Politisk, strategisk og socialpolitisk engageret konsulent søges!\nVil du være med til at opnå indflydelse og forbedre vilkårene for socialrådgivere og socialt sårbare børn og voksne?\nKan du gennemskue det socialpolitiske landskab og de forskellige aktørers interesser?\nSynes du, det er spændende i samarbejde med dygtige kolleger at udarbejde politiske udspil og skære dem til, så de rammer forskellige målgrupper?\nKan du svare ja til disse tre spørgsmål, vil vi meget gerne høre fra dig! Hvis du ovenikøbet evner at holde mange bolde i luften, vil vi meget gerne jonglere med dig!\nDu vil blive en del af holdet i afdelingen for Politik og Kommunikation, som arbejder tæt sammen for at varetage socialrådgivernes interesser, herunder ordentlige vilkår for det sociale arbejde med sårbare mennesker.\nDit arbejde er at sikre, at Dansk Socialrådgiverforening får maksimal politisk indflydelse – både på Christiansborg og blandt relevante organisationer. Det består blandt andet i at udforme politiske udspil og forslag til forbedringer af socialrådgivernes vilkår, professionens udvikling og socialområdet. Det er derfor afgørende, at du formår både at sikre høj kvalitet i arbejdet og gøre det relevant for andre aktører.\nDu behøver ikke at kunne sætte tal på antallet af aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere i Danmark. Til gengæld skal du have lyst og evne til at sætte dig ind i socialrådgivernes praksis, nye politiske udspil og rapporter om socialområdet, uddrage relevante resultater og bruge dem i den politiske interessevaretagelse. I tæt samarbejde med kolleger, politisk valgte og medlemmer.\nDet er en vigtig del af arbejdet, at du kan bruge den store ressource, som medlemmerne udgør i forhold til viden, erfaringer og engagement – både til at kvalificere vores politik, til at sætte dagsordener og opnå resultater på vegne af vores 18.000 medlemmer.\nOg så vil du indgå i afdelingens øvrige opgaver f.eks. at rådgive politisk valgte, lave politiske medlemsarrangementer, bidrage til pressearbejdet og levere baggrund til Fagbladet Socialrådgiveren.\nStillingen kræver, at du kender og forstår kultur og spilleregler i det politiske miljø. At du kan sætte dig ind i kompliceret stof, fange essensen og anvende det i en faglig og politisk sammenhæng. At du har god forståelse og erfaring med politisk kommunikation – kan kommunikere til omverdenen, opbygge argumentation, identificere en god historie, der underbygger de politiske dagsordener, vi arbejder med, og indtænker presse og sociale medier i at påvirke en dagsorden.\nhar viden – eller evner hurtigt at opbygge det – om socialrådgivernes arbejdsfelt og socialpolitik\ner metodisk velfunderet og arbejder struktureret, analytisk og strategisk\nhar indblik i politiske og forvaltningsmæssige beslutningsprocesser\nhar stærke skriftlige kompetencer, herunder sagsfremstilling, argumentation og dokumentation\nhar interesse og flair for samspillet mellem medlemmer, medier og aktører i den offentlige debat\nhar en uddannelse på kandidatniveau (fx samfundsfaglig, socialfaglig, kommunikationsfaglig), socialrådgiver eller journalistik – koblet med relevant joberfaring\nhar erfaring fra relevant politisk orienteret organisation, medlemsorganisation, kommune, region eller ministerium\nhar et godt netværk blandt interessenter, beslutningstagere og embedsværk i departementer og styrelser\nhar stærke samarbejdsevner og er en god kollega, som vil bidrage til en i forvejen rigtig rar og uformel arbejdsplads\nDansk Socialrådgiverforening (DS) er en professionsfagforening med knap 18.000 medlemmer og et stigende medlemstal. Vi arbejder med socialrådgivernes løn- og arbejdsvilkår, med at udvikle socialrådgiverfaget og påvirke socialpolitikken. Vi er foreningen for alle socialrådgivere: Medarbejdere, ledere, ledige, selvstændige, studerende samt socialrådgivere med en akademisk videreuddannelse.\nVi opfatter os selv som en modig organisation, hvor der er stor lydhørhed og indflydelse – og i øvrigt meget sjovere og mere hyggeligt, end vi formår at få frem i dette opslag.\nStillingen er på 36 timer. Du vil referere til afdelingschefen for Politik & Kommunikation.\nLøn og ansættelsesforhold i henhold til overenskomst mellem Dansk Socialrådgiverforening og DJØF.\nStillingen er til besættelse pr. 1.8. 2021.\nDansk Socialrådgiverforening, Toldbodgade 19B, 1253 København K\nDu er velkommen til at kontakte afdelingschef Stine Brix på telefon 42582620\nFrist for ansøgning 14. juni kl. 12.00.\nSend ansøgning, CV og uddannelsesbevis til [email protected] Mærk ansøgning ”politisk konsulent”\nVi forventer at holde ansættelsessamtaler den 18. juni og 24. juni.


Erotik Gratis Gay Massage Service / Gay Massage\nVeda Mingo 10/01/2018 10/01/2018\n9. nov gay massage københavn gratis erotiske historier l lyst lækker lækkert lækre m mand mig moden naturlig om pik ren s/m sensuel service. mar Gratis porno modne gay massage service en tæt og intens, dybdegående og sanse pirrende massage, med en god portion af leg og erotik!. maj Jenna DeLuxe erotic massage service copenha escort piger i jylland. I am Sex frederikssund gay massage copenhagen, Gratis taletidskort.\nFor nem navigation, vi har delt indhold med kategorier, som hver af, som uden tvivl vil finde sit publikum. Escort af lille ung thai pige Jeg er en superfræk pige! Efterlad et svar Annuller svar Din e-mail-adresse vil ikke blive offentliggjort. Jenna DeLuxe erotic massage service copenha escort piger i jylland.\nmar Gratis porno modne gay massage service en tæt og intens, dybdegående og sanse pirrende massage, med en god portion af leg og erotik!. Gay massage copenhagen trans århus - Music var Experienced masculine top Massage med erotik Spørg kr. Erotiske historier gratis escort service aarhus. Mar 25, · Gratis dating - sex dating for voksne i Danmark. Læs vores erotiske historier nu. Massage gay massage service erotiske tegneserier på nettet gratis...\nGay escort poland danskporne\nPorno med danske herrer gay massage service\nAf thaimassage og Bordel guide. Opret din massage- eller escortannonce i dag og nå op til. Også dig Tobias" "Ja Rohrstock bestrafung andrea ludwig design stedfar" Sagde Bjørn og førte sin hånd ind under sine shorts. Hvis du er interesseret i høj kvalitet og interessant video tynd for voksne, så er du kommet til det rette sted. Jeg havde aldrig fået suttet pik før, og nu skulle jeg endelig prøve det med min svigerinde. Han dufter af sæbe fra morgenbadet og lidt af gammeldags barbersprit. Privat escort kbh thai massage slagelse. Jeg havde aldrig fået suttet pik før, og nu skulle jeg endelig prøve gay massage københavn gratis erotiske historier det med min svigerinde.\nTantra massage gay massage sex hillerød\nSex i familien gay escort massage Gay escort københavn ung fyr søger mand\nESCORT HVIDOVRE PORNO BØSSER 363\nTHAI MASSAGE FARUM COPENHAGEN GAY MASSAGE 318\nGAY ESCORT DK BØSSE PORNO Gratis bøsse video tantrisk massage jylland\nErotik gratis gay massage service Homoseksuel porno pige søger bolleven\njeg er liderlig bøsse sex\nGay escort dk escortguide com\nGitte porno gay escort poland


Kientruc O designer farverige TTC Elite Saigon børnehave i Ho Chi Minh City\nKientruc O designer farverig børnehave i Ho Chi Minh City\nTTC Elite Saigon børnehave i Ho Chi Minh City ved Kientruc O har en legende facade dekoreret med farverige mønstre og uregelmæssigt formede vinduer.\nKientruc O designet børnehaven til at være et legehus i fuld størrelse til børn med en farverig facade og karakteristiske åbninger.\n"Det er simpelthen udtænkt i en ren geometrisk form for at provokere en følelse af nysgerrighed for børnene, da de interagerer med det på daglig basis, " sagde arkitektstudiet.\n"Vinduerne er åbninger, der kikker udsigten indefra og udefra, som stimulerer følelser, fantasi og nysgerrighed og skaber et direkte forhold mellem børnene, der leger indeni, og det levende, stadigt skiftende ydre miljø."\nDen glaserede indgang til børnehaven og vinduer direkte over den er indrammet i en svævende bue, der definerer facaden foran.\nKientruc O beregnet omhyggeligt vinduesplaceringerne, så det ville se tilfældigt eller finurligt ud, men sikrede stadig, at hvert værelse fik dagslys. Dybe vinduer vender vinduesbugterne til steder at læse, spille eller udføre, mens de forhindrer værelser i at blive overophedet.\nTTC Elite Saigon Kindergarten er i alt fem etager. De første tre etager er givet til klasseværelser og indendørs legepladser, og de to øverste etager huser personaleadministrationen.\nEn trappe krummer gennem midten af børnehaven, der forbinder de brede, indendørs legeområder på flere niveauer, der løber langs bygningens forside.\nVindue med hævepladser på trappen lader børnene kigge ind i klasseværelserne på den anden side.\nKientruc O designede for nylig en anden børnehave i byen ved at stable murklædte mængder med gavlvindueudsparinger.\nArkitekter, der designer til børn, drager ofte fuld fordel af muligheden for at omfavne deres indre barn.\nGrænseoverskridelser byggede en børnehave i Kina, der var opbygget som en miniatyrlandsby, og i Japan designet Hibinosekkei og Youji ingen Shiro en med en forhindringsbane komplet med klatrenet, der løber rundt på ydersiden.


Feedback til Kvote 2-ansøgning - Motiverede ansøgninger - Studmed.dk - Uafhængigt netværk for den danske lægestand\nFeedback til Kvote 2-ansøgning\nkav 2013-03-11 16:28:01 UTC #1\nJeg har brug for feedback på min motiverede ansøgning, og håber nogen kan tage lidt tid til at læse den igennem og give mig nogle tilbagemeldinger.\nJeg føler mig stærkt motiveret og parat til at læse medicin og har et solidt grundlag for at gennemføre uddannelsen i kraft af min bachelor i psykologi på Syddansk Universitet, som jeg afslutter til sommer på normeret tid.\nDa jeg valgte psykologistudiet efter endt studentereksamen, var jeg overbevist om, at det var menneskets psyke og adfærd, der skulle danne rammen om mit studie og fremtidige virke. I løbet af min uddannelse er det dog blevet klart for mig, at jeg skal arbejde med ”det hele menneske”.\nJeg er via psykologistudiet i høj grad blevet bevidst om sammenhængen mellem fysisk og psykisk sygdom og at behandling af det ene aspekt har indflydelse på det andet. Derfor er jeg topmotiveret til at fordybe mig i medicinstudiet ud fra en naturvidenskabelig og helhedsorienteret vinkel med anatomien og fysiologien i fokus. For mig er det yderst værdifuldt at kunne anvende medicinsk faglighed til at behandle en sygdom og samtidig være med til at aflaste de psykiske og sociale byrder, en fysisk sygdom ofte kan fremkalde. Det er netop den unikke kombination af det akademiske og det praktiske, der tiltaler mig meget ved medicinstudiet.\nJeg har sat mig grundigt ind i studiets omfang og har bl.a. via min daglige gang på SDU brugt de indgangsvinkler, der er til stede for at opgradere min viden om uddannelsen. Derudover har jeg talt med studievejleder, været til åbent-hus-arrangement og kender en del, der læser medicin, som jeg har haft gode samtaler med. Dette har bekræftet mig i, at det er det rigtige valg og har kun øget min motivation endnu mere.\nVia mit arbejde på plejehjem gennem snart 4 år har jeg fået et stort indblik i sundhedssektorens ældrepleje, de geriatriske diagnoser, omsorg og medicinering. At få indblik i betydningen af det enkelte menneskes livsforløb ift. sundhed, livsførelse og sygdom, har gjort et reelt indtryk på mig.\nEndvidere fungerer jeg som løbecoach for alkoholbehandlingen i Netværket i Odense, hvor jeg to gange om ugen står for at arrangere løbetræning for patienter, der har en lang alkoholhistorie bag sig med nederlag og negative konsekvenser – både helbredsmæssigt og socialt. Her er det en balance at finde det individuelle niveau, som motiverer , og som ikke byder på flere udfordringer, end at alle kan være med og få en oplevelse af succes. Det danner direkte paralleller til flere af de sundhedsfaglige arbejdsområder.\nVia min erhvervserfaring har jeg opbygget stor erfaring i at tage ansvar og beslutninger, ligesom jeg har været involveret i etiske overvejelser med god sparring fra relevante fagpersoner. Jeg har i min kontakt med forskellige samfunds-/patientgrupper oparbejdet en god empatisk tilgang som baggrund for fx kommunikation med patienter og pårørende.\nJeg er 21 år, opvokset i Norge, hvor jeg afsluttede min studentereksamen i 2010. Efterfølgende flyttede jeg til Danmark, hvor jeg både har venner og netværk og føler mig godt etableret. Det er derfor min plan at slå faste rødder i DK – også efter endt uddannelse.\nDen akademiske studieerfaring jeg har med mig fra min bachelor i psykologi gør, at jeg hurtigt kan omstille mig til medicinstudiet. Psykologiuddannelsen har fx mange fagområder som er beslægtet med medicin, bl.a. sundhedspsykologi, neurovidenskab og psykofarmakologi.\nDesuden har uddannelsen givet mig erfaring med forskning, herunder kritisk vurdering af videnskabelige artikler, samt udarbejdelser af disse.\nJeg er via dette studieforløb vant til at tage selvstændigt ansvar og er i stand til hurtigt at overskue og tilegne mig store mængder af faglig information. Som eksempel på det kan jeg nævne, at jeg sideløbende med min bachelor har suppleret med fysik og kemi. Det har fordret en høj grad af disciplin og evnen til at strukturere og prioritere. Det falder mig helt naturligt, idet jeg altid sætter 100 % ind på sagen, når jeg har sat mig et mål.\nJeg har reflekteret meget over forskellige perspektiver på min fremtidige lægegerning, både på det menneskelige, det naturvidenskabelige og det sundhedsfaglige område. På den baggrund er jeg ikke i tvivl om, at jeg vælger det rigtige studie, hvor jeg målrettet stiler efter at anvende min fremtidige medicinske uddannelse inden for børne- og ungdomspsykiatrien. Det ligger jo i direkte forlængelse af min bacheloruddannelse og vil være det område, hvor jeg vil glæde mig til at gøre en indsats i fremtiden. Måske tiltrækkes jeg i forløbet af andre specialer, og derfor er jeg også åben for muligheder. Men først og fremmest vil jeg glæde mig til at lægge alle mine ressourcer i det studie, som jeg virkelig vil leve og ånde for i de kommende år.


Køb dubia-kakerlakker efter vægt? - InsektOrama.dk\nPrisen på et kilo dubia-kakerlakker svinger temmelig meget. Visse steder sælges et kilo for helt ned til 300-400 kroner, mens kiloprisen andre steder kan være op mod 1000 kroner! Det kan forekomme helt bizart med sådanne prisforskelle, men der er en logisk forklaring bag galskaben. Problemet er nemlig, at et kilo kakerlakker kan være mange ting.\nMan får primært voksne kakerlakker\nKøber man et kilo kakerlakker, vil man typisk opdage, at det primært er voksne dyr man får. Problemet med voksne kakerlakker er, at de ikke får rynker med alderen som vi mennesker. Derfor er det svært at se, om der er tale om friske unge dyr, eller om det er kakerlakker, der har levet livet, fået de unger de skulle have, og nu er døden nær. Hvis dyrene skal bruges som foder, betyder det naturligvis ikke så meget, men køber man store mængder dubia-kakerlakker, er det som regel med henblik på at starte en opdræt selv. Og i sidstnævnte tilfælde, er dyrenes alder helt afgørende! Et kilo gamle udtjente dyr har stort set ingen værdi til opdræt. De vil ikke kunne producere nævneværdigt afkom før deres liv er slut. Man vil med andre ord få sig en kultur, der ikke producerer ret meget – ud over naturligvis en jævn strøm af døde kakerlakker, der hele tiden skal fjernes.\nDet tager et halvt år for en dubia-kakerlak at blive voksen, og i al den tid skal den have ekstra varme, samt relativt store mængder foder (kakerlakker spiser selvsagt mest mens de vokser). Der skal også rengøres og sorteres, der skal investeres i kasser, produktionslokaler osv. Hvis man regner på tingene, kan det faktisk slet ikke betale sig at sælge et kilo kakerlakker for 3-400 kroner. Dvs. – det kan selvfølgelig godt betale sig, hvis man nøjes med at sælge de dyr der alligevel er udtjente og ikke længere har værdi som avlsdyr. Og det er lige præcis hvad der ofte sker. Som nævnt er det egentlig også fint nok, hvis de udtjente kakerlakker sælges med henblik på, at de skal bruges som foder indenfor kort tid. Men som avlsdyr er de ikke meget bevendte, og det “glemmer” sælger ofte at gøre opmærksom på.\nHos InsektOrama spekulerer vi IKKE kynisk i at sælge udtjente dyr. De voksne tages tilfældigt direkte fra den kørende opdræt, men det vil være voksne i alle aldre, både unge voksne dyr, men altså også gamle voksne. Gennemsnitligt skal du derfor regne med, at de voksne dyr allerede har levet et halvt liv, når du modtager dem fra os.\nDe såkaldte blandede kakerlakker\nNogle steder sælges kakerlakker også som blandede størrelser. Desværre betyder “blandede” i langt de fleste tilfælde bare, at der stadigvæk primært er tale om voksne (og måske udtjente) dyr, tilsat et lille drys nymfer i forskellig størrelse. Selvfølgelig findes der reelle sælgere rundt omkring, men når et kilo kakerlakker sælges til billig pris, er der desværre ofte en årsag til det…\nNår det handler om opdræt, er det hun-kakerlakkerne der er værdifulde, for det er dem der producerer afkom. Selvfølgelig skal der også involveres en han-kakerlak i processen, men en han kan sagtens parre mange hunner, så de fleste opdrættere foretrækker at nøjes med en enkelt han for hver 5-10 hunner. Ekstra hanner bidrager ikke yderligere til produktionen, og er egentlig bare i vejen. De slås om hunner og territorier, skader hinanden og stresser kulturen, og selvfølgelig æder de også af foderet. Den skruppelløse sælger vil derfor altid sørge for, at et kilo kakerlakker består af så mange hanner som muligt. Skal kakerlakkerne bruges til foder, er det ligegyldigt, men til opdræt er de mange ekstra hanner værdiløse.\nKøber man et kilo kakerlakker, køber man populært sagt ofte “katten i sækken” – man ved ikke hvad man får. Det giver producent eller sælger en række muligheder for at “snyde” dig, eller i hvert fald være kreativ. Selvfølgelig findes der også reelle sælgere, men det er vigtigt at være kritisk og sikre sig på forhånd. Hvis kakerlakkerne er for billige, er der som regel en årsag. På den anden side er en høj kilopris ikke nødvendigvis en garanti for, at kvaliteten er bedre. At købe kakerlakker efter vægt, er i høj grad en tillidssag!\nEt lille regneeksempel\nEn voksen kakerlak vejer i gennemsnit ca. 2 gram, og det betyder, at et kilo voksne kakerlakker vil indeholde omkring 500 dyr. Hvis du har købt af en reel sælger, vil de være blandet nogenlunde ligeligt mellem hanner og hunner, altså ca. 250 af hvert køn. Til 250 hunner skal du højst bruge 50 hanner, så der er 200 hanner i overskud, som i bedste fald ikke vil bidrage til din produktion, men mere sandsynligt faktisk vil forringe produktionen. Du har med andre ord kun fået 300 brugbare avlsdyr. Hvis vi for nemheds skyld regner med en kilopris på 600 kroner, har du betalt en stykpris på 2 kroner pr. brugbart avlsdyr. Det ville faktisk ikke være meget dyrere at købe håndtalte dyr hos InsektOrama. Og regnestykket forudsætter desuden, at kilo-sælgeren har været reel. Hvis der i kiloet var overvægt af gamle dyr, hanner eller begge dele, ville regnestykket give en endnu højere stykpris pr. brugbart avlsdyr.\nDen bedste (og reelt billigste) måde at starte en opdræt, er at købe store nymfer, der snart bliver voksne. Dels er de lidt billigere i indkøb, og dels er man også sikker på, at de vil producere afkom et helt voksenliv, når de efter en måneds tid bliver kønsmodne. Hvis man gerne vil have produktionen kørende hurtigst muligt, kan man selvfølgelig supplere med en portion voksne kakerlakker, samt eventuelt nymfer i forskellige størrelser, så der hele tiden kommer nye kønsmodne dyr til.


Det åbne land. Debat i efteråret Miljøministeriet Realdania - PDF\nDet åbne land. Debat i efteråret Miljøministeriet Realdania\nDownload "Det åbne land. Debat i efteråret 2007. Miljøministeriet Realdania"\n1 Det åbne land Debat i efteråret 2007 Miljøministeriet Realdania\n2 Plan09 er et partnerskabsprojekt mellem Fonden Realdania og Miljøministeriet om udvikling og fornyelse af plankulturen i kommunerne. Formålet er at bidrage til kvalificering af det fremtidige plangrundlag i landets 98 kommuner. Visionen er at fremme en kommunal planlægning, der fokuserer på værdifulde bymiljøer, bebyggelser og attraktive landskaber, der bygger på politisk ejerskab og engagement, der er præget af fagligt professionelle og innovative planlægningsmiljøer. Midlet er opbygning af et fagligt planlægningsnetværk med alle kommuner samt støtte til et antal visionære kommunale eksempelprojekter. Læs mere på Indhold Det åbne land Udgivet af Plan09 Konsulent Publicis og Vilhelm Michelsen Fotos Plan09, Jens V. Nielsen Layout Tegnestuen Jens V. Nielsen Tryk Vilhelm Jensen & Partnere ISBN tryk: ISBN netudgave: Plan09 juni En samlet landpolitik for det åbne land? Det åbne land er under pres Inspiration til arbejdet med planstrategien Strategier og ideer diskuteres i efteråret 2007 Temaer i planlægning i det åbne land Byen møder landet Historien i landskabet Store anlæg i landskabet Aktivt friluftsliv Byggeri ved kysterne Case: Jammerbugt Kommune Case: Århus Kommune Case: Holbæk Kommune\n3 En samlet landpolitik for det åbne land? Efteråret 2007 vil rundt om i landet blive præget af en intensiv debat om visioner, strategier og mål for udviklingen i det åbne land. Flertallet af kommuner offentliggør udkast til planstrategien til debat. I løbet af efteråret udsender regionerne udkast til de regionale udviklingsplaner til debat. I slutningen af juni startede Miljøministeriets miljøcentre vand- og Natura 2000-planlægningen med en idefase og offentlige høringer i efteråret. De Lokale Aktions Grupper, som er nedsat i tilslutning til landdistriksprogrammerne, kommer også med forslag til udviklingsstrategier. Endelig må det forventes at Infrastrukturkommissionens forslag til regeringen vil indgå i de kommunale debatter. Der er altså meget i gang samtidigt, som på forskellig vis berører planlægningen i det åbne land. Og det skulle nødigt ende i sektorplaner, som ikke er velkoordinerede. Synergieffekten består tværtimod i at skabe sammenhæng. Kommunernes udvidede ansvar er betydningsfuldt. For det åbne lands vedkommende kan planstrategiarbejdet bruges til at skabe sammenhæng i ideer og visionerne gennem en helhedsorienteret landpolitik. En tvilling til den bypolitik, som kommunerne også står for. En vigtig del af opgaven går ud på at lave en kritisk vurdering af, hvilke dele af arvesølvet fra regionplanlægningen, der umiddelbart kan overføres til kommuneplanen og hvilke dele, der skal justeres eller tænkes helt forfra. Planstrategi 2007 er startskuddet til de lokalpolitiske diskussioner og prioriteringer om, hvordan landbrug, natur, landskaber og ikke mindst de bynære områder skal udvikle sig. Nogle prioriteringer vil være mere populære end andre. Der findes mange holdninger til livet på landet, og det er sjældent muligt at imødekomme alle. For at være på forkant er det derfor en god idé at undersøge hvilke interesser, ønsker, behov og holdninger til det åbne land, der trives blandt borgere, foreninger, landbruget, erhvervsdrivende og andre aktører. Dette debatoplæg er skrevet som inspiration til de politikere og planlæggere, som står over for den udfordrende opgave, det er at fastlægge en fremtidig kommunal landpolitik, hvor helheden er i fokus, og hvor de forskellige planformer i det åbne land spiller sammen. Plan09, juni 2007 Niels Østergård Formand for styregruppen Svend Erik Rolandsen Sekretariatsleder\n4 Det åbne land er under pres De forskellige behov og ofte modsatrettede interesser mellem beskyttelse og benyttelse betyder, at det åbne land er under pres fra mange sider. Landmanden, der netop har investeret et millionbeløb i et nyt anlæg forventer investeringssikkerhed, ornitologen vil beskytte fuglene og deres levesteder, turismeerhvervet ønsker at tilbyde attraktive oplevelser, og familien der har besluttet sig for at flytte på landet, vil bo i naturskønne omgivelser med et trygt og sikkert nærmiljø. Derfor kræver det bevidste, lokalpolitiske valg at finde den rigtige balance mellem udvikling af erhvervsliv, fritids- og friluftsliv samt at sikre kvaliteter og variation i landskaberne. Planlægningen af det åbne land er en proces, som hele tiden er i gang. Naturen og landskaberne forandrer sig hele tiden i takt med udviklingen af resten af samfundet og tidens strømninger. Fx påvirker de stadig mere effektive produktionsformer i landbruget store landområder, danskernes øgede interesse for friluftsliv, sundhed og rekreation skaber ny efterspørgsel efter fx golfbaner, lystbådehavne og moto crossbaner, og den generelle vækst i samfundet skaber behov for nye veje, affaldsanlæg og højspændingslednnger. Udover de mange interesser, som er med til at forandre landskaberne, er også naturen i sig selv i forandring. Engarealer og ådale, der ikke plejes, springer i skov, og mange kystlandskaber forandres konstant under vejrets påvirkninger. Mange steder bliver der færre naturområder og de bliver mere opsplittede. Den hidtidige regionplanlægning er et godt grundlag at bygge videre på, men pga. dynamikken i det åbne land vil der løbende være behov for at udvikle kommuneplanen. Landbrugets udvikling forandrer det åbne land Landbrugets strukturudvikling vil få stor betydning for, hvordan det åbne land vil udvikle sig. I dag opføres der omkring to mio. m 2 nye landbrugsbygninger om året i Danmark. Samtidig forventer Dansk Landbrug, at der inden 2015 kun vil være landbrug tilbage mod de , der eksisterer i dag. Det åbne land bliver dermed præget af nedlagte, mindre landbrug og nye, store landbrugsbyggerier. Landbrugets arealanvendelse har også stor betydning for det åbne land og for dets miljø i bred forstand. Derfor er det vigtigt, at kommunerne forholder sig til landbrugets fremtidige udvikling og for placering og udformning af nye landbrugsbygninger. Realdania har igangsat to initativer, som sætter fokus på udviklingen i det åbne land: En projekt om fremtidens landbrugsbygninger, som også rummer udviklingsprojekter om lokaliseringsplanlægning for landbrugsbyggeri, og et projekt med fokus på landdistrikter og landsbyer. Desuden vil Skov- og Naturstyrelsen igangsætte dialogprojekter om kommunale landbrugsstrategier. Læs mere på 2\n5 det åbne land\n6 Inspiration til arbejdet med planstrategien Den nye planstrategi skal bl.a. beskrive kommunens visioner og mål for udviklingen i det åbne land, og samtidig fastlægge hvordan kommuneplanrevisionen skal gennemføres i Der skal bl.a. tages stilling, om regionplanen skal indarbejdes uændret, eller om der skal foretages ændringer i et eller flere temaer. Ændringer kræver ofte et grundigt analysearbejde, og for nogle kommuner vil det være en næsten uoverkommelig opgave at revidere hele planlægningen for det åbne land i perioden frem til Derfor er det vigtigt at prioritere indsatsen. Samtidig er planstrategien en god anledning til at skabe et lokalpolitisk overblik over de væsentligste udfordringer på miljøområdet i den enkelte kommune. Lav proceskøreplaner og gå tidligt i dialog Da der er mange og nye aktører på banen, der har forventninger og ønsker til den fremtidige udvikling i det åbne land, er det en god idé at kommunikere planlægningsinitiativerne klart ud i offentligheden, fx ved at offentliggøre en køreplan, når der igangsættes en ny planproces. Det gælder både for planstrategier og kommuneplaner. Køreplanen kan informere om hvornår og hvordan der er mulighed for at få indflydelse på arbejdet. Køreplanen kan samtidig fastlægge den politiske proces, så det sikres at der skabes politisk ejerskab til planlægningen af det åbne land. En række kommuner har allerede forankret den løbende dialog om planlægningen i det åbne land i fx et grønt råd. Det kan medvirke til at sikre en langsigtet forankring og koordination af indsatsen. Skab et godt beslutningsgrundlag Et godt videns- og beslutningsgrundlag er en forudsætning for en nuanceret dialog med aktørerne og for formulering af planstrategiens visioner og mål og prioritering af indsatsen i Der er behov for en oversigt over regionplanens visioner, mål og retningslinier for det åbne land samt et overskueligt kortmateriale. Oversigten kan angive hvilke dele, der overgår til den kommunale planlægning, og hvilke der i fremtiden varetages i statens og regionernes planlægning. Derfor er også behov for at belyse, hvad statens planlægning for vand og Natura 2000 betyder for kommunens egen åben land planlægning. Det kan lyde som en kompleks opgave. Men hvis kommunen tidligt får vurderet sammenhængen og får fastlagt en grøn hovedstruktur, så vil der også være gode muligheder for at skabe synergi mellem kommunens og\n7 statens planlægning. Fx ved at prioritere naturgenopretningsprojekter som på samme tid kan understøtte flere mål fx grundvandsbeskyttelse, rekreative formål og hensyn til beskyttede biotoper. Vurderingen i planstrategien kan baseres på allerede tilgængelige analyser og redegørelser. Større analyser som fx en landskabskarakterkortlægning eller en naturkvalitetsplanlægning kan igangsættes i forlængelse af planstrategien, som forberedelse til arbejdet med kommuneplanen og andre initiativer som fx lokale landbrugsstrategier. Det er også at stor betydning for sammenhængene i det åbne land at koordinere indsatsen med nabokommunerne, når der udarbejdes analyser og temaplaner for fx landskabsbeskyttelse og kyster. Dermed kan der spares tid og penge, samtidig med at planlægningen bliver mere sammenhængende. De nye regioners udviklingsplaner beskæftiger sig også med natur og miljø, men på et mere overordnet niveau. Disse planer fokuserer på initiativer, der kan skabe synergi mellem natur, miljø, erhvervsudvikling, turisme osv. og ikke på den konkrete arealanvendelse. det åbne land 5\n8 Strategier og ideer diskuteres i efteråret 2007 Planstrategi 2007 er en unik anledning til at koordinere de mange parallelle planprocesser i det åbne land i den enkelte kommune. Det er i efteråret 2007 grundstenen til en samlet landpolitik lægges. De væsentligste processer relaterer sig til kommuneplanlægningen, landdistriktsprogrammet og statens vandog Natura 2000 planlægning. Kommuneplanen Planstrategi 2007 er startskuddet til at få udarbejdet den nye kommuneplan for by og land, som skal være færdig i Næsten alle kommuner forbereder en offentlig debatperiode i efteråret Nogle kommuner har dog allerede fremlagt deres forslag til planstrategi. Kommuneplanprocessen omfatter derefter en offentlig høring om forslaget til kommuneplanen, som typisk vil finde sted i efteråret 2008 og foråret Kommuneplanen kan bestå af en samlet plan for hele kommunen eller af flere område- og temaplaner. Meget tyder på, at de fleste kommuner vil udarbejde en samlet kommuneplan Landdistriktsprogrammet Det nye landdistriktsprogram rummer en række støtteordninger og projektmidler. Midlerne kan medvirke til at opfylde kommunale målsætninger om beskyttelse og forbedring af landskaber, natur og miljø samt til at udvikle livet i landdistrikterne. Den største andel af midlerne til natur og miljø forventes anvendt til finansiering af naturvenlig drift mv. i Natura 2000-områderne, og til forbedring af vandkvaliteten, ligesom EU s 2010-mål om biodiversitet i et vist omfang kan medfinansieres. Endvidere anvendes en betydelig andel af midlerne til økologisk jordbrug, vådområder, randzoner og privat skovrejsning. For at sikre en høj grad af lokal indflydelse vil dele af landdistriktsprogrammet bygge på, at lokale aktionsgrupper de såkaldte LAG er udarbejder udviklingsstrategier og indstiller projekter til godkendelse i henhold til udviklingsstrategierne. LAG erne består af private og offentlige aktører. Det er oplagt at koordinere processerne omkring LAG ernes udviklingsstrategier med kommuneplanprocessen. Planprocesser i det åbne land Planstrategier Kommuneplaner Regionale udviklingsplaner Vækstforaernes erhvervsudviklingsstrategier Løbende justeringer Kommunalvalg Ny start... Ny start... Ny start... Ny start... Statslige vandplaner Kommunale handleplaner Statslige Natura 2000-planer Kommunale handleplaner Regionale råstofplaner Landdistriktsprogrammets støtteordninger Program lokale aktionsgrupper Signatur Planprocesser i det åbne land Idéfase Forslag til strategi/plan Offentlig høring Endelig strategi/plan\n9 Statens vand- og Natura 2000-planlægning Staten udarbejder i perioden planer for vand og Natura 2000-områder. Planerne vil indeholde bindende mål for vand- og naturkvaliteten og dermed sætte rammer for kommuneplanlægningen. I 2010 skal kommunerne udarbejde forslag til kommunale handleplaner. Mange af de konkrete initiativer forudsætter arealreservationer i kommuneplanen til fx skovrejsning, vådområder og nye naturområder. Staten indkalder ideer til arbejdet i 2. halvår 2007, altså samtidig med at mange kommuner vil have planstrategien i offentlig høring. Den regionale udviklingsplan Natur og miljø indgår også som emner i den regionale udviklingsplan. Regionen og kommunerne kan fx vælge i fællesskab at anvende naturen og miljøet til at udvikle og profilere særkender. Et andet emne er oplevelsesøkonomien med fokus på naturens betydning for turismen. Den regionale udviklingsplan bliver et langt bedre bedre værktøj og afsæt for den samlede regionale udvikling, hvis kommunerne går aktivt ind i arbejdet om fælles visioner og indsatsområder. Planstrategi 2007 Kommunalbestyrelsens ansvar for en helhedspolitik for land (og by) Regional udviklingsplan Vækstforums erhvervsudviklingsstrategi Regional råstofplan Visioner og mål Kommuneplan 2009 Arven fra Regionplan 2005 Hovedstruktur for hele kommunen Retningslinier og rammer for - anlæg og myndighedsopgaver i det åbne land - landzoneadministrationen - landområdernes fremtid Statslig infrastruktur Fingerplan 2007 for Hovedstadsområdet Oversigt over statens interesser Landdistriktsprogrammet Mål: Mere liv på landet Støtteordninger fra EU og staten Etablering af lokale aktionsgrupper (LAG er) Vandplaner og Natura 2000 Mål: Renere vand og rigere natur Statslige planer Kommunale handleplaner 2010 Drivkrafter og udfordringer Landbrugets strukturudvikling Bosætningsmønstret ændres Befolkningen efterspørger naturoplevelser og friluftsliv Store investeringer i naturgenopretning Samlet landpolitik med afsæt i planstrategien det åbne land 7\n10 Temaer i planlægningen af det åbne land Nye emner i kommuneplanen Når kommunerne nu overtager ansvaret for opgaver i det åbne land, betyder det helt nye muligheder at tænke by og land sammen. Kommunerne skal dels forholde til det fremtidige bymønster i kommunen, dels hvordan udviklingen i relationerne mellem by og land skal foregå i kommunerne og hvordan beskyttelseshensynene i det åbne land varetages. Hvor der før var en arbejdsdeling, så kommunerne groft sagt planlagde i byerne og amterne og HUR i det åbne land, så skal kommunerne nu fremover udforme en sammenfattende planlægning for land og by. Fra regionplan til kommuneplan Indtil kommunerne har udarbejdet retningslinier for benyttelsen og beskyttelsen af det åbne land er indholdet i regionplanerne fortsat gældende. I den kommende kommuneplan vil det være nærliggende at overføre nogle af regionplanens retningslinjer uændret og så til gengæld udvikle og præge andre emner. Det er derfor nødvendigt at forholde sig til regionplanen og tage stilling til, hvilke emner der umiddelbart kan overføres, og hvilke der skal bearbejdes mere eller mindre grundigt i kommuneplanen. Staten påser, at kommunerne varetager overordnede interesser i kommuneplanlægningen. På nogle områder arbejder staten desuden konkret med planlægning i det åbne land, som grundlag for kommunernes senere opfølgning i handleplanerne. Det gælder bl.a. i de internationale naturbeskyttelsesområder og i forhold til vandmiljøet. Men kommunerne har via de kommunale planstrategier mulighed for at komme med indspil til de statslige planer. Staten planlægger også for bl.a. de grønne kiler i hovedstadsområdet i Fingerplan De nye kommunale spilleregler for, hvad der kan ske og ikke ske i det åbne land, må i ligeså høj grad som tidligere i regionplanlægningen leve op til statslige mål og politikker. Det åbne land ind planstrategien! Arbejdet med det åbne land i planstrategien kan ske med udgangspunkt i et generelt ønske om at ajourføre et tema i regionplanen, eller det kan være aktuelle planlægningskonflikter, som allerede nu tegner sig. Eksempler på beskyttelseshensyn som kommunerne har overtaget - De værdifulde landskaber - De særlige geologiske dannelser - Kulturhistoriske værdier i byerne og det åbne land. - Sikring af de regionale og lokale naturområder og af en sammenhængende grøn struktur - Friluftsområderne i det åbne land - Beskyttelse af de kystnære områder Beskyttelseshensyn staten skal lave planer for - De internationale naturområder: Natura planer - Beskyttelse af grundvand og overfladevand: Vandplaner 8\n11 det åbne land 9\n12 Tema Byen møder landet By og land kan mødes på mange måder, og det enkelte udviklingsprojekt fx en planlagt byudvikling eller infrastrukturanlæg skal ses i en større sammenhæng. I den tidligere arbejdsdeling i planlægningen mellem amt og kommune, kunne det være svært at vide hvem, der havde ansvaret for, at mødet mellem by og land skete på passende vis. Regionplanmyndighedens opgave var at beskytte fx et særligt værdifuldt landskab eller et interessant geologisk fænomen. Kommunen kunne imidlertid argumentere for en anden proíoritering for at fremme en ønsket byudvikling. I mange tilfælde skete det uden at nogen af parterne forholdt sig til, hvordan byudviklingen på passede vis kunne tilpasses det åbne land, samtidig med at hensynene til beskyttelsen af landskab og natur blev varetaget. I den kommende kommuneplan får kommunen nyt råderum og nye muligheder for at planlægge byudviklingen og overgangen mellem by og land. Planlægningen af byudviklingen bør indledningsvis tage udgangspunkt i en afklaring af kommunens fremtidige bymønster. Dernæst kan man så forholde sig mere konkret til den enkelte bys udvikling og møde med det åbne land, og herunder også indtænke rekreative tilbud til indbyggerne i byen, samtidig med at fx de landskabelige hensyn varetages. Til overvejelse i planstrategien - Hvordan skal det åbne land og byerne mødes? - Hvor skal der planlægges byudvikling i den nye kommune? - Hvordan kan ønsker om byudvikling og fritidsaktiviteter og hensyn til landskaber og naturområder op til byen forenes? - Skal regionplanens beskyttelsesområder - især nær ved byen revurderes? - Giver det lokale kendskab i øvrigt anledning til ændring i regionplanens udpegninger? - Hvordan samarbejder vi med nabokommunen om brug og beskyttelse af det åbne land? 10\n13 Tema Historien i landskabet Menneskers virke har sat sig mange spor i de danske byer og landskaber. Mange af sporene er bevaringsværdige på den ene eller den anden måde og udgør ofte hele miljøer kaldet kulturmiljøer. Et eksempel er kirkerne, som ofte ligger smukt og højt i det danske landskab, og hvor det er vigtigt at bevare indsigten til kirken. Andre kulturmiljøer i det åbne land kan være bevaringsværdige landsbyer, større samlinger af fortidsminder eller borganlæg. Det kan også være fabrikker og anlæg fra den tidlige industrialisering. Men også i byerne kan der være kulturmiljøer, der skal indgå i planlægningsovervejelserne. Kommunen skal således tage stilling til, om regionplanens udpegninger skal suppleres med de bevaringsværdige kulturmiljøer i byerne. Til overvejelse i planstrategien - Hvordan passer vi på kulturarven? - Skal regionplanernes udpegninger revideres ud fra det lokale kendskab? - Skal byernes kulturmiljøer med? - Skal der nedsættes et kulturmiljøråd for at få hjælp til arbejdet? Kulturmiljøråd Museumsloven giver kommunerne muligheden for at nedsætte kulturmiljøråd. Kulturmiljørådet kan rådgive kommunen og er sammensat af museumsfolk, lokalhistorikere, restaureringseksperter og andre sagkyndige. det åbne land 11\n14 Tema Store anlæg i landskabet Vindmøller Planlægningen for vindmøller er ikke forbi. Allerede nu skal der detailplanlægges for de vindmølleområder, der er udpeget i regionplanerne, og der skal tages stilling til, hvor og hvordan eksisterende vindmøller på op til 450kW skal fjernes. De nye vindmøller skal, for at opnå de statslige tilskud, være i drift inden udgangen af I efteråret 2007 indledes en ny planlægningsrunde for vindmøller. Den skal følge op på anbefalingerne fra regeringens planlægningsudvalg for vindmøller på land. Denne planlægningsopgave kan meget passende behandles i de kommende kommuneplanstrategier i vindkommunerne. Store husdyrbrug En stor udfordring for den kommunale planlægning er de mange nye husdyrbrug, der skal etableres i de kommende år. Afhængig af landbrugsstrukturen i den enkelte kommune kan det blive en af de helt store, fremtidige opgaver i den nye kommuneplan at sikre at de lokaliseres og udformes hensigtsmæssigt. Næsten alle de lysåbne naturområder, som vi ønsker at bevare og udbygge, kræver, at der er dyr, der afgræsser dem, eller at de drives i en ekstensiv landbrugsdrift. Det gælder for eksempel vore overdrev, heder og enge, hvor lysåbne naturområder er vigtige at bevare af hensyn til vilde planter og dyr, samt de lysåbne områder ind mod byerne, som spiller en vigtig rolle i oplevelsen af de bynære landskaber. Udviklingen i landbruget går i retning af færre græssende dyr til at vedligeholde sådanne lysåbne naturområder. Ind mod byerne går landbrugsstrukturen ofte mere elle mindre i opløsning, hvorefter det kan blive meget omkostningsfuldt at få sådanne områder afgræsset. Kommuneplanen bør både forholde sig til strategiske spørgsmål om landbrugets fremtidige udvikling i kommunen, som bl.a. kan bygge på en analyse af den eksisterende landbrugsstruktur, samt mere konkret til hvor de nye, store landbrugsindustrier bør placeres i landskabet med hensyntagen til natur- og miljøforhold i øvrigt. Til overvejelse i planstrategien - Er der behov for at kommunen udarbejder en landbrugsanalyse og en landbrugsstrategi? - Er der behov for at revidere de værdifulde landbrugsområder fra regionplanen? - Skal der udformes retningslinjer og udpeges områder for lokalisering af landbrugsbyggeri i kommuneplanen? - Er der behov for at understøtte ekstensivt landbrugsdrift i de bynære områder og i givet fald, hvordan kan det gøres? 12\n15 Forholdet til landskabet Nye vindmølleparker, nye landbrugsindustrier og andre store anlæg i det åbne land stiller store krav til kommunernes landskabsplanlægning. Regionplanerne har udpeget særlige landskaber og geologiske interesseområder. Hvordan kan de nye store anlæg i det åbne land forenes med disse beskyttelsesinteresser? Og er regionplanens udpegninger gode nok, når der skal tages stilling til nye store anlæg? Til overvejelse i planstrategien - Hvor skal nye vindmøller placeres i kommunen? - Hvilke hensyn skal der tages når nye store landbrug skal etableres? - Er beredskabet amtets udpegninger af beskyttelsesområder brugbare? - Skal udpegningerne justeres ud fra det lokale kendskab? Landskabskaraktermetoden en ny måde at se på landskabet Miljøministeriet har sammen med Skov og Landskab ved KVL udviklet en helt ny metode til beskrivelse af landskaberne. En vejledning om metoden udsendes i sommeren Den kan med fordel danne grundlag for den nye kommuneplans retningslinier for beskyttelse af landskabet. det åbne land 13\n16 Tema Aktivt friluftsliv Det åbne land er en efterspurgt ressource. Både til organiserede fritidsaktiviteter som fx golf, skydning, motocross og andre former for fritidsaktiviteter, og til mere uorganiserede fritidsaktiviteter som fx udflugter med madkurven, cykelture, vandreture osv. Kommuneplanen kan skabe overblikket over mulighederne, og vise hvor de tilbud der er i dag kan suppleres med nye tilbud. Kommunerne har overtaget amternes og HURs hidtidige planlægningsopgave med udpegning og sikring af udflugtsområderne. Et net af stier Afmærkede, sammenhængende cykelruter er allerede etableret overalt i landet, men de kan suppleres med lokale muligheder for cykelture. I disse år bliver også vandreture i landskabet mere og mere populære. Både for den lokale familie, der vil gå en lang tur med børnene, men også for turisten der kommer med rygsækken. I de senere år er der etableret sammenhængende cykel- og vandreruter flere steder i landet, og disse ruter kan eventuelt udbygges. Ny natur til befolkningen Mange steder genskabes naturområder, fx nye søer, der for få årtier siden blev omskabt til landbrugsjord. Det sker til glæde for dyre- og plantelivet, men sandelig også til glæde for byens borgere, der med disse nye naturområder får nye udflugtsmål. Kommuneplanen kan give kvalificerede bud på, hvor disse områder kan genskabes, og samtidig bidrage til bedre natur- og vandkvalitet. Golf eller motocross? Men der skal også være plads til de mere traditionelle fritidsaktiviteter, fx golfbaner, motocross, campingpladser eller flyvepladser for svævefly. Nogle fritidsanlæg kan være upopulære og derfor vanskelige at placere. Det gælder i særdeleshed støjende fritidsanlæg som fx motorsports- og skydebaner. Kommuneplanen skal anvise placeringsmuligheder for alle disse aktiviteter, i en afvejning overfor den natur der skal beskyttes eller de smukke landskabsbilleder der skal bevares. Kommunen kan også planlægge for kolonihaver. Til overvejelse i planstrategien - Hvilke nye fritidstilbud skal kommuneplanen sikre muligheder for? - Hvor er de områder, som er egnet til naturgenopretning - til glæde for dyr og planter, men også for lokalbefolkningen og turister? - Hvilke upopulære fritidsanlæg skal der skaffes plads til i kommunen og hvor? Naturgenopretningsprojekter Naturgenopretningsprojekter kan realiseres såvel i statsligt som i kommunalt regi. 14\n17 det åbne land 15\n18 Tema Byggeri ved kysterne Kysterne er efterspurgte. Alle vil bo ved vandet - eller være ved vandet. Planloven rummer en række restriktioner, når det gælder kystnærhedszonen, defineret som de nærmeste ca. 3 km ved kysten. I denne zone skal der være særlige begrundelser for at få lov til at bygge. Kommunen kan ikke udlægge nye sommerhusområder i kystnærhedszonen, bortset fra den særlige engangskvote på 8000 sommerhuse fra 2004, som udmøntes i landsplandirektiver. I det hele taget skal kommuneplanen ifølge planloven indeholde en samlet strategi for, hvordan man vil varetage beskyttelsen af kystlandskabet og altså også for, hvor og hvordan byggeri og anlæg skal placeres. Til overvejelse i planstrategien - Hvilke byer i kystnærhedszonen skal udvikles og hvordan? - Hvilke ferieanlæg skal der tages højde for? - Hvordan sikres adgangen til kysten og til vandet for feriegæsten og den lokale befolkning? Kun hvis der er særlige grunde til det, kan der planlægges for fx byudvikling og anlæg for friluftslivet i kystnærhedszonen. Disse særlige begrundelser skal kommunen arbejde med i sin kommuneplan, hvis man ønsker at en eksisterende by skal vokse, eller hvis man fx vil planlægge for et feriehotel eller en lystbådehavn. Planloven om kyster Planloven indeholder særlige bestemmelse om planlægning i kystnærhedszonen og kommuneplanen skal indeholde en særlig planlægning for arealanvendelsen i kystnærhedszonen. 16\n19 Eksempel på zonering af et kystområde ved Limfjorden. 17\n20 Case: Åbent land på dagsordnen i Jammerbugt Kommune Jammerbugt Kommune indgik i foråret 2007 et samarbejde med Danmarks Naturfredningsforening og den lokale landboforening LandboNord om Plan09- eksempelprojektet Åbent land på dagsordnen. Projektet fokuserede på Jammerbugt Kommunes fremtidige planlægning i det åbne land, med planstrategien som første opgave. Planstrategien bygger bl.a. på en grundig kompenceopbygning politisk og administrativt via tre ekskursioner i kommunens natur og landskaber samt et byrådsseminar. Projektet har således sat det åbne land på den politiske dagsorden gennem et holdningsdannende projektforløb. Ca. 2/3 af Jammerbugt Kommunes politikere og mange embedsmænd deltog, og der var enighed om, at forløbet i høj grad har forøget deltagernes viden om den natur og de kulturmiljøer Jammerbugt Kommune har. De er nu langt bedre rustet til at tage udfordringen op som forvalter af det åbne land. Strategi for det åbne land Jammerbugt Kommune har nu offentliggjort planstrategi og Strategi for Lokal Agenda 21. Den overordnede vision er at bevare og udvikle de særlige natur-, landskabs- og kulturværdier som et aktiv for alle aspekter af kommunens udvikling. Det skal bl.a. ske ved at - differentiere landzoneadministrationen ifht. Højt prioriterede områder med unik natur eller kulturarv, samt øvrige områder, - undersøge behovet for at revidere fredninger, - undersøge mulighederne for på lang sigt at naturgenoprette lavbundsarealer, - udarbejde en indsatsplan for særligt truede arter, - lave en langsigtet plan for et naturnetværk bestående af grønne og blå korridorer. Kommunen har også opmærksomhed på at følge udviklingen ifht. mulige klimaforandringer fx stigende vandstand. 18\n21 Case: Ny strategi for det åbne land i Århus Kommune Århus Kommune arbejder med en planstrategi, der rummer sammenhængende strategier for byvækst, landbrug, rekreative tilbud, natur osv. Målet er bl.a. at skabe plads til nye boliger frem til Strategiprocessen har omfattet en grundig dialog med kommunens fællesråd (lokalråd), landbrugets organisationer, natur- og friluftsorganisationerne mv. Parterne har i samarbejde med forvaltningen formuleret et oplæg til politikerne. Som supplement blev borgernes holdninger og brug af det åbne land undersøgt via kommunens elektroniske borgerpanel, som omfatter ca århusianere. Den nye planstrategi lægger bl.a. op til en differentieret strategi for landbrugets udvikling, hvor der tæt på byområderne satses på mindre landbrug med nicheproduktion, gårdbutikker og oplevelser for bybefolkningen, mens de større, fremtidige industrilandbrug skal placeres i større afstand fra byen. Der arbejdes også med en ny strategi for skovrejsning, som bl.a. sigter mod etablering af flere mindre, bynære skove meget tæt på de nye byudviklingsområder, frem for større skovområder i større afstand fra byen. Kommunen vil også arbejde videre med at analysere og planlægge rekreative tilbud i næroplandet til de nye byudviklingsområder. Vandet spiller også en væsentlig rolle. Planstrategien rummer bud på gennemførelse af nye naturgenopretningsprojekter samt etablering af naturnetværk gennem ådalene. Endelig sættes der fokus på beskyttelse af grundvandet. Hadsten Spørring Hornslet blandt andet gives gode muligheder for at bevæge sig i det offentlige rum og for at dyrke motion og idræt. Detkelturen frem for bilturen til det nemme og sunde valg, Hinnerup Hårup Skødstrup-Løgten Søften Trige Lisbjerg Elev Lystrup Skæring Venstre Sabro Egå Byvækstmodel i Århus Tilst Kommunes planstrategi. bredde. Erhvervslivet kan rekruttere medarbejdere med Byvækstmodel Ny by og større byvækstarealer Principper Ny by eller større byområde Harlev Årslev Større regionalt erhvervsområde Grøn hovedstruktur og rekreative områder Hasselager Let- og nærbane Højre Planlægningen for fremtidens landbrug baserer sig bl.a. på en analyse af størrelsen af de nuværende bedrifter. Skanderborg Stilling Hørning Solbjerg Mårslet Malling Beder Letbanestationer det åbne land 19\n22 Case: Bynærhedszoner i Holbæk Kommune Når arealanvendelsen i byerne og på landet samles i kommuneplanen vil det i nogle kommuner være naturligt at sætte særligt fokus på de bynære områder. Det gælder særligt i de områder, hvor der er store potentialer i at sammentænke byudvikling og rekreative områder, eller hvor der er særlig risiko for konflikt mellem fx byudvikling og ønsker om at udvide svinefarme. I Holbæk Kommunes planstrategi angav byrådet bynærhedszoner omkring alle byområder, hvor der blev peget på langsigtede byudviklingsinteresser og/eller andre behov for at afklare samspillet med by og land. Bl.a. illustrerede planstrategien de arealmæssige konsekvenser af ikke 12, men 24 års byudvikling. Som led i udarbejdelsen af Kommuneplanforslaget udformes en række lokale udviklingsskitser. På den måde ønsker Holbæk Kommune at skabe et bæredygtigt og langsigtet grundlag for byudvikling og sikring af kulturmiljøer, friluftsliv, landskaber, skovrejsning, naturbeskyttelse samt landbrugsmæssig drift og investering. Risøgaard ca.92 Ha. 100 parcelhuse fylder 10 Ha.? Godsbanearealet ca. 150 etageboliger Erhvervsområdet Vølundsvej ca. 300 boliger Vest-byen?? Øst-byen? Østerled erhvervs område ca. 500 tæt/lav boliger ca. 100 parceler? Spånnebæk området ca. 700 boliger Der er 220 Tæt/lav og 652 etageboliger som skal placeres i den bynærezonei Vest Holbæk. De områder der kunne være pontinciale boligområder er: Godsbanearealet kan ca. rumme 150 boliger Erhvervsområdet Vølundsvej kan ca. rumme 300 boliger Spånnebæk området kan ca. rumme 700 boliger Som ialt giver ca. 45 parceler? ca. 1551etageboliger FÆLLEDEN Grønt område?????? ca. 75 parceler ca.175 parceler?? ca. 120 parceler ca. 340 parceler?? ca. 275 parceler ca. 460 Tæt/lav ca.120 parceler Der mangler fysisk plads til ca. 475 parceler 47,5 Ha. ca. 175 parceler 20


Inspiration Iværksætter solgte bureau for tocifret millionbeløb: Nu er han i gang igen\n“I mit sabbatår havde jeg god tid til at reflektere over, hvad jeg har allermest lyst til at lave fremover. Og jeg overvejede mange ting. Blandt andet at starte firma i en helt ny branche og at investere i andre virksomheder. Jeg blev dog ved med at kredse om den samme følelse og passion: Mest af alt brænder jeg for at hjælpe andre med at skabe vækst digitalt. I sidste ende var det derfor helt naturligt at starte Vaekst.com”, siger Rune Bruun Hansen.\n“Det har været lærerigt med et par år på den anden side af bordet, hvor jeg har fokuseret på at markedsføre en enkelt virksomhed ad gangen. Nu glæder jeg mig til at arbejde sammen med Rune igen og opbygge et nyt team af eksperter. Han er kompromisløs i forhold til kundetilfredshed og har sans for at skabe resultater. Når man brænder for udvikling, er det fedt at være del af et stærkt fagligt miljø, hvor man konstant spiller hinanden bedre”, lyder det fra Kim Petersen, der i mange år også har været konkurrenceløber og fitnesstræner.\n“I OnlinePartners var vi mest af alt nørder, og det gav fin mening dengang. Men hvis man for alvor vil gøre en forskel i dag, er det bare ikke nok at være teknisk dygtig, man skal også kunne gennemskue kundens forretning og konkurrencesituation fra alle vinkler. Så bidrager man for alvor til at udvikle deres virksomhed og udnytte deres ressourcer bedst muligt. Derfor vil jeg fremover kun ansætte specialister, som også har et stærkt kommercielt mindset”, fastslår Rune Bruun Hansen.


1.467 –99 1.368 405 –177 228\n1.780 –135 1.645 524 –446 78\n–1.420 46 –1.374 –344 185 –159\nInden for rammerne af Logistik fortsætter PostNord med at koncentrere aktiviteterne i Norden. Den 4. januar 2012 blev de 100% ejede datterselskaber EBT Property B.V., HIT-Starintex B.V. Holland og HIT Belgium SA afhændet mod et vederlag på i alt SEK 18 mio.\nDen 1. januar 2012 afhændede forretningsvirksomheden Breve Danmark sit ejerskab på 50% i datterselskabet SPOT A/S mod et vederlag på SEK 1 mio.\nDen 31. maj 2012 erhvervede Posten AB Green Cargo Logistics AB og dets datterselskab Green Cargo Logistics A/S for SEK 521 mio. I erhvervelsen indgik to ejendomsselskaber, KB Sveterm og Kardinalmärket 1 AB. Den 29. juni 2012 gennemførtes en navneændring, idet Green Cargo Logistics AB skiftede navn til PostNord Logistik TPL AB. Der er optaget lån for SEK 755 mio.\nErhvervelsen styrker PostNords aktiviteter inden for tredjepartslogistik, hvilket er på linje med koncernens strategiske fokus. Markedet for tredjepartslogistik vurderes at have betydelige vækstmuligheder. Green Cargo Logistics AB blev pr. 31. maj 2012 en del af PostNords forretningsområde Logistik.\nNettoomsætningen i forbindelse med erhvervelsen udgjorde i 2012 SEK 664 mio. Erhvervelsen af PostNord Logistik TPL AB og dets datterselskab bidrog med SEK 28 mio. til driftsresultatet for 2012. Den merværdi af aktiverne i koncernen (ekskl. goodwill), som blev indregnet i forbindelse med erhvervelsen af PostNord Logistik TPL AB, er planmæssigt blevet afskrevet med SEK 15 mio. Erhvervelsen bidrog med SEK 13 mio. til koncernens driftsresultat.\nHvis erhvervelsen var blevet gennemført med virkning pr. 1. januar 2012 (på tilsvarende vilkår), ville koncernens nettoomsætning være øget med SEK 429 mio., og driftsresultatet ville være forbedret med SEK 22 mio. Hvis erhvervelsen var blevet gennemført med virkning pr. 1. januar 2012, ville afskrivningerne af den indregnede merværdi være steget med yderligere SEK 10 mio.\nErhvervelsen genererede goodwill i form af synergieffekter og resultatforbedringspotentiale samt tilførsel af kompetencer og viden til udvikling af driftsområdet.\nDen 1. november 2012 erhvervede Posten AB 100% af aktierne i selskabet Harlem Transport AS for SEK 180 mio. Der er optaget lån for SEK 97 mio. Harlem Transport er en transport- og logistikvirksomhed med hjemsted i Norge. Virksomheden tilbyder tjenesteydelser inden for transport af partigods på følgende fire områder: dagligvarehandel, industri, shipping samt affald og genbrug. Erhvervelsen er en del af strategien om at skabe helhedsløsninger og grænseoverskridende logistikkapacitet i Norden.\nNettoomsætningen i forbindelse med erhvervelsen udgjorde i 2012 SEK 56 mio. Erhvervelsen af Harlem Transport AS bidrog til driftsresultatet for 2012 med SEK 3 mio. Den merværdi af aktiverne (ekskl. goodwill) i koncernen, som blev indregnet i forbindelse med erhvervelsen af Harlem Transport AS, er planmæssigt blevet afskrevet med SEK 1 mio. Erhvervelsen bidrog med SEK 2 mio. til koncernens driftsresultat.\nHvis erhvervelsen var blevet gennemført med virkning pr. 1. januar 2012 (på tilsvarende vilkår), ville koncernens nettoomsætning være øget med yderligere SEK 291 mio., og driftsresultatet ville være forbedret med SEK 13 mio. Hvis erhvervelsen var blevet gennemført med virkning pr. 1. januar 2012, ville afskrivningerne af den indregnede merværdi være steget med yderligere SEK 5 mio.\nI første halvdel af 2011 erhvervede Posten AB aktierne i tre selskaber som et led i den nye terminalstruktur. Rosersberg Brevterminal AB blev erhvervet med henblik på at anskaffe grunde til den nye terminal i Rosersberg. I december 2012 var vilkårene opfyldt for udbetaling af et supplerende vederlag på SEK 49 mio. iflg. aftalen. Det supplerende vederlag omhandler køb af grunde.\nØvrige ændringer i 2012\nÆndring af vederlag for erhvervede selskaber har i 2012 i alt udgjort SEK –4 mio.\nAndre imma-terielle aktiver\n69 213 –319 521\n27 85 –97 180\n744 313 –852 928\n46 36 –121 14\nDen 1. juni 2012 indgik PostNords 100% ejede datterselskab Tidningstjänst AB en aftale om at overtage aktiviteterne i Svensk Morgondistribution KB fra mediekoncernerne MittMedia og Västerbottens-Kuriren. Aftalen omfatter flerårig distribution af mediekoncernernes morgenaviser. Vederlaget, som svarede til den indregnede restværdi af aktiverne, udgjorde SEK 6 mio. Aktiverne bestod primært af aktiverede udviklingsomkostninger og diverse inventarer. Svensk Morgondistribution har 740 medarbejdere og omsatte i 2011 for ca. SEK 350 mio.


Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K – Se vigtig info\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\nLejligheden på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv i København K er opført i 1880 og indeholder 3 værelser, et køkken og to badeværelser fordelt på 149 m2.\nLuftfoto af Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6772°N, 12.5884°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er opført i 1880 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (69.0%), Fuge (65.6%), Gulve (64.2%), Isolering (63.0%), Facade (62.8%), Tagmateriale (50.9%).\nLejligheden på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Gulve (71.1%), Maling (66.2%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 358-Øster Kvarter, København, der hører til Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\nKortet viser trafikstøj i området omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K.\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Tordenskjoldsgade 27, 5. tv har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K ligger i en højde på 1.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 190 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K befinder sig i som den danske stat har defineret ifm oversvømmelsesloven (i 2018 under plantrin 2). Det betyder, at Kystdirektoratets analyser har defineret adressen som udsat ift. større oversvømmelser fra havet, fjorde eller vandløb.\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K befinder sig ikke i et område, der er udpeget som højrisiko for havvands- eller vandløbsoversvømmelse under plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\nFoto af Lejligheden på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv hentet fra Boligas arkiv. Boligen blev sidst set annonceret til salg online den 27. nov. 2013.\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K.\n✓Generelle BBR informationer om Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\n✓BBR materialer og installationer for Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\n✓BBR arealer for Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\nHent den officielle BBR meddelelse for Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nLejligheden på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv (byggeår: 1880) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nVærdiforøgelse: Med alle de foreslåede energiforbedringer og et nyt B-energimærke, vurderer vi, at lejligheden vil opleve en værdiforøgelse på 131.120 kr. Hvis kun de rentable energiforbedringer udføres vil det nye energimærke C give en værdiforøgelse på 68.540 kr. Det er endda nok i underkanten, da der er tale om en ret dyr bolig med en AVM vurdering på 10.028.819 kr.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Tordenskjoldsgade 27, 5. tv er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Tordenskjoldsgade 27, 5. tv er endda i den specielle situation at 9 renoveringer er markeret som rentable.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nLejligheden har et areal på 149 m2. Hvis vi antager at bygningens samlede varmeregning, fordeles ift de enkelte enheders areal så vil den årlige varmeomkostning være 16,757 kr/år.\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\nBeboerne i området omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er mestendels conzoom®-typen Kulturnauter\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv hører til afstemningsområdet 3. Øst hvor der er 11.722 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 136 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 5571 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 9.76 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.98 pct.\nTordenskjoldsgade 27, 5. tv hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Tordenskjoldsgade 27, 5. tv\nDer er god 4G mobildækning på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Tordenskjoldsgade 27, 5. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv\nInternet og Mobildækning Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, København K\nAnbefalet bredbånd på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv.\nJordarten under Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Tordenskjoldsgade 27, 5. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Tordenskjoldsgade 27, 5. tv.\nHvor langt er der fra Tordenskjoldsgade 27, 5. tv\n✓Stamoplysninger for Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K\nAdressens Id 0a3f50a1-3bfd-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Tordenskjoldsgade 27, 5. tv, 1055 København K.


Eriksen vil vise sig frem på den største scene | TV2 Fyn\nEriksen vil vise sig frem på den største scene\nDen tidligere OB og Middelfart-spiller vil bruge EM som et udstillingsvindue for større klubber.\n31. maj 2012, kl. 12:58\nTil daglig spiller Christian Eriksen i hollandske Ajax, men i disse dage er han ved at forberde sig til EM for Danmark. Europas bedste fodboldspillere samles i Polen og Ukraine, når turneringen starter - og mange gode spillere betyder også mange scouts fra de helt store fodboldklubber.\n- Jeg ved da godt, at et godt EM helt sikkert kan få mig solgt til en større klub. Man har set masser af gange, at folk bliver solgt lynhurtigt på et godt EM. Det er en kæmpe scene og den bedste scene, man kan vise sig frem på. Jeg er glad for at være i Ajax og forventer at blive der, men nu må vi se, hvad der sker, siger Christian Eriksen til BT.\nDet er Eriksens første slutrunde, og den vil få stor indflydelse på fremtiden for den talentfulde fynbo.\n- Det betyder også meget i forhold til, hvad der skal ske senere i min karriere, at jeg har vist, at jeg kan gøre det godt på det her niveau, og det er der mange, der kigger på også, når jeg skal videre ud i verden. Så det er et godt tidspunkt og et godt sted for mig at vise mig frem, siger Christian Eriksen til avisen.\nDanmark spiller den første kamp 9. juni mod Holland.


Små gruppe-arbejder giver bedre forelæsnings-dynamik – DMJX Tools\nBy tools_dmjx_dkseptember 10, 2020 No Comments\nKortvarige gruppe-opgaver online kan give bedre spørgsmål og kommentarer fra deltagerne, end man normalt får ved en fysisk forelæsning.\nJesper Gaarskjær, underviser på Journalistuddannelsen\nHalvanden times forelæsning for udenlandske studerende om “The Danish media landscape” i deres introduktions-uge.\n“Der var flere af de studerende, der bød ind i plenum, end jeg er vant til ved den normale forelæsning, hvor de typisk er mere stille. Det gav god respons.”\nJesper Gaarskjær har holdt en tilsvarende forelæsning flere gange som en del af introduktionen for studerende fra udlandet. Halvanden time om de danske nyhedsmedier og mediemarkedet.\nI online-versionen valgte han at sende de studerende i grupper på 4-5 studerende med Zoom programmets break-out rooms funktion, der inddeler grupperne tilfældigt, men gruppestørrelsen defineres af underviser.\nDet var enkle spørgsmål, med blot et spørgsmål ad gangen, og med blot 5 minutter til at drøfte i gruppen. Fx spørgsmålet “Hvad ved I om det danske mediemarked?”.\nHan vurderer det som en fordel, at de nytilkomne udenlandske studerende fysisk havde mødt hinanden nogle dage forinden. Da han lavede en tilsvarende forelæsning med ‘break-out-sessions’ for et andet internationalt hold, havde de pga corona-begrænsninger aldrig mødt hinanden fysisk. Og så sivede dynamikken ud af grupperne.\n“Fordi de havde mødtes, var de mere fortrolige og gik hurtigere i gang med opgaven.”\nDen positive erfaring skal gentages: Flere små gruppearbejder, der skaber dynamik.\nOgså ved fysiske forelæsninger:\n“Normalt stiller jeg kun 1-2 små spørgsmål, som den enkelte tænker over, nu lavede jeg flere spørgsmål, også noget jeg opfandt undervejs. Når jeg skal mødes med dem i tilsvarende undervisning, vil jeg også fysisk lave små gruppe-arbejder. Og med små spørgsmål, og et spørgsmål ad gangen. Hvor jeg tidligere ville have givet dem flere spørgsmål ad gangen og måske 20 minutter til at drøfte, og hvor jeg så ville summe rundt.”\n”Når jeg skal mødes med dem i tilsvarende undervisning, vil jeg også fysisk lave små gruppe-arbejder. Og med små spørgsmål, og et spørgsmål ad gangen.\nBonusoplysninger og links\nHer kan ligge:\nbonusmateriale (fotos, fremtidige planer etc.)


bedste kaerligheds romaner 2020 - WilliamDam.dk\n2020 i kærlighedens tegn\nKærlighed, romantik, indlevelse og følelser. Find alle de bedste kærlighedsromaner og romantiske dramaer fra 2020 lige her.\nDer er ingen produkter her. Enten er kategorien tom, eller også er der ingen produkter som opfylder kriterierne på visningsfilteret. Du kan gå til kategoriens startside her: Bedste kærlighedsromaner 2020\nKategori: Bedste kærlighedsromaner 2020


Murer i Jyderup | Murermester Michael\nMurermester på Sjælland\nFaglig stolthed og murerarbejde af høj kvalitet!\nMurer på Sjælland\nHos Murermester Michael. lægger vi vægt på at levere godt og solidt håndværk til vores kunder. Vi påtager os både små og store opgaver inden for murerfaget. Det gælder forefaldende murerarbejde såvel som totalentreprisen, når du skal have nyt badeværelse, en tilbygning eller et orangeri i haven. Vi laver også forsikringsskader, hvis uheldet har været ude, så dit hus har fået skader, der skal udbedres.\nUanset opgaven, så lytter vi til dine krav og ønsker og gør vores ypperste for at leve op til dine forventninger. Det er vigtigt for os, at du bliver godt tilfreds med vores arbejde, så du har lyst til at anbefale os til venner og bekendte.\nSkal du have renoveret husets facade, så er vi klar til opgaven. Vi laver alt inden for facaderenovering, herunder også mange energirenoveringer, hvor vi isolerer facaden i forbindelse med renoveringen.\nVi lægger alle former for tagsten, når du skal have nyt tag. Nyt tag af lertegl eller betontegl. Der findes mange varianter af sten på markedet, så vi vejleder dig naturligvis altid gerne.\nVi laver dit nye badeværelse eller renoverer det gamle fra A til Z. Hvis du bare skal have nye fliser på vægge og gulv, så klarer vi også det.\nMurermester Michael. har specialiseret sig inden for skorstensrenovering og isokern. Derfor har vi også rigtig mange opgaver med udskiftning af skorsten, oppudsning af skorsten, tilslutning af brændeovn og nedsænkning af isokern.\nTrænger facaden på dit hus til et nyt look? Eller er facaden ved at forfalde, med diverse skader, som trænger til reparation og udbedring\nVi laver dit nye badeværelse fra A til Z, så du ikke behøver at tænke på noget som helst. Når vi først har fået et godt indblik i dine drømme.\nVi bygger den ekstra fløj på parcelhuset eller villaen, så du får flere værelser, et ekstra badeværelse, eller en større stue. Vi bygger også garager.\nSkorstensrenovering er et af vores vigtigste specialer og spidskompetencer hos Murermester Michael. Vi murer din nye skorsten eller reparerer den gamle.\nMurermester Michael Dirksen ejer og driver virksomheden, som blev til i februar 2007.\nUdover murermesteren selv har vi to dygtige murere ansat, så vi pt. er tre mand høj.\nVi kommer altid gerne ud og prissætter opgaven, samt kommer med råd og vejledning i forhold til hvilke materialer og hvilken tagtype, der vil være ideel i lige præcis dit tilfælde.\nMurermester Michael er 3. generation ud af en familie af selvstændige murere. Passionen for at levere godt og solidt håndværk er gået i arv fra Michaels far og farfar.\nMed 20 års erfaring i branchen kender vi alle opgaver i faget og ved, hvad det drejer sig om håndværksmæssigt, og når det kommer til god kundeservice.


Overvågning med fly uden pilot | KNR\nOvervågning med fly uden pilot\nPolitik · 13. november 2012 · 15:43 af Maria Hornbek Hansen · Tags: Droner, Kristian Pihl, lene espersen, Nick Hækkerup\nForsvarsministeren mener at droner - altså førerløse fly - vil være oplagte at bruge til at overvåge Grønland med. Der kom frem under det samråd på Christiansborg, som Folketingets forsvarsudvalg havde indkaldt ministeren til i dag. Emnet var Forsvarets kapaciteter i Grønland og Arktis.\nDe Konservatives forsvarsordfører og tidligere udenrigsminister Lene Espersen ser en øget udfordring i at sikre Kongerigets interesser. Og i den forbindelse vil hun gerne vide:\n- Hvad har man tænkt sig at gøre fx mht. droner? For det er i hvert fald en af de måder, hvorpå man kan få en bedre overvågning af hele området og have lidt bedre styr på, hvad der foregår deroppe og også hvad det er for nogle skibe, der sejler i området, lød spørgsmålet fra Lene Espersen til forsvarsminister Nick Hækkerup.\nOgså Venstres Kristian Pihl Lorentzen mener de førerløse fly er et interessant bud på, hvordan man både sikrer kongerigets og de allieredes interesser - heunder USA's, når råstofudvindingen i Grønland går i gang.\nOg Forsvarministeren er enig med udvalgsmedlemmerne:\n- Jeg synes det er noget, vi i forsvarsforligskredsen passende kunne beslutte os for at fokusere på. Men min egen personlige holdning er at alt andet lige må droner indeholde nogle af de evner, som vil kunnne være relevante, nemlig at kunne holde sig flyvende i meget lang tid tiul en relativ billig omkostning og dermed kunne overvåge et meget stort geografisk område. Så jeg synes også i denne sammenhæng at droner ville være en relevant og rigtig kapacitet for Danmark at kigge på, sagde forsvarsminister Nick Hækkerup under samrådet i dag.\nDet danske forsvar har siden 2007 benyttet sig af minidroner i Afghanistan, der bruges til at indsamle efterretninger med.


Svalen af Ommel: maj 2014\nJeg har gjort en trækstok i klædningens tykkelse, spændt nogle af bundstokkene ned, for at se hvordan trækket er for kølbordet om styr- og bagbord fra stævnens spunding, over knæet, agterud. Dels for at se hvor meget der skal hugges af ved samlingen om køl, stævn og knæ, og dels for at se, om de gamle bundstokke for efter, kan bruges til at gøre ri til planken. Jeg har måtte sande, at det langtfra er alt der mestres for en lærling, og spundingen er blevet en anelse for dyb i bunden af stævnen, så i dag har jeg tilpasset og limet en liste ned i bunden af spundingen med epoxy, for at få den rette dybde til kølbordet. Yderligere kan jeg også se, at der bliver en smule at tage af, før trækket forløber ordentligt. Men hellere for meget, end for lidt...


Danske dating sider gratis Lejre, gratis dating sider uden betaling Stevns\nNogle af de virkelig gode dating-udbydere giver delvis gratis dating tilbud.Som potentiel kunde kan du frit browse profiler, se kontaktforslag og oprette din egen søgeprofil.Helt dating gratis og uden indtægter i form af medlemsbidrag er næsten umuligt.Den nye "freemium"-model på de delvis dating sider gratis I omkring 2010 lancerede Badoo den såkaldte "freemium-dating": De i mellemtiden 150 mio.\nDisse tilbud er dog lukket ned i stor stil, og man integrerer i stedet et modul af ledende dating sider som for eksempel Match.com, eller be2på sin nyhedsportal - ikke gratis, men mod betaling naturligvis.Dette varierer fra udbyder til udbyder, læs mere på datingsider anmeldelser.Faktum er, at dating sider ikke fungerer gratis, og at udbydere skal investere en del penge i teknologi, sikkerhed, personale og marketing for at kunne blive på markedet.På enkelte dating sites kan du endda også besvare kontaktanmodninger fra andre singler.Hvis du kan lide de gratis dating sider og gerne aktivt vil skrive til andre singler, skal du for det meste købe et medlemskab, der giver adgang til en lang række funktioner, for eksempel egen email-adresse, instant messaging, automatisk information på sms, bedre placering af din kontaktannonce i søgeresultaterne osv.\nDet er nemt og hurtigt at komme i gang og du bestemmer selv hvor engegeret du vil være.Du har et enormt udvalg af forskellige danske dating sider.Online dating i Danmark tilbyder endda dating for gifte for dem der ønsker at møde deres næste affære. På kan du søge ved, at vælge forskellige kriterier, sammenligne alle dating siderne og finde den der passer dig bedst. Udvalget er stort og danske dating sider giver dig rig mulighed for at målrette din søgning på den rette. Du kan for eksempel vælge blandt højt uddannede, seniorer eller Kristne. Du kan også læse om bruger reaktioner, bedømmelser og erfaringer fra Danske dating sider .har lavet notifikationer om dating sider der indeholder mange falske profiler, og inkluderet dette i den overordnede bedømmelse af hver dating side.


Terroristen af Asger Albjerg – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nTerroristen af Asger Albjerg\nMichael har en hemmelig hule, og skønt han egentlig er vokset fra den slags pjat, kommer han der stadig af og til, når han trænger til at være alene med sig selv.\nMen Michaels lille verden kolliderer med stærke kræfter udefra. En terrorbølge ruller ind over landet. Statsministeren er myrdet, og nu tyder alt på, at terroristerne har udset sig atomkraftværket i Michaels by som mål … atomkraftværket, hvor Michaels far er direktør. Politiet arbejder, nogle af terroristerne pågribes, men mindst én overlevende er endnu gået fri.\n''Terroristen'' handler om, hvordan Michael og hans hule og den overlevende terrorist hver for sig bliver faktorer i det desperate opgør mellem statsmagt og ekstremister.\nAsger Albjerg tager ikke entydigt stilling til de problemer, Michael hvirvles ind i. Hver læser må afgøre med sig selv, om ''Terroristen'' blot er en spændende ungdomsroman – eller et indlæg i en debat, som ikke kender til nemme løsninger.\nAsger Albjerg er en dansk forfatter og højskolelærer. Han har blandt andet udgivet bøger om dansk litteratur og er ansat som lektor i dansk ved Helsingfors Universitet.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Terroristen' af Asger Albjerg i de 318 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 86.201 andre anmeldelser af bøger.\nEbog (ePub), Lindhardt og Ringhof, ISBN: 9788711781548\nAndre bøger af Asger Albjerg\nSfinksens Datter af Asger Albjerg Hæftet bog · Ebog · Lydbog\nHæftet bog, Byens Forlag, ISBN: 9788793628168\nEbog (ePub), Byens Forlag, ISBN: 9788793628281\nLydbog til download, Byens Forlag, ISBN: 9788794141451\nUdgivet 2021.04.11 af Byens Forlag\nLudvig Holbergs poetiske maskerade af Asger Albjerg Hæftet bog · Ebog\nLudvig Holbergs poetiske maskerade\nHæftet bog, Lindhardt og Ringhof, ISBN: 9788711880432\nEbog (ePub), Lindhardt og Ringhof, ISBN: 9788711781531\nOperation Lady Sara af Asger Albjerg Hæftet bog · Ebog\nOperation Lady Sara\nHæftet bog, Sesam, ISBN: 9788778011732\nEbog (ePub), Lindhardt og Ringhof, ISBN: 9788711781524\nOperation ''Lady Sara''\nHvorfor? af Asger Albjerg Indbundet bog\nIndbundet bog, Museum Tusculanums Forlag, ISBN: 9788763541084\nUdgivet 2015.11.06 af Museum Tusculanums Forlag\nDen brændende fakkel af Asger Albjerg\nUkendt, Syddansk Universitetsforlag, ISBN: 9788776744632\nUdgivet 2010.12.17 af Syddansk Universitetsforlag


Three-Bedroom Apartment with a Fireplace in Stari Grad i Stari Grad til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nThree-Bedroom Apartment with a Fireplace in Stari GradLejlighedStari Grad, Stari Grad, Kroatien - Se på kortThree-Bedroom Apartment with a Fireplace in Stari GradSe flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Three-Bedroom Apartment with a Fireplace in Stari Grad\nMed en praktisk beliggenhed i Stari Grad er Three-Bedroom Apartment with a Fireplace in Stari et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Faciliteterne og servicen på Three-Bedroom Apartment with a Fireplace in Stari sikrer gæster et behageligt ophold. Gæsterne på dette hotel har glæde af familieværelse på stedet. Nyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Three-Bedroom Apartment with a Fireplace in Stari er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Stari Grad.


» Billig Acers Tøj på nettet\nAdskillige internet virksomheder giver heldigvis flere former for fragt. Den mest benyttede er nu om dage at få leveret til en pakkeshop, hvor du kan afhente ordren på et selvvalgt tidspunkt. Den er altså super problemfri, samt mange gange ydermere den mest betalelige mulighed for fragt ved køb af Acers Tøj.\nDu kan ydermere planlægge at få pakken bragt til din hjemmeadresse eller til adressen på dit arbejde. Den er gennemsnitligt en tak mindre prisbillig, men til gengæld ret simpel. Den prisbilligste leveringsløsning vil dog til enhver tid være at du selv henter pakken, som dog står og falder med at du lever nærved online firmaets hjemsted.\nLeveringstidspunktet på kan være rigtig vital såfremt du behøver dine nye varer med det samme, så derfor er det ret så relevant at man tjekker den forventede leveringsdato ved det vedkommende produkt.\nEn stor portion forhandlere på nettet udlover dag-til-dag levering på mange af deres produkter, eksempelvis Acers Tøj, men som ikke desto mindre kræver at bestillingen køres igennem tidligere end et fastslået klokkeslæt, med hensynstagen til at de kan nå at få produktet distribueret før de pakkeansatte tager hjem.\nIndtil flere webshops sikrer levering uden betaling, men for det meste kun ifald du aftager for en præcis sum. Derudover bør man vælge den mindst kostelige leveringsversion, hvilket gerne – uden hensyn til om du befinder sig ved København, Frederiksværk eller Faaborg – er at få kørt varerne til et afhentningssted.\nDet er rigtig ukompliceret for os alle at lave prissammenligning på diverse forhandlere på nettet, og til tak har mange webshops været presset til at at nedskære salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til juniorer, men også til voksne – enormt, og endda nogle gange frembyde fragt uden betaling.\nTrods dette kan det immervæk vise sig fordelagtigt at kontrollere et par internet foretagender efter tilbud på Acers Tøj forinden du gennemfører din bestilling, så man er på den sikre side med at opnå den mest betalelige pris.\nMan bør imidlertid være klar over, at såfremt en online virksomhed frembyder deres produkter for en salgspris der virker utrolig billig, kunne det mange gange være et fingerpeg om en uægte online forretning. Shopping med kort er ikke desto mindre omfavnet af en vedtægt, som bistår kunden overfor bedrageriske online webshops.\nVi går generelt ind for shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ bør du benytte et afbetalingstilbud fra f.eks. ViaBill, når du agter at betale pengene over flere uger.\nInden nogen handler på en internet butik bør de reelt gennemlæse virksomhedens betingelser, men det er bare et tidskrævende projekt.\nEt andet forslag kan være at bemærke hvorvidt e-forhandleren er medlem af e-mærket, da det skulle være en indikation om at online virksomheden overholder de danske retningslinjer, foruden at shoppen hyppigt evalueres af specialister der har meget erfaring med vilkårene. Derudover tilbydes du mulighed for assistance, ifald du oplever problemer i forbindelse med din ordre.\nLigeså kan det anbefales at kunden er på vagt for de mest betydningsfulde vedtægter der kan spille ind i forbindelse med købet, som fx den ombytningsrettighed webbutikken tilbyder. Her er det også essesentielt, at man stadig opbevarer sin kvitteringsmail, således man når som helst vil kunne eftervise handlen af Acers Tøj, uanset om man skal købe en gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot giver dig absolut ønskværdige løsninger til at udforske en lang række øvrige brugeres bedømmelser og derfor anbefaler vi, at du iagttager online shoppens bedømmelser af Acers Tøj forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook fører til derudover en lang række habile løsninger til at få kendskab til e-forretningens kundefokus. Derudover møder vi endda online selskaber i Danmark som giver folk mulighed for at tilkendegive en evaluering af deres køb, som ydermere kan bruges til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nVores side er finansieret af annoncer. Vi har et tæt samarbejde med nogle forskellige e-butikker da vi publicerer forretningernes varer, og indhenter kommission ifald den bruger vi sender videre fuldfører et indkøb.\nOplysninger vedrørende produkter og online outlets vedligeholdes hyppigt, men vi kan ikke garantere imod reguleringer der eventuelt er lavet efter at vi sidste gang opdaterede websitets oplysninger.


Jea's Blanke Tanker: Dagen efter min samtale.\nDagen efter min samtale.\nEfter min samtale på psyk i dag, kørte jeg en tur i Matas og ville egentlig købe en tube med den sorte maske, men jeg må indrømme at jeg stadig ikke rigtig tør. Jeg har en utrolig sart hud og jeg er ikke sikker på, om den kan tåle det. Det blev dog til nogle næse-strips og en ny peel-off maske i stedet for. Jeg så at Gizmo havde testet den der, blå peel-off maske fra Matas og jeg blev fristet. Glæder mig til at prøve den.\nJeg testede en af de der næse-strips med det samme. Det var faktisk ret let og den tog godt fat. Den skulle kun sidde i 10-15 min og da jeg fik den af, var huden dejlig og blød. Man får 6 strips for 45 kr, så det synes jeg var en fair pris.\nEftermiddagen gik med at gemme mig lidt, for nedrullede gardiner og en fik en lille Morfar. Vågnede ved at Søren kom hjem og pludselig var det tid til aftensmad. Han var så søde at lave Pasta Miracoli med champignon og bacon. Elsker at vi er der så meget for hinanden, når den ene ikke lige er på toppen. Det er noget af det jeg sætter aller mest pris på.\nAftenen er bare forsvundet, jeg har set lidt tv, hygget med Bodil (dværghamster), lagt vasketøj sammen, blogget og surfet på nettet. Nu er det allerede sengetid og vi skal tidlig op. Der kommer en teknikker fra yousee imellem 8-10. Har haft nogle problemer med at se tv siden i fredags. Søren har heldigvis fri i morgen, så han har lovet at føre ordet og tage sig af det. Klokke 10.30 skal jeg til fysioterapeut og bagefter, tror jeg bare vi skal slappe af, hygge os og nyde at det er weekend.\nKategorier: Dagen, Førtidspensionist, Gemmer Mig, Matas, Næse-strips, Pasta Miracoli, Peel-off Maske\nMette Doctor Lund 7. november 2014 kl. 11.37\nHåber I får en rigtig god weekend uden for mange spekulationer :)\nHer står den på tidlig Mortens Aften i morgen med andesteg, flæskesteg, brune kartofler og alt tilbehør :) det skal nok blive hyggeligt :)\nJeanette Henriksen 7. november 2014 kl. 13.53\nLige nu har jeg det ikke ret godt, men tænker at det i løbet af weekenden bliver bedre.\nVi spiser normalt også and på forskud men i år skal vi faktisk holde en rigtig Mortens aften hos min svigermor. Jeg spurgte i sidste uge om der var stemning og heldigvis var der det..\nGlæder mig helt enormt til mandag.