim ratovima, bukvalno se i ponaša kao osvajač jasno stavljajući do znanja da su oni taj treći stub na kojem počiva protektorat zvani BiH, zajedno sa Savetom za implementaciju mira (PIK) i stranim sudijama u Ustavnom sudu BiH.\nNjihovo samo prisustvo sve ove godine je sporno po više osnova, a jedino obrazloženje koje im ide u prilog je neosporna činjenica da oni doslovno održavaju BiH u životu, i to „na aparatima“.\nU čemu je problem sa njihovom legitimnošću? Prvo, Savet za implementaciju mira nije dejtonska kategorija, nego je osnovan naknadno sa ciljem da kao kolektivni organ legalizuje protivustavno delovanje i nelegalne poteze visokog predstavnika, i to ne kroz davanje direktnih ovlašćenja, nego kroz pravno nemušte oblike kao što su „podrške“, „pozdravljanja“ i „pohvale“ u naporima koje visoki predstavnik čini da se Dejtonski sporazum razgradi u pravcu unitarne BiH.\nKada je reč o drugom stubu, uloga stranih sudija se ne razlikuje mnogo od uloge PIK-a. Njihov osnovni zadatak je da se kroz sistem preglasavanja, zajedno sa bošnjačkim sudijama, omoguće da Ustavni sud BiH takođe može da bude jedan od alata u procesu unitarizacije i ustavnog prekrajanja BiH.\nI konačno, treći stub, NATO-ov štab u BiH nije naslednik IFOR/SFOR-a čija je uloga definisana Aneksom 1-A Dejtonskog mirovnog sporazuma, nego je to EUFOR. Naime, na Samitu u Istanbulu 2004. godine, NATO je ugasio SFOR i kao naslednika odredio EUFOR. Komanda NATO-a daje podršku procesu održavanja bezbednosti koju sprovodi EUFOR na osnovu „Berlin plus“ aranžmana, ali zvanično primarna misija NATO-a u BiH je reforma odbrane, a ne implementacija Dejtonskog sporazuma. Nezvanično, NATO je treći stub, odnosno instrument prinude međunarodne zajednice u procesu održavanja protektorata na „aparatima“. To opet ne isključuje da je njihov legitimitet upitan, posebno kada je reč o tumačenju dejtonskih odredaba i zakona BiH.\nKonačno, da se ne lažemo — osnovna uloga NATO-a u BiH (ali i na Balkanu) jeste vršenje pritiska na vlasti da se ubrza pristupanje ovom savezu. Naravno, u NATO komandi će reći da ovo nije istina i da oni samo učestvuju u dijalogu koji je iniciran aspiracijom država za članstvom u NATO.\nAko je ovo tačno, onda će u NATO-u prihvatiti da u Republici Srpskoj postoje drugačije težnje i da se neće dalje mešati, već prepustiti legalno izabranim političkim predstavnicima u RS da se kreću u skladu sa aspiracijama građana koji su ih izabrali. To znači — ništa od ulaska BiH u NATO.\nAko se pak ispostavi da sam bio u pravu i da je njihova jedina uloga vršenje pritisaka na države da bi postale njihove članice, onda će uslediti reakcije na najavljene Dodikove mere u stilu — Dodik opet krši Dejtonski mirovni sporazum, on je faktor nestabilnosti, potencijalni uzrok svih budućih ratova i sl. Ili smo ovo već mogli pročitati u nekim NATO medijima?\nBilo kako bilo, ako Bakir ne dotuče BiH, to će onda definitivno Gigi da završi.


Savetnici van kontrole antikorupcijske agencije\nDatum kreiranja: sreda, 12 jul 2017\nSavetnici funkcionera i državnih organa, kao i članovi radnih tela ne smatraju se javnim funkcionerima ni po aktuelnom Zakonu o Agenciji za borbu protiv korupcije, ni po nacrtu novog. Imajući u vidu da je njihov uticaj na donošenje odluka u nekim slučajevima znatan, to je jedan od najvećih propusta zakonskih rešenja. U svakom slučaju, reč je o licima kod kojih je rizik od javljanja korupcije svakako veći nego kod članova školskih odbora.\n"Novosti", u tekstu o imovinskim kartama prethodnog i novog predsednika, pišu: "predsednik i članovi Nacionalnog saveta za saradnju za Rusijom i Kinom ne smatraju se funkcionerima. Kako navode u Agenciji, to konkretno znači da Tomislav Nikolić, koji je nedavno preuzeo dužnost predsednika Saveta, nema obavezu da pošalje novi izvešta) o imovini. On će, međutim, sve do 31. januara 2018. godine, biti dužan da dostavi vanredni izveštaj ukoliko mu se imetak bitio promeni." Podsećamo da problem ne predstavlja samo to što članovi ovog novoformiranog tela nisu funkcioneri.\nKad je reč o savetnicima, naročito onih u Vladi, ne postoji čak ni potpuna evidencija svih lica koja vrše tu ulogu, kao ni pravnog modaliteta njihovog angažovanja, a kamoli kontrola prijavljene imovine i prihoda od strane Agencije za borbu protiv korupcije.


Zimski raspust u Vojvodini počeo je danas, a njegovo trajanje produženo je, pa će nastava u drugom polugodištu, umesto 10. januara, u osnovnim i srednjim školama početi 15. januara.\n„S druge strane, produžetkom zimskog raspusta smanjuju se januarski troškovi vojvođanskih srednjoškolaca, jer će biti u mogućnosti da umesto na mesečnom, kupe kartu za prevoz na polumesečnom nivou“, naveo je Njilaš u saopštenju.\nDodao je i da je učenicima koji su smešteni u učeničkim domovima omogućeno da plate troškove stanovanja za pola meseca, a da će škole ovim putem, između ostalog, smanjiti i naknadu koju plaćaju za grejanje.\nOcenio je da će zahvaljujući izmeni pokrajinskog školskog kalendara, đaci početak drugog polugodišta „dočekati odmorniji, što može samo pozitivno da se odrazi na njihov celokupni učinak u obrazovnim ustanovama“.\nZBOG DUŽEG RASPUSTA DVE RADNE SUBOTE\nPokrajinski sekretarijat za obrazovanje je naveo da će se u drugom polugodištu održati dve nastavne subote, 14. aprila i 5. maja.\nPoslednji nastavni dan školske godine za maturante osnovnih škola je 31. maj, dok je za učenike od prvog do sedmog razreda to 14. jun 2018.\nMaturantima gimnazija nastava se završava 24. maja, učenicima završnih razreda trogodišnjih stručnih i četvorogodišnjih srednjih škola 31. maja, dok je svim ostalim srednjoškolcima poslednji nastavni dan 21. jun 2018, piše u saopštenju.\nTagovi raspustraspust u vojvodiniVesti Zrenjaninzimski raspust


Marko Čadež: Srpska privreda direktno oslonjena na Evropsku uniju Marko Čadež: Srpska privreda direktno oslonjena na Evropsku uniju\nSrpska privreda direktno je oslonjena na Evropsku uniju, o čemu najbolje govore podaci da na njeno tržište plasira dve trećine robe koju izvozi u svet, a u kompanijama koje posluju sa EU radi gotovo 900.000 ljudi, izjavio je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež televizijI Insajder.\nBroj zaposlenih u kompanijama koje izvoze u Rusiju je 163.000, dok je u preduzećima koja izvoze u EU zaposleno 620.000 ljudi, naveo je Čadež govoreći o ekonomskim aspektima aktuelnih političkih zbivanja vezanih za ukrajinsku krizu.\nOdgovarajući na pitanje kako vidi pritiske da Srbija uvede sankcije Rusiji, Čadež je rekao da je politika ta koja odlučuje, da političari sagledavaju posledice i jedne i druge odluke, uvažavajući, između ostalog, i potrebe privrede i ekonomske činjenice.\n“U uslovima energetske krize, zaoštrene izbijanjem rata u Ukrajini, Srbija deli sudbinu drugih zemalja zavisnih od uvoza energenata, pozicija nam nije laka, ali za razliku od mnogih zapadnih zemalja, naša prednost, dobra u moru loših vesti, jeste što imamo struju iz domaće proizvodnje koja se ne oslanja na gas”, ocenio je Čadež.\nNa pitanje koja je prihvatljiva cena struje za privredu, on je konstatovao da je izvesno da se cene struje neće vraćati na nivo pre krize i da su procene da će u narednih sedam do deset godina iznositi oko 90 evra za megavat sat.


Srbija troši više energije od starih članica EU | EurActiv Srbija\nSrbija troši više energije od starih članica EU\nSaradnja u oblasti energetike i integrisano energetsko tržište ključni su za razvoj zemalja jugoistočne Evrope i prevazilaženje izazova u toj oblasti, ocenjeno je na regionalnoj konferenciji "Energetika, demokratija, razvoj" u Beogradu. Kao izazovi su izdvojeni nedovoljno efikasno korišćenje energije, infrastruktura i zavisnost od uvoza energenata, kao i niske cene energije koje su uslovljene socijalnim okolnostima. Iznet je i podatak da Srbija znatno više troši energije u odnosu na 15 starih članica EU.\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić rekao je 18. oktobra na konferenciji da Srbija troši pet do šest puta više energije po jedinici bruto domaćeg proizvoda (BDP) nego 15 starih članica EU, zbog čega je manje konkurentna na tržištu. Đelić je istakao da sve dok Srbija ima manjak energetske efikasnosti, zavisi od uvoza energenata i nema dovoljno energije proizvedene iz obnovljivih izvora, to će stvoriti i pritisak na kurs dinara.\nOn je ocenio i da je regionalna saradnja najisplativija u domenu energetike i dodao da bi zemlje jugoistočne Evrope trebalo da koriste mogućnosti za izgradnju infrastrukture iz fonda "Povežimo Evropu" vrednog 50 milijardi evra. Đelić je dodao da bi Srbija mogla da sarađuje sa BiH, Crnom Gorom, Rumunijom na izgradnji hidrocentrala.\nNa skupu je iznet podatak da će zemlje jugoistočne Evrope do 2020. godine u razvoj energetske infrastrukture uložiti 240 milijardi dolara, ali da moraju da poboljšaju efikasnost u toj oblasti i formiraju jedinstveno energetsko tržište.\nPredsednik komiteta za ekonomiju u Skupštini Crne Gore Aleksandar Damjanović kazao je da u Crnoj Gori od 2004. i odluke da se ne grade hirocentrale na Tari nije učinjeno ništa na planu gradnje novih izvora energije.\nPredsednik komiteta za proizvodnju, trgovinu i životnu sredinu Skupštine Albanije Jenin Gjana kazao da Albanija planira da postane "mala super sila" u proizvodnji energije obnovljivih izvora i izvoznik čiste energije. Gjana je dodao da je u Albaniji sklopljeno 107 ugovora o koncesijama za gradnju više od 2.000 malih hidroelektrana i da se planira izgradnja povezivanja energetskih mreža sa zemljama u regionu i gradnja mreže u Albaniji.\nPredsednik komiteta za spoljnu politiku parlamenta Bosne i Hercegovine Mirza Kušljugić kazao je da je regionu potreban "grin nju dil (green new deal)", odnosno saradnja u gradnji novih postrojenja koji koriste obnovljive izvore energije. Prema njegovoj oceni, time bi se rešio problem nedostatka energije u jugoistočnoj Evropi.\nLiberalizacija tržišta i niske cene energije\nUčesnici konferencije su posebno ukazali na pitanje niske cene proizvedene energije, koja otežava otvaranje tržišta u regionu. Ocenjeno je da pitanje zaštite potrošača treba rešavati kroz socijalnu a ne kroz tarifnu politiku, dok su zvaničnici Srbije istakli značaj novog Zakona u energetici koji je usvojen u Srbiji za liberalizaciju tržišta.\nĐelić je kazao da je Evropska komisija u poslednjem izveštaju pohvalila Srbiju zbog novog Zakona o energetici, dok je predsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić-Dejanović istakla da je novi zakoni omogućio liberalizaciju svih segmenata srpskog energetskog tržišta.\nIzvršni direktor Elektroprivrede Srbije Bratislav Čeperković izjavio je 17. oktobra na skupu o energetici da je neophodno rešiti problem niskih cena struje u Srbiji, kako bi tržište moglo da se otvori. Čeperković je ukazao da su cene u Srbiji oko 30% niže nego u regionu i da to mora da se promeni, kako bi moglo da se otvori tržište, privuku investicije i krene ka energetskoj efikasnosti.\nŠef odeljenja za infrastrukturu u Energetskoj zajednici Violeta Kogalničeanu kazala je da mnoge zemlje u regionu pokušavaju da zaštite svoje potrošače kroz tarifnu politiku, što nije dobro. "Energetska zajednica traži da se radi na socijalnoj politici kako bi se zaštitili potrošači, koji bi bili ugroženi otvaranjem energetskog tržišta", navela je ona.\nIstraživač na Oksfordskom institutut za energetske studije Aleksandar Kovačević ukazao je da je jugoistočna Evropa siromašna u pogledu energetskih resursa i da se uvek postavlja pitanje ko, kako i po kojoj ceni će imati pristup tim resursima. "Region ima nizak nivo energetske efikasnosti, nisku produktivnost, ali i niske cene energenata. Zbog toga je neophodno da države sarađuju i zajednički odlučuju", smatra on.


Beograd se upisao u spisak karnevalskih gradova Evrope – NovostiDana.rs\nBeograd se upisao u spisak karnevalskih gradova Evrope\nVan Der Kron: Drago mi je što sam opet u Beogradu\nVesić: Sa karnevala šaljemo poruku mira\nOtvaranje četvrtog međunarodnog ““Rakovičkog karnevala““\nBEOGRAD – U Beogradu je danas počeo četvrti međunarodni Rakovički karneval na kome će učestvovati više od 40 grupa iz zemlje i inostranstva, a gradski menadžer Goran Vesić je rekao da se očekuje da će ove godine na karnevalu biti više od 2.000 učesnika i više od 50.000 posetilaca.\nTim povodom, u mužičkom paviljonu na Kalemegdanu organizovan je doček za učesnike karnevala kojima je Vesić, u ime Skupštine Grada Beograda, poželeo da se lepo provedu i da im u Beogradu bude ugodno i prijatno.\n„Veoma nam je drago zato što se Beograd upisao u spisak karnevalskih gradova Evrope preko jedne od svojih najlepših opština Rakovice“, rekao je on i dodao da se očekuje da će ove godine na karnevalu biti više od 2.000 učesnika i više od 50.000 posetilaca.\nRakovički karneval je za četiri godine postao manifestacija značajna za Grad Beograd, istakao je Vesić i dodao da karnevali postoje da bi se ljudi, ne samo zabavili, već i da bi poslali poruku mira i prijateljstva.\n„U tom smislu verujem da će poruka ovog našeg četvrtog Rakovičkog karnevala biti da svi treba zajedno da živimo u ujedinjenoj Evropi, da poštujemo jedni druge, da cenimo naše različitosti, a da zajedno doprinosimo našem zajedničkom boljitku“, naveo je Vesić.\nPredsednik Federacije evropskih karnevalskih gradova (FEČ) Henri Van Der Kron je izrazio zadovoljstvo što je ponovo u Beogradu, a gradskom menadžeru je dodelio medalju u znak zahvalnosti za dobrodošlicu.\nPredsednik opštine Rakovica Vladan Kocić je učesnicima karnevala poželeo da se lepo provedu i da „kao i uvek do sada, ponesu lepa sećanja iz Beograda i Rakovice“.\nOrganizatori manifestacije potrudili su se da i ove godine zadovolje očekivanja, pa će tako danas u svim rakovičkim osnovnim školama i vrtićima biti održani maskenbali, a sutra dečiji karneval kada će, sa početkom u 12 sati, karnevalskom trasom prodefilovati više od 40 karnevalskih grupa rakovičkih osnovnih i srednjih škola.\nTom prilikom će, kako je rečeno, žiri birati najbolje grupe koje će opštinu Rakovica predstavljati na karnevalima u zemlji i inostranstvu.\nPoslednjeg dana manifestacije biće održan međunarodni karneval kada će, takođe sa početkom u 12 sati, više od 40 grupa iz zemlje i inostranstva prošetati karnevalskom trasom.\nSve karnevalske trupe stajaće pored svake od tri postavljene bine, gde će izvoditi svoj performans u trajanju od četiri minuta, a glavni performans biće kod treće, glavne bine, na raskrsnici Ulice patrijarha Joanikija i Vidikovačkog venca.


Pravo na normalan vazduh - Aerozagađenje u Boru - Nedeljnik Vreme\nPROFIT PRE SVEGA: Sumporna, topionica, livnica...\nU Boru, ljudi oduvek žive na međi sa rudnikom bakra. Od kada su 1904. godine počela prva iskopavanja, oko rudnika je nikao grad koji je danas dom za nešto manje od 35.000 ljudi. Stanovnici Bora, iako naviknuti na činjenicu da žive u rudarskom mestu i da nemaju najčistiji vazduh, tokom proteklih meseci žale se na pojačano zagađenje. Merne stanice već mesecima pokazuju da građani udišu vazduh u kome parametri sumpor-dioksida (SO2), glavnog zagađivača, ali ne samo SO2, redovno prekoračuju dozvoljene granice.\nU petak 18. oktobra, na mernoj stanici Brezonik Bor je u 10 sati ujutro izmereno čak 1017.24 mikrograma isparenja sumpor-dioksida po metru kubnom, a dozvoljena dnevna vrednost je 125 mikrograma po metru kubnom. Za satna merenja granica se ne propisuje. Kako su za "Vreme" objasnili iz Agencije za zaštitu životne sredine, prekoračenje graničnih vrednosti tokom jednog sata nije dovoljno za alarmiranje građana, već dozvoljena granica za sumpor-dioksid mora biti veća od 500 mikrograma po metru kubnom tri sata uzastopce kako bi se proglasio "oprez".\nMerenja koncentracije suspendovanih mernih čestica (u koje, između ostalog, ali ne isključivo, ulaze nikl, živa, arsen i olovo), takođe prekoračuju dozvoljene vrednosti od 10 mikrograma po metru kubnom. U pokušaju da se snađu i zaštite, građani Bora pomažu se mobilnim aplikacijama poput AirCare i izbegavaju boravak na otvorenom, barem tokom sati kada je dim vidljiv golim okom.\nBOR U OBLAKU DIMA\n"Zagađenje je uhvatilo ceo grad. Tako nije bilo nikad, od onoga što ja pamtim", priča za "Vreme" Zoran Jovanović, predsednik udruženja Eko East Bor, koje je tokom prethodnih nedelja pozivalo građane na protest. "Nemamo stranačka obeležja", ističe Jovanović. "Mi samo želimo svoja osnovna prava – da dišemo normalan vazduh."\nKineska kompanija Ciđin Majning, većinski vlasnik RTB Bora sa udelom od 63 odsto, kupila je rudnik decembra 2018. godine. Do ove kupoprodaje, RTB je za poslednjih deset godina četiri puta bio bezuspešno na tenderu. Ciđin se tada obavezao da u rudnik investira nešto više od milijardu evra u narednih šest godina. Takođe su obećali da će otplatiti stare dugove RTB-a, sa kojima naše najveće rudarsko preduzeće muči muku još od kriza i ratova devedesetih godina. U taj dug, između ostalog, spada i 36 miliona evra koje RTB treba da isplati grčkoj kompaniji Mitilineos za neizvršavanje obaveza prema ugovoru potpisanom još 1996. godine.\nIz Ciđina su obećali i da će Topionica raditi punim kapacitetom od 80.000 tona koncentrata bakra godišnje. Prema Jovanovićevim rečima, problemi Borana počeli su upravo kada je ovo obećanje počelo da se ostvaruje. "Oni su toliko povećali proizvodnju da mi više ne možemo ovde da funkcionišemo", priča Jovanović za "Vreme". "Sa prethodnim rukovodstvom RTB-a, mi smo imali kakvu-takvu saradnju, pa kada se primeti zagađenje, mi kažemo ekološkom inspektoru, a on njima kaže da smanje proizvodnju. Od Kineza jednostavno ne dobijamo nikakav odgovor", ističe on. Na pitanja elektronskom poštom i na telefonske pozive "Vremena" nisu odgovorili ni Ciđin Majning ni Inspekcija za zaštitu životne sredine u Boru.\nKineska kompanija se do sada oglasila samo jednom. U septembru je izdala saopštenje u kome je objasnila da je uzrok problema to što je "pređašnja kompanija RTB zanemarila neophodne mere desulfurizacije izduvnih gasova prilikom izgradnje topionice, tako da sumpor-dioksid nije mogao efikasno i u potpunosti da se preradi pre ispuštanja". Pored toga, navedeno je da je oprema za topionicu veoma zastarela, te da problemi sa životnom sredinom nisu od juče.\n"Nažalost, problemi zaštite životne sredine bili su ignorisani preko stotinu godina", smatra kompanija, i takođe ističe da je Ciđin već uložio "mnogo novca u zaštitu životne sredine", pa su tako popravljene merne stanice u Krivelju i Slatini, kupljena je prskalica za smanjenje prašine u vazduhu, vodeni topovi, oprema za čišćenje konvertora, i sve to je učinjeno da bi se smanjila koncentracija sumpor-dioksida u vazduhu.\nIz kompanije su takođe obećali da će postaviti haubu za odvod dimnih gasova, izgraditi postrojenje za odsumporavanje i izvršiti tehničku nadogradnju topionice. Ali, da li je Ciđin kompanija u čiju se brigu za životnu sredinu može verovati? Primeri njihovih dosadašnjih operacija u drugim delovima sveta pokazuju da to možda i nije slučaj.\nKorporacija za investicije i razvoj Sjamen Ciđin, u okviru koje posluje Ciđin Majning, jedna je od najvećih kineskih proizvođača zlata i bakra. Prema proceni Forbsa, godišnji prihod kompanije je oko 14 milijardi evra, sa čistom dobiti od oko 640 miliona evra tokom prošle godine. Beleže i vrtoglav rast: prema podacima dostupnim na sajtu korporacije (zaključno sa 2015. godinom), prihodi Sjamen Ciđina su u 2014. skočili za rekordnih 18 odsto, a neto profit za 10 odsto. Ponešto od zasluga za ovakav vrtoglavi napredak kompanija možda duguje svojoj politici da kopa brže, jače i dublje nego što dozvoljavaju propisi.\nIstraživački portal za praćenje stranih investicija BankTrack piše da je Sjamen Ciđin umešan u više afera oko otkupa rudnika bakra u Aziji, Južnoj Americi, Australiji i na Novom Zelandu, koje prate kršenja lokalnih zakona i propisa o zaštiti životne sredine.\nKorporacija je posredstvom kompanije-ćerke Monteriko metals u aprilu 2007. godine postala većinski vlasnik rudnika Henri Hil, poznatijeg kao Rio Branko (rudna bogatstva otkrivena su pre samo 25 godina i nalazište je takoreći netaknuto), preneo je tada Rojters. Rudnik se nalazi na tromeđi Perua, Ekvadora i Brazila. Prema proceni kompanije Monteriko metals, koja je započela istraživanje potencijala rudnika 2002. godine, eksploatacija Rio Branka u budućnosti mogla bi da donese između jednog i tri miliona tona bakarne rude, navodi specijalizovani portal International Mining.\nOvo čini Rio Branko jednim od najvećih neeksploatisanih rudnika na svetu. Prema peruanskim zakonima, potrebno je da lokalno stanovništvo na referendumu da saglasnost za početak eksploatacije prirodnih bogatstava. Studije uticaja na životnu sredinu, navodi Oxfam International koji se 2007. uključio u praćenje situacije u Rio Branku, pokazale su da bi eksploatacija ovog rudnika mogla potencijalno da dovede do zagađenja vodotokova i ugrozi stanovništvo pogranične zone kako u Peruu tako i nizvodno u Ekvadoru. Kada se na referendumu 2007. godine 97 odsto stanovnika pogranične peruanske zone izjasnilo protiv eksploatacije Rio Branka, britanska kompanija prodata je korporaciji Sjamen Ciđin. Oxfam se tada angažovao da podrži vladavinu prava, ali bezuspešno. Prema pisanju BankTracka, za sopstvene zakone više nije bilo briga ni peruansku vladu, koja je ignorisala napore zaštitnika građana i 2015. godine usvojila razvojni plan rudnika i potpisala sa Ciđinom ugovor o početku eksploatacije.\nU Rio Branku trenutno je u toku priprema terena, dok je početak eksploatacije planiran za 2021. godinu. BankTrack piše da lokalne organizacije u poslednje dve godine prijavljuju masovno protivzakonito spaljivanje okolne borove šume, kao i povećano prisustvo policije i vojske u pograničnoj zoni. Ipak, državna reakcija nije sasvim izostala, pa su 2009. godine vlasti u Peruu, nakon nepovoljnog izveštaja državne inspekcije za zaštitu životne sredine (objavljen u februaru 2008. godine i dostupan na sajtu agencije), kaznile korporaciju za nezakonita bušenja i nepropisno odlaganje toksičnog otpada. Ciđin je platio kaznu i nastavio da radi.\nNa sličan način završila se i afera sa izlivanjem toksičnog otpada u Kini 2010. godine. Kako je te godine izveštavao portal China Daily, iz postrojenja u provinciji Fuđijan na jugoistoku zemlje u blizini Ciđinovog rudnika zlata došlo je do izliva toksičnog otpada u reke Ting i Ciđinšan. Tada je zatrovano 2000 tona ribe (procena je da ova količina ribe može da hrani grad veličine Niša godinu dana), a Ciđin devet dana nikome nije ni prijavio incident. Za izazvanu opasnost, vlasti u provinciji Fuđijan tada su kaznile kompaniju sa oko 53 miliona evra. Tadašnji zamenik predsednika korporacije Đing He Čen, koji je nakon incidenta proveo neko vreme u pritvoru, danas je predsednik korporacije.\nChina Daily takođe je izveštavao da se iste godine u provinciji Guangdong (takođe na jugoistoku Kine) za vreme tajfuna srušila brana koju je izgradio Ciđin za potrebe operisanja rudnikom Đinjan, kada su u poplavi poginule 22 osobe. Inspekcija provincije Guangdong je u svom izveštaju utvrdila da su prekršeni propisi o bušenju, kao i propisi o projektovanju brane. Ciđin je iste godine donirao oko 6,7 miliona evra za pomoć žrtvama. Korporacija se pet godina kasnije na svom sajtu pohvalila nagradom "Civilizovana kompanija Provincije Fuđijan", koju za "izuzetan doprinos lokalnoj ekonomiji, politici, društvu i izgradnji ekološke civilizacije" dodeljuje pokrajinski komitet Komunističke partije Kine. Sa godišnjim prihodima koji se mere u desetinama milijardi evra, Ciđin nastavlja da širi svoje poslovanje, između ostalog i u Srbiji.\nCiđin i Ministarstvo rudarstva i energetike već su združeno najavili nove projekte u Srbiji, pa čak i "ekološki rudnik". Ove jeseni, Vlada Srbije potpisala je memorandum sa kompanijom o otvaranju još jednog rudnika na nalazištu u Čukaru Peki, u okolini Bora.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić posetio je u septembru Kinu i grad Šanghang, iz kojeg je korporacija Ciđin 1986. godine započela rad. Nakon susreta sa rukovodstvom kompanije, Antić je za "Novosti" najavio kako bi Srbija uskoro mogla da dobije "zeleni rudnik", zahvaljujući najsavremenijoj tehnologiji koju će Ciđin doneti u Srbiju. Tokom posete ministra Antića Kini, dogovoreno je otvaranje nove fabrike za preradu u Majdanpeku, najavljene su investicije u rudnike Jama i Cerovo.\nU tmurnom iščekivanju novih investicija i "eko-rudnika", meštani Bora nadaju se dobrom vetru. "Dim uglavnom pada na centar grada. Mi samo imamo sreće što vetrovi sa Crnog vrha duvaju ka centru grada i odnose dim iz topionice ka Bugarskoj", kaže Zoran Jovanović iz udruženja Eko East Bor. Više od sumpor-dioksida, građane brinu količina i vrsta teških metala u gradskim i prigradskim zonama Bora i okoline. "Naše udruženje trenutno radi na utvrđivanju količine i vrste teških metala, a nadamo se da ćemo uskoro izaći u javnost sa podacima", kažu iz Eko Easta.\nPrema planu rada koji je usvojen kada je Ciđin preuzeo vlasništvo nad RTB om, kapacitet topionice bi u narednih šest godina trebalo da se skoro udvostruči, do prerade 150.000 tona koncentrata bakra godišnje.