5 Hovedjob Hovedjob: Hovedjobbet er altid det job, hvor IP har flest timer. Skriv IP s titel og ikke en stillingsbeskrivelse. 8. Hvad er din stilling mere præcist (din titel)? (Nøjagtig angivelse, fx kontorassistent og ikke assistent, salgskonsulent og ikke konsulent, malermester og ikke selvstændig, kontorfuldmægtig og ikke fuldmægtig. ) Der må ikke bruges forkortelser i stillingsbetegnelsen. Hvis IP fx svarer arbejdsmand, specialarbejder, fabriksarbejder, skal der spørges om IP s arbejdsfunktion. Hvis svaret er konsulent, skal der spørges hvilken slags konsulent - er det edb-konsulent, virksomhedskonsulent eller noget helt andet? Det samme gælder for en lærer. Her skal vi have oplyst, om det er en folkeskolelærer/aftenskolelærer/seminarielærer/universitetslærer. Vikar, blæksprutte eller afløser er ikke en titel/stillingsbetegnelse. Skriv titlen på den stilling, IP er ansat i. 9. Beskrivelse af IP s arbejdsfunktioner (beskrivelse af konkrete arbejdsopgaver) (Fx passer telefon, indtaster skemaer, salg pr. telefon, maler vægge sagsbehandling af forsikringssager, betjener kunde, reparer maskiner, rådgiver indenfor bygge og anlæg, lager arbejde, sætter varer på hylder, gør rent, underviser/retter opgaver, lønnings bogholderi.) Hjælpetekst til beskrivelse af IP s arbejdsfunktioner. Husk altid at spørge ind til IP s arbejdsfunktioner, det er arbejdsfunktionerne vi bla. koder efter. Tænk over hvad du skriver, det er ikke nok at fx ledelse eller administration,?????? 5\n6 10. Har du personaleledelse som en af dine arbejdsopgaver? Ja... 1 Nej... 2 Der er tale om formel ledelse. Det skal ikke tages med, hvis man fx tages med på råd af chefen eller er med til at planlægge arbejdet. Derudover skal det være personaleledelse. Fagligt eller økonomisk ansvar har ikke nødvendigvis noget med personaleledelse at gøre. Tidligere analyser har vist, at der er en tendens til at overvurdere personaleledelse. Der er mange, der af deres chef involveres i organiseringen af arbejdet og dermed har indflydelse på deres kollegers arbejdsliv. Det er dog kun personer med egentligt ledelsesansvar, der skal tages med i dette spørgsmål. Hvis I er i tvivl om, hvorvidt IP har personaleledelse, kan I eventuelt spørge ind til om det fx er IP, der beslutter, hvem der skal ansættes eller afskediges, holder medarbejderudviklingssamtaler. Der er kun tale om personaleledelse i hovedbeskæftigelsen, ikke i et eventuelle bijob. Hvis IP har mange forskellige arbejdsopgaver og personaleledelse kun er én af disse, skal det stadig tages med. Hvis de kun har ansvar for lærlinge/elever tages det ikke som personaleledelse. Hvis de kun har fagligt ansvar fx projektledelse skal det heller ikke tages med. Der skal heller ikke svares Ja, hvis de kun midlertidigt har denne personaleledelsesfunktion (fx er konstitueret kontorchef, når den rigtige kontorchef er væk). 11. Hvor meget tid på personaleledelse? Under 50% % og derudover\n7 12. Hvad er det for en virksomhed, du arbejder i? (Konkret: Ikke industrivirksomhed men medicinalvirksomhed, Ikke fabrik men fiskefabrik, Ikke forretning men dametøjsforretning) Det I skriver her, er det vi vil kode på, så det skal være et ord, der siger, hvad virksomheden laver, se nedenstående eksempler. Her er det den detaljerede branche, der er interessant, derfor må nedenstående eksempler ikke forekomme. Ikke maskinfabrik, men landbrugsmaskinfabrik Ikke detailhandel, men supermarked, dametøj, herretøj, børnetøj Ikke kommune, men kommunekontor eller børnehave, folkeskole, vandværk, plejehjem Ikke staten, men ministerium, politiet, byretten, rigsarkivet, universitetet osv. Ikke vognmand, men taxivognmand, fragtvognmand osv. Ikke konsulentvirksomhed, men rådgivende ingeniør, edb-konsulent osv. Vær meget omhyggelig med at få en præcis virksomhedsangivelse BEMÆRK: Vikarer skal placeres i den virksomhed, de er sendt ud til og ikke i vikarbureauet. De eneste, der skal have vikarbureauet som virksomhed er dem, der faktisk er ansat i vikarbureauet og fx administrerer løn el. lign. for de vikarer, der er sendt ud. Passer eget handicappet barn Hvis en person går hjemme og passer sit handicappede barn på fx tabt arbejdsfortjeneste fra kommunen, skal personen placeres som beskæftiget, stilling er Handicaphjælper og virksomheden er Kommunal Hjemmehjælp. Familieplejer Virksomheden er Familiepleje og virksomhedsadressen er Kommunen, som IP bliver aflønnet af. Personer ansat som familieplejere får et dagligt vederlag, og skal hermed betragtes som lønmodtagere. 7\n8 13. Hvad laver man på virksomheden? (Hvilke konkrete produkter eller ydelser fremstilles eller tilbydes. Fx fremstiller haveredskaber af metal, engroshandel med strikvarer mv.) Hjælpetekst til at kode IP s virksomhed. Her skal der suppleres med oplysninger om, hvilke slags ydelser eller varer, der arbejdes med på den lokale arbejdsplads, og om der produceres eller kun forhandles, fx: Fremstilling af el-vandvarmere og radiatorer Fremstilling af træmøbler eller plastmøbler Engroshandel med frugt og grøntsager Forhandling og reparation af biler Se flere eksempler i bilag 14. I hvilken kommune ligger din arbejdsplads? (Kommunekode angives, jf. liste med koder) Arbejdsstedets kommune er den kommune, hvor IP s lokale arbejdsplads ligger altså hvor IP møder og får sine instruktioner. Senere i instruktionen til spm generelt er det nærmere beskrevet, hvad der skal betragtes som IP s arbejdsplads, hvis IP har skiftende arbejdssteder. 15. Hvad er virksomhedens navn og adresse? Virksomhedens navn Gadenavn Husnummer Postnummer By Her spørger vi om navn og adresse på den virksomhed som IP er ansat i. HUSK det er det lokale arbejdssted vi skal have. Hvis IP er udstationeret i udlandet gennem et dansk firma, skal vi have adressen på det sted i udlandet, hvor vedkommende arbejder. Hvis IP er dagplejer, skal vi have hjemmeadressen. Grunden til vi spørger om navn og adresse på virksomhed er, at vi så har større mulighed for at branchekode virksomheden korrekt. Vi koder alle virksomheder efter bogen Dansk Branchekode 2007 (DB07). 8\n9 16. Hvor mange beskæftigede er der på din arbejdsplads i alt? (Beskæftigede indehaver(e) og evt. medarbejdende familiemedlem(mer) medtages) og derover... 4 Ved ikke, men under Ved ikke, men over I dette spørgsmål vil vi gerne vide, hvor mange ansatte der er på IP s arbejdsplads. 17. Skriv antal Her er det også den IP s arbejdsplads (filial) der refereres til. Hvis IP ikke kender det præcise antal, spørg om det er over 10. Hvis IP er selvstændig, skal han selv være medregnet i antal ansatte. Er IP udsendt af et vikarbureau til et firma er det dette og ikke vikarbureauet, der er IP`s arbejdsplads. Nedenfor er gennemgået nogle forskellige typer, som afviger fra det normale. 9\n10 Type 1: Her er der tale om personer, der arbejder helt eller delvis i deres hjem. Eksempler: assurandører, sælgere (dog kun såfremt de arbejder ud fra deres hjemmeadresse) dagplejemødre, familieplejere IP s hjem udgør her arbejdsstedet og omfatter således kun en person. Type 2: Også her er der tale om personer, der aldrig kommer på hovedkontoret, men de arbejder ikke i deres hjem. IP arbejder ofte ikke et fast sted. Eksempler: rengøringsassistenter i rengøringsfirmaer, avisbude (er de ansat af avisen, bliver de en del af denne og får avis som branche ) SFI's interviewere, Meteorologisk instituts observatører, tilsynsførende (fængselsvæsenet), lods- og fyrtjenesten I disse tilfælde kan man få oplysning om det lokale arbejdssted fx, antal rengøringsassistenter på den virksomhed, hvor de gør rent. Er dette ikke muligt fx fordi IP gør rent flere steder så brug det samlede antal ansatte på distriktskontoret (helst) eller hovedfirmaet. Type 3: Her er der tale om en række kommunale funktioner, organiseret fra rådhuset. Eksempler: hjemmehjælper, sundhedsplejerske, hjemmesygeplejerske, kommunalarbejder, arbejdsmand, gartner, I nogle tilfælde har de et lokalkontor, de er tilknyttet fx et hjemmehjælps- kontor eller en materialegård. Hvis de siger, at de er tilknyttet rådhuset, få så uddybet hvad de laver: vedligeholdelse af veje, af parker, sundhedspleje osv. og mht. antal ansatte på arbejdsstedet. Få at vide, hvor mange der i kommunen er ansat i et lignende job. Type 4: I nogle tilfælde eksisterer arbejdsstedet fysisk kun midlertidigt eller er meget mobilt. Eksempler: bygge- og anlægsarbejdere, langturschauffører, fiskere, tivoliansatte Få så vidt muligt oplysning om antallet af ansatte på det lokale arbejdssted - en byggeplads, en kutter, et tivoli osv. 10\n11 18. Arbejdede du som: Lønmodtager... 1 Selvstændig... 2 Medarbejdende ægtefælle. 3 Ulønnet medarbejder i et familiemedlems virksomhed eller landbrug 4 Hvis IP er selvstændig, kan han/hun godt være ansat som lønmodtager i sit eget firma. IP vurderer så selv hvad han/hun primært er. 19. Har du en lønaftale? Ja... 1 Nej... 2 Dette spørgsmål stilles kun til Medhjælpende ægtefæller og skal belyse hvor mange af de, der kalder sig medhjælpende ægtefæller, der teknisk er ansat i virksomheden som lønmodtager. 20. Har du ansatte i din virksomhed, udover evt. hjælp fra familiemedlemmer? Ja... 1 Nej... 2 Medhjælpende ægtefæller og ulønnede familiemedhjælpere regnes ikke med som ansatte. Dvs. Hvis der i virksomheden kun arbejder ulønnet familiehjælp markeres Nej BEMÆRK: At dette er anderledes end i spm. 16, hvor alle der arbejder på virksomheden medregnes også ejeren og familiemedhjælpere. 21. Har du en kontrakt med et vikarbureau, hvor vikarbureauet betaler din løn, men du arbejder for en tredje part? Ja... 1 Nej... 2 Med tredje part mener vi en anden arbejdsgiver end vikarbureauet. 11\n12 Midlertidig ansættelse 22. Har du midlertidig eller fast ansættelse? (Med midlertidig ansættelse menes, at den er tidsbegrænset) Midlertidig... 1 Fast... 2 Normalt er man ikke ansat midlertidigt. Dette gælder selvom man ved eller frygter, at man bliver sagt op. Selvom IP sidder i opsagt stilling, gør det ikke ansættelsen midlertidigt. Personer, der som nyansatte er ansat på prøve, skal normalt ikke betragtes som værende i et midlertidigt job kun i de sjældne tilfælde, hvor IP i prøveperioden har en specialkontrakt. Pas på at IP er klar over, at det drejer sig om, at selve ansættelsen er midlertidigt ifølge aftale ikke, at IP fx har tænkt sig snart at holde op for at tage ud at rejse eller på højskole. Studerende med job, som de kun regner med at have så længe, de læser, er således ikke i midlertidigt job. Ansættelsen er kun midlertidig, hvis IP udtrykkeligt er ansat for en bestemt periode eller til en bestemt opgave er løst. Det er fx: Lærlinge og elever som er ansat på lærekontrakt samt praktikanter (fx pædagogpraktikant) Jobtræning og andre aktiveringsprojekter Vikariater, fx barselsvikariat Håndværkere, arbejdsmænd der kun er ansat til et bestemt byggeri Konstabler i forsvaret Langtidsledige, der er midlertidigt ansat i forskellige beskæftigelsesordninger Stipendiater og andre, der er ansat på kontrakt for et bestemt antal år Åremålsansættelse 23. Hvad er grunden til, at jobbet er midlertidigt? Er ansat som lærling, elev, forskningsassistent (Ph.d stud) mv Kunne ikke få fast beskæftigelse... 2 Har selv ønsket det... 3 Ansat på prøve. 4 Kode 4: Hvis man er ansat på prøve, så er man ansat på en prøvekontrakt, og når prøvekontrakten udløber, så skal IP s ansættelse tages op igen med arbejdsgiveren. 12\n13 24. Hvor lang er den samlede ansættelsesperiode? Under 1 måned måneder måneder måneder måneder måneder måneder... 7 Mere end 3 år... 8 Hvis IP er ansat i et midlertidigt job, hvor lang er så den samlede ansættelse. 13\n14 25. Er du beskæftiget på: Hel/deltid og hovedbeskæftigelse Heltid... 1 Deltid... 2 Her markeres hvad IP selv mener, han/hun er ansat som. Vi har ikke en fast grænse på x antal timer, der definerer hhv. hel- og deltid, så en ugentlig arbejdstid på 32 timer, kan af IP selv godt betegnes som heltid. Bemærk her skal intervieweren lige sikre sig at IP ikke er på efterløn, fx hvis IP siger at han/hun arbejder 15 timer som pædagog, og det er heltid. En pædagog er aldrig ansat på heltid (15 timer), så måske er IP på efterløn, fleksjob eller lign, i disse tilfælde skal der kodes kode 2 (deltid) 26. Hvorfor arbejder du på deltid? Kombinerer arbejde med uddannelse... 1 Passer børn eller andre familiemedlemmer... 2 Sygdom, invaliditet... 3 Andre personlige eller familiemæssige grunde (fx ønsker ikke at arbejde fuld tid)... 4 Kan ikke få job på fuld tid... 5 Andre grunde... 6 I det her spørgsmål vil vi gerne vide hvad grunden er til at IP arbejder på deltid. 27. Ville bedre eller billigere pasningsmuligheder for børn, handicappede eller ældre kunne få dig til at arbejde mere? Ja... 1 Nej... 2 Her er vi interesserede i, om IP er hjemme af eget ønske eller fordi kommunen mangler daginstitutionsplads/plejehjemsplads 28. Mangler du primært pasningsmuligheder for børn, ældre/handicappede eller begge dele? Mangler børnepasningsmuligheder... 1 Mangler pasningsmuligheder for ældre/handicappede... 2 Mangler både pasningsmuligheder for børn og ældre/handicappede\n15 29. Hvad betragter du hovedsagelig dig selv som (fx beskæftiget, studerende, pensionist mv.)? Erhvervsarbejde (selvstændig, medarbejdende ægtefælle, lønmodtager, elev/lærling, medhjælper i familievirksomhed)... 1 Værnepligt... 2 Arbejdsløs... 3 Hjemmearbejdende uden erhvervsarbejde... 4 Pensionist (pga. alder)... 5 Førtidspensionist... 6 Efterløn, fleksydelse... 7 Langtidssyg... 8 Skoleelev, studerende, kursist... 9 Ude af erhverv i øvrigt Alle ovenstående kategorier er udelukkende hvad IP selv betragter sin hovedbeskæftigelse som. Interviewer må ikke selv vurdere hvor IP skal placeres Militærnægter placeres under kode 2 Kvinder i militærets basisuddannelse Hvis IP siger at hun er værnepligt kodes kode 2, men hvis ikke bruger ordet værnepligt kodes kode 9. Efterlønsmodtager/fleksydelsesmodtager: Efterløn betragtes som det samme som fleksydelse, og ydes alt efter om man kommer fra alm. job eller fleksjob. Førtidspension/Invaliderente Invaliderente betragtes som det samme som førtidspension. Hjemmearbejde uden erhvervsarbejde IP er hjemmegående. 15\n16 Arbejdstid-1-aftalt 30. Vi vil nu stille dig nogle spørgsmål om din arbejdstid. Mange mennesker arbejder ikke lige præcis det antal timer, der står på deres kontrakt, men først vil vi høre: Hvordan er din aftalte arbejdstid? Aftale om det samme timetal hver uge (herunder flekstid)... 1 Aftale om varierende timetal fra uge til uge... 2 Ingen aftale om fast arbejdstid... 3 Havde bare et tilfældigt løst arbejdsforhold i denne uge... 4 Her er vi interesseret i at få at vide hvor mange timer IP er ansat til iflg. den kontrakt IP har med sin arbejdsgiver. BEMÆRK: Hvis IP arbejder fx 32,5 timer, rundes altid op. Altså 1/2 time rundes op til 1 time Kode 1 Personer med samme arbejdstid hver uge her skulle det ikke være svært at få oplyst antal timer Kode 2 Arbejdstiderne varierer hver uge fx pga. vagtskemaer men også her skulle det være muligt at få en aftalt tid Kode 3 Ingen fast aftale om arbejdstid fx personer i chefstillinger Kode 4 Havde et tilfældigt løst arbejdsforhold i den uge fx freelance arbejde (meget få tilfælde) Generelt: Eksempelvis Familieplejer: Hvis de selv oplyser, at de står til rådighed 24 timer i døgnet, så skal der svares på følgende måde: 1)Aftalt ugentlig arbejdstid=97 2)Normal ugentlig arbejdstid=97 3)Faktisk ugentlig arbejdstid=(her skal spørges hvor mange timer IP faktisk har arbejdet som familieplejer i referenceugen, hvilket IP selv skal vurdere) Lærere, gymnasielærere spørges om de har normalt timetal, i så fald sættes antal timer til 37. Hvis de har nedsat timetal spørges hvor mange timer de får løn for. 31a. Angiv antal timer pr. uge 31b. Angiv et gennemsnitligt antal timer pr. uge Hvor mange timer er IP ansat til iflg. IP s kontrakt. 16\n17 32. De timer, er det med eller uden spisepauser? Får du betalt frokostpause? (Timer hentes fra 30a) Spisepauser medregnet... 1 Uden spisepauser... 2 Vi er interesserede i, om det er en formel del af ansættelsen, at arbejdsgiveren betaler frokostpauserne. Hvorvidt medarbejderen faktisk holder spisepausen, er i denne henseende ligegyldigt. 17\n18 Arbejdstid-2- normalt 33a. Hvor mange timer om ugen arbejder du normalt i dette job? 33b. Hvor mange timer om ugen arbejder du normalt i dette job inkl. spisepauser? 33c. Hvor mange timer om ugen arbejder du normalt i dette job uden spisepauser? Normal timer kan angives... 1 Varierer meget... 2 Umuligt at opgøre... 3 Havde bare et tilfældigt løst arbejdsforhold i denne uge... 4 BEMÆRK: Hvis IP arbejder fx 32,5 timer rundes altid op. Altså 1/2 time rundes op til 1 time Det er IP s normale ugentlige arbejdstid, vi ønsker oplyst her. Dvs. hvis IP s aftalte (kontrakt) arbejdstid er 37 timer, men han/hun normalt arbejder 45 timer, er det 45 timer, der skal registreres Hvis IP har varierende arbejdstid spørges efter gennemsnit pr. uge. Synes IP det er umuligt at give et gennemsnit, fordi det varierer så utroligt meget, så bed IP om at se på hvor meget de rent faktisk har arbejdet i de sidste 4 uger og beregn et ugentligt gennemsnit. Lad kun 4 egentlige arbejdsuger indgå fx skal IP lade uger med sommerferie udgå. Løst ansatte (fx kontorvikarer og efterlønsmodtagere) skal ikke i spm. 33 udregnes et skønnet gennemsnit for hele året, men hvor mange timer, de har arbejdet i nuværende ansættelsesperiode. 34a. Angiv antal timer pr. uge 34b. Angiv et gennemsnitligt antal timer pr. uge 34c. Beregn gennemsnittet af hvad IP rent faktisk har arbejdet i de seneste 4 arbejdsuger Antal timer Hvor mange timer arbejder IP gennemsnitligt pr. uge. 35. De timer, er det med eller uden spisepauser? Spisepauser medregnet... 1 Uden spisepauser... 2 Vi er interesserede i, om det er en formel del af ansættelsen, at arbejdsgiveren betaler frokostpauserne. Hvorvidt medarbejderen faktisk holder spisepausen er i denne henseende ligegyldigt. 18\n19 Arbejdstid-3-faktisk 36a. Hvor mange timer arbejdede du faktisk i ugen fra mandag d. XX til og med søndag d. XX * i dette job? Timerne angives med spisepauser. (*Forskellige perioder skal kunne indsættes) 36b. Hvor mange timer arbejdede du faktisk i ugen fra mandag d. XX til og med søndag d. XX * i dette job? Timerne angives uden spisepauser. (*Forskellige perioder skal kunne indsættes) Antal timer BEMÆRK: Hvis IP arbejder fx 32,5 timer rundes altid op. Altså 1/2 time rundes op til en time. Hvor mange timer arbejdede IP faktisk i referenceugen. 37. Vil det sige, at det er flere eller færre timer end i en normal uge? Færre... 1 Samme... 2 Flere... 3 Arbejdede IP færre eller flere timer end normalt, her sammenligner vi normal arbejdstid og faktisk arbejdstid. 38a. Omtrent hvor mange timer færre end normalt? 38b. Omtrent hvor mange timer flere end normalt? Hvor mange timer arbejder IP flere /færre end normalt Eksempler på Aftalt / Normal og Faktisk arbejdstid Døgnaflønning Såfremt der er tale om døgnaflønning, skrives under normal arbejdstid 97 timer, mens man i faktisk arbejdstid beder respondenten om at vurdere, hvor mange timer, der faktisk er arbejdet i reference ugen. Døgnvagter med rådighedstillæg Hvis IP oplyser at være ansat i fx Falck og her står til rådighed 9 gange om måneden af 24 timer, så skal timetallet først omregnes til ugebasis (fx) på følgende måde: ~ (9*24)=216/4=54 timer om ugen dvs. skønsmæssigt 54 timer pr. uge, idet vi her for nemheds skyld antager, at der er 4 uger på en måned. Herefter svares der på følgende måde: 1)Aftalt ugentlig arbejdstid = 54 2)Normal ugentlig arbejdstid = 54 3)Faktisk ugentlig arbejdstid = Her skal spørges hvor mange timer IP faktisk har arbejdet i reference ugen, hvilket IP selv skal vurdere. BEMÆRK: Hvis IP arbejder fx 32,5 timer rundes altid op. Altså 1/2 time rundes op til 1 time 19\n20 Fravær 39a. Hvad er hovedårsagen til at du arbejdede flere/færre timer end aftalt? 39b Hvad er hovedårsagen til at du arbejdede flere/færre timer end normalt? Her skal IP give en eller flere grunde til hvorfor IP har arbejdet færre/flere timer Færre timer Flere timer Dårligt vejr... Stille periode, midlertidigt hjemsendt... Strejke, lockout... Uddannelse, kursus... Sygdom, ulykke... Barselsorlov, forældreorlov... Ferie... Søn- og helligdage, inkl. 1. maj... Begyndte nyt job... Holdt op med at arbejde... Skiftende arbejdstid, flekstid... Overarbejde, ekstraarbejde... Orlov i øvrigt af personlige eller familiemæssige årsager, fx plejeorlov... Andre grunde (fx fritstillet)\n21 40. Vil de timer, du har arbejdet over blive godtgjort på en eller anden måde? Ja, jeg vil modtage betaling til overarbejdstarif... 1 Ja, jeg vil modtage betaling til normal tarif... 2 Ja, jeg vil afspadsere senere til ekstra tarif... 3 Gerne flere svar Fordel antal timer Ja, jeg vil afspadsere til 1 til 1 tarif... 4 Ja, andet... 5 Nej, jeg forventer ikke at modtage godtgørelse... 6 Ved ikke om eller hvordan timerne vil blive godtgjort... 7 Hvis IP har arbejdet over i referenceugen, så vil vi gerne vide, hvordan IP får godtgjort sine overarbejders timer. 21\n22 Arbejdstidsordninger Nu følger der nogle spørgsmål om din arbejdstidsordning i de seneste 4 uger dvs. i perioden XX til XX. Arbejdede du nogle gange: 41. Om aftenen? Ja, regelmæssigt (dvs. mere end halvdelen af arbejdsdagene i de seneste 4 uger) 1 Ja, af og til (dvs. mindst 1 gang inden for de seneste 4 uger men mindre end halvdelen af arbejdsdagene) 2 Nej, ikke inden for de seneste 4 uger... 3 Aftenarbejde er arbejde, der udføres efter normal arbejdstids ophør, dvs. fra kl og frem og indebærer, at personen kan sove om natten. 42. Om natten? Ja, regelmæssigt (dvs. mere end halvdelen af arbejdsdagene i de seneste 4 uger) 1 Ja, af og til (dvs. mindst 1 gang inden for de seneste 4 uger men mindre end halvdelen af arbejdsdagene) 2 Nej, ikke inden for de seneste 4 uger... 3 Natarbejde er arbejde, der udføres i den normale soveperiode (kl ) Hvis IP møder fx kl arbejder han både aften og nat. 43. På lørdage? Ja, regelmæssigt (dvs. minimum to lørdage inden for de seneste 4 uger) 1 Ja, af og til (dvs. een lørdag inden for de seneste 4 uger) 2 Nej, ikke inden for de seneste 4 uger\n23 44. På søndage? Ja, regelmæssigt (dvs. minimum to søndage inden for de seneste 4 uger)... 1 Ja, af og til (dvs. een søndag inden for de seneste 4 uger).. 2 Nej, ikke inden for de seneste 4 uger Har du arbejdet på skiftehold inden for de seneste 4 uger dvs. i perioden XX til XX? Ja... Nej (Hvis IP arbejder fast på samme skift, skal der svares nej) Ved skiftehold forstås: Personer der afløser hinanden, så der kan være op til 24 timers bemanding. Hvis IP fast arbejder på samme skift (fx altid morgenholdet), er der ikke tale om skifteholdsarbejde, og der skal derfor svares Nej i dette spørgsmål. 46. Skal du møde og gå hjem på faste tidspunkter eller har du flekstid? Har faste tider... 1 Har flekstid... 2 Man har flekstid, når man ikke skal møde (eller gå hjem) på faste tidspunkter, men selv kan bestemme sine arbejdstider. Der er typisk ikke tale om, at man selv kan bestemme hvor meget man arbejder, men at man selv kan bestemme hvornår man arbejder. Hvis man fx har en kontrakt på, at man skal arbejde 37 timer om ugen, kan man måske arbejde 35 timer i en uge og 39 timer i den næste, men over tid arbejder man stadig de 37 timer om ugen, som er aftalen. Man har stadig flekstid, selvom der eventuelt er et vist tidsrum hver dag, hvor man skal være til stede på arbejdspladsen. Der kan fx være en regel om, at man skal være der mellem 10-15, men at man derudover selv kan bestemme hvornår man møder eller går hjem. Man har kun flekstid, hvis der foreligger en aftale med arbejdsgiveren om, at man selv bestemmer sine arbejdstider. Man har ikke flekstid blot fordi man selv tager sig nogle friheder med hensyn til arbejdstiderne. Ledere, der fuldstændig selv kan bestemme deres arbejdstid, har flekstid. 23\n24 47. Har du arbejdet hjemme inden for de seneste 4 uger dvs. i perioden XX til XX? Ja, regelmæssigt (dvs. mere end halvdelen af arbejdsdagene i de seneste 4 uger) 1 Ja, af og til (dvs. mindst 1 gang inden for de seneste 4 uger men mindre end halvdelen af arbejdsdagene)... 2 Nej, ikke inden for de seneste 4 uger... 3 Hjemmearbejde omfatter både personer, der normalt arbejder et andet sted, men indimellem udfører noget af arbejdet hjemme (fx lærere, der forbereder sig hjemme), og personer der har deres hjem som arbejdsplads (fx dagplejemødre). Det er kun hjemmearbejde, hvis der foreligger en aftale med arbejdsgiveren om, at arbejdet må foretages hjemme og timerne derfor kan godskrives som arbejdstid. Hvis folk fx selv tager nogle papirer med hjem for at forberede sig til et møde, eller tjekker deres mail hjemmefra, uden at arbejdsgiveren har godkendt det og uden at de derfor kan skrive det på som arbejdstid, skal det ikke tælles med. Husk at de timer, der arbejdes hjemme, skal tælles med i folks arbejdstid. Hvis man er selvstændig og ens arbejde er adskilt fra privatboligen, selvom det fysisk ligger samme sted, er det ikke hjemmearbejde (fx landbrug eller lægeklinik). Freelance-arbejde skal placeres som selvstændige (med arbejdsplads hjemme) eller lønmodtagere i fx det band, de er ansat i (arbejdsstedet er øvelokalet eller der hvor bandet kontaktes). De skal ikke placeres, hvor de udfører arbejdet (musikere fx på forskellige spillesteder). Selvom nogle freelancere ikke er momsregistrerede, skal de kodes som selvstændige, hvis de selv opfatter sig som det. Hvis de fx har øvet eller været til møder tæller det også som arbejdstid/forberedelsestid og dermed beskæftigelse i referenceugen. 24\n25 Jobstart 48. Hvornår begyndte du at arbejde på din nuværende arbejdsplads? Det skal være uafbrudt beskæftigelse, (undtagen sygdom, ferie, orlov o.l.). Årstal 49. Kan du også huske, hvilken måned det var? Måned Hvis et firma er blevet opkøbt af et andet, og IP stadig har det samme ansættelsesforhold, skal der i spørgsmålet om starttidspunkt på arbejdspladsen, svares det tidspunkt hvor IP startede i det oprindelige firma, også selvom IP har fået en anden arbejdsfunktion (stilling) i firmaet. Det samme gør sig gældende hvis firmaet er flyttet til anden adresse end den oprindelige, også hvis afdelingen flytter til udlandet og IP flytter med. 25\n26 Rekrutteringsmetode 50. Var Jobcentret aktivt involveret i at formidle kontakten mellem dig og din nuværende arbejdsgiver? (Hvis IP fandt jobbet gennem Jobnet tæller det også som aktiv involvering) Ja... 1 Nej... 2 Hvis Jobcentret har udliciteret jobformidlingen til en privat aktør, som har formidlet kontakten mellem IP og arbejdsgiveren, skal der svares Ja. 51. Hvordan fandt du stillingen? Svarede på annonce (i avis, blad, på TV, Internettet, eller via et opslag)... 1 Annoncerede selv (i avis, blad, på TV, Internettet, eller via et opslag)... 2 Gennem bekendte... 3 Blev formidlet af kommunen, a-kassen, Jobcentret... 4 Blev kontaktet af arbejdsgiver... 5 Kontaktede selv virksomheden uopfordret... 6 Vikarbureau ol Praktikplads via seminarium ol Hvilke metoder har IP brugt for at finde nyt job 26\n27 Bijob 54. Har du et (eller flere) bijob? Ja... 1 Nej... 2 Har IP mere end ét bijob, skal der kun spørges til det bijob, hvor IP i gennemsnit arbejder flest timer. Hvis en person supplerer lønnen med at holde foredrag en gang imellem og ikke er på arbejde i referenceugen, tæller det stadig som bijob, men IP er bare midlertidigt fraværende fra det. Hvis fx en landmand i høstperioden også driver maskinstation (udlejer sin mejetærsker), skal IP selv vurdere hvorvidt der er tale om et bijob eller en del af hovedjobbet. Reserveofficer kodes typisk som bijob. Hvis en plejemor/far søger om et ekstra barn, så får IP ikke nyt job, eftersom rammerne for jobbet er det samme. Men hvis IP søger job i en anden kommune, så er det et nyt job, da arbejdsgiveren ikke er den samme. 55. Arbejder du der som: Lønmodtager... 1 Selvstændig... 2 Medhjælpende ægtefælle... 3 Ulønnet medarbejder i et familiemedlems virksomhed eller landbrug... 4 Hvis IP er selvstændig, kan han/hun godt være ansat som lønmodtager i sit eget firma. IP vurderer så selv hvad han/hun primært er. 56. Har du en lønaftale? Ja... 1 Nej... 2 Dette spørgsmål stilles kun til Medhjælpende ægtefæller og skal belyse hvor mange af de, der kalder sig medhjælpende ægtefæller, der teknisk er ansat i virksomheden som lønmodtager. 27\n28 57. Har du ansatte i din virksomhed, ud over evt. medhjælpende familiemedlemmer? Ja... 1 Nej... 2 Medhjælpende ægtefæller og ulønnede familiemedhjælpere regnes ikke med som ansatte. Dvs. Hvis der i virksomheden kun arbejder ulønnet familiehjælp markeres Nej BEMÆRK: at dette er anderledes end i spm. 16, hvor alle der arbejder på virksomheden skal medregnes også ejeren og familiemedhjælpere. 58. Hvad er det for en virksomhed, du arbejder i? (Konkret: Ikke industrivirksomhed men medicinalvirksomhed, Ikke fabrik men fiskefabrik, Ikke forretning men dametøjsforretning) Det I skriver her, er det vi vil kode på, så det skal være et ord, der siger, hvad virksomheden laver, se nedenstående eksempler. Her er det den detaljerede branche, der er interessant, derfor må nedenstående eksempler ikke forekomme. Ikke maskinfabrik, men landbrugsmaskinfabrik Ikke detailhandel, men supermarked, dametøj, herretøj, børnetøj Ikke kommune, men kommunekontor eller børnehave, folkeskole, vandværk, plejehjem Ikke staten, men ministerium, politiet, byretten, rigsarkivet, universitetet osv. Ikke vognmand, men taxivognmand, fragtvognmand osv. Ikke konsulentvirksomhed, men rådgivende ingeniør, edb-konsulent osv. Vær meget omhyggelig med at få en præcis virksomhedsangivelse BEMÆRK: Vikarer skal placeres i den virksomhed, de er sendt ud til og ikke i vikarbureauet. De eneste der skal have vikarbureauet som virksomhed er dem, der faktisk er ansat i vikarbureauet og fx administrerer løn el. lign. For de vikarer, der er sendt ud. Passer eget handicappet barn Hvis en person går hjemme og passer sit handicappede barn på fx tabt arbejdsfortjeneste fra kommunen, skal personen placeres som beskæftiget, stilling er Handicaphjælper og virksomheden er Kommunal Hjemmehjælp. Familieplejer Virksomheden er Familiepleje og virksomhedsadressen er Kommunen, som IP bliver aflønnet af. Personer ansat som familieplejere får et dagligt vederlag, og skal hermed betragtes som lønmodtagere. 59. Hvad laver man på virksomheden? (Hvilke konkrete produkter eller ydelser fremstilles eller tilbydes. Fx fremstiller haveredskaber af metal, engroshandel med strikvarer mv.) 28\n29 Hjælpetekst til at kode IP s virksomhed. Her skal der suppleres med oplysninger om, hvilke slags ydelser eller varer, der arbejdes med på den lokale arbejdsplads, og om der produceres eller kun forhandles, fx: Fremstilling af el-vandvarmere og radiatorer Fremstilling af træmøbler eller plastmøbler Engroshandel med frugt og grøntsager Forhandling og reparation af biler Se flere eksempler i bilag 29\n30 60. Hvad er virksomhedens navn og adresse? Virksomhedens navn Gadenavn Husnummer Postnummer By Her spørger vi om navn og adresse på den virksomhed som IP er ansat i. HUSK det er det lokale arbejdssted vi skal have. Hvis IP er udstationeret i udlandet gennem et dansk firma, skal vi have adressen på det sted i udlandet, hvor vedkommende arbejder. Hvis IP er dagplejer, skal vi have hjemmeadressen. Grunden til vi spørger om navn og adresse på virksomhed er, at vi så har større mulighed for at branchekode virksomheden korrekt. Vi koder alle virksomheder efter bogen Dansk Branchekode 2007 (DB07). 61. Hvad er din aftalte arbejdstid om ugen i dette job? Timerne angives uden evt. spisepauser Aftale om det samme timetal hver uge (herunder flekstid) 1 Aftale om varierende timetal fra uge til uge.. 2 Ingen aftale om fast arbejdstid... 3 Havde bare et tilfældigt løst arbejdsforhold i den uge... 4 Her er vi interesseret i at få at vide, hvor mange timer IP er ansat til iflg. den kontrakt, IP har med sin arbejdergiver. BEMÆRK: Hvis IP arbejder fx 32,5 timer rundes altid op. Altså 1/2 time rundes op til 1 time. Kode 1 Personer med samme arbejdstid hver uge her skulle det ikke være svært at få oplyst antal timer. Kode 2 Arbejdstiderne varierer hver uge fx pga. vagtskemaer men også her skulle det være muligt at få en aftalt tid. Kode 3 Ingen fast aftale om arbejdstid fx personer i chefstillinger. Kode 4 Havde et tilfældigt løst arbejdsforhold i den uge fx freelance arbejde (meget få tilfælde). Generelt: Eksempelvis Familieplejer: Hvis de selv oplyser, at de står til rådighed 24 timer i døgnet, så skal der svares på følgende måde: 1)Aftalt ugentlig arbejdstid=97 2)Normal ugentlig arbejdstid=97 3)Faktisk ugentlig arbejdstid=(her skal spørges hvor mange timer IP faktisk har arbejdet som familieplejer i referenceugen, hvilket IP selv skal vurdere). Lærere, gymnasielærere spørges om de har normalt timetal, i så fald sættes antal timer til\n31 Hvis de har nedsat timetal, spørges hvor mange timer de får løn for. 62. Antal timer pr. uge (evt. gennemsnit) Hvor mange timer er IP ansat til iflg. IP s kontrakt 63. Og hvor mange timer om ugen arbejder du normalt i dette job? Timerne angives uden evt. spisepauser Normal timer kan angives... 1 Varierer meget... 2 Umuligt at opgøre... 3 Havde bare et tilfældigt løst arbejdsforhold i denne uge... 4 BEMÆRK: Hvis IP arbejder fx 32,5 timer rundes altid op. Altså 1/2 time rundes op til 1 time Det er IP s normale ugentlige arbejdstid, vi ønsker oplyst her. Dvs. hvis IP s aftalte (kontrakt) arbejdstid er 37 timer, men han/hun normalt arbejder 45 timer, er det 45 timer, der skal registreres Hvis IP har varierende arbejdstid spørges efter gennemsnit pr. uge. Synes IP det er umuligt at give et gennemsnit, fordi timerne varierer så utroligt meget, så bed IP om at se på, hvor meget de rent faktisk har arbejdet i de sidste 4 uger og beregn et ugentligt gennemsnit. Lad kun 4 egentlige arbejdsuger indgå fx skal IP lade uger med sommerferie udgå. Løst ansatte (fx kontorvikarer og efterlønsmodtagere) skal ikke i spm. 63 udregnes et skønnet gennemsnit for hele året, men hvor mange timer, de har arbejdet i nuværende ansættelsesperiode. 64a. Angiv antal timer pr. uge 64b. Angiv et gennemsnitligt antal timer pr. uge 643c. Beregn gennemsnittet af hvad IP rent faktisk har arbejdet i de seneste 4 arbejdsuger Antal timer Hvor mange timer arbejder IP gennemsnitligt pr. uge. 65. Hvor mange timer har du arbejdet i ugen fra mandag den XX til og med søndag den XX i dit bijob? (Timerne angives uden evt. spisepauser) Antal timer BEMÆRK: Hvis IP arbejder fx 32,5 timer rundes altid op. Altså 1/2 time rundes op til en time Hvor mange timer arbejdede IP faktisk i referenceugen? 31\n32 Søgning for personer med arbejde + underbeskæftigelse 66. Har du inden for de seneste 4 uger - dvs. i perioden XX til XX - søgt at få et andet job eller et ekstra job? (Også søgning af jobs med ganske få timer skal medtages) Ja, andet job... 1 Ja, et ekstra job... 2 Ja, på begge måder... 3 Nej Har du inden for de seneste 4 uger søgt at få flere timer i dit nuværende job? Ja... 1 Nej... 2 Her vil vi gerne vide om IP har forsøgt at få flere timer i nuværende job. En evt. forespørgsel om lønstigning er ikke tilstrækkelig. 68. Selvom du ikke har søgt arbejde inden for de seneste 4 uger, vil du så gerne arbejde flere timer om ugen? Det kunne være i dit nuværende job, ved at skifte arbejde eller ved at få et ekstra job. Ja, i et ekstra job... 1 Ja, i et andet job... 2 Ja, kun i nuværende hovedjob eller bijob... 3 Ja, og det uanset hvordan... 4 Nej... 5 Her vil vi gerne vide om IP ønsker at arbejde flere timer end IP gør på nuværende tidspunkt 69. Vil du arbejde færre timer om ugen? Ja... 1 Nej... 2 Her vil vi gerne vide om IP ønsker at arbejde færre timer om ugen. Lønnen er ikke en faktor. 32\n33 70. Hvad er hovedårsagen til at du søger andet arbejde? (Kun den vigtigste begrundelse) Tror eller ved, at det nuværende job vil ophøre 1 Nuværende job er midlertidigt... 2 Søger bijob... 3 Ønsker bedre arbejdsforhold (fx bedre løn, arbejdstider, transporttid o.l.)... 4 Søger et job med flere arbejdstimer... 5 Søger et job med færre arbejdstimer.. 6 Andre grunde. 7 Hvad er den vigtigste begrundelse for at IP søger andet arbejde. 71. Søger du hel- eller deltidsarbejde? Heltidsarbejde... 1 Deltidsarbejde... 2 Vi har ikke en fast grænse på x antal timer, der definerer hhv. hel- og deltid. 72a. Ville du evt. tage deltidsarbejde? 72b. Ville du evt. tage heltidsarbejde? Ja... 1 Nej... 2 Vi har ikke en fast grænse på x antal timer, der definerer hhv. hel- og deltid. 73. Hvor mange timer om ugen vil du gerne arbejde i alt? Antal timer Det er både timer i nuværende job og timer i det andet job/ekstra job, IP søger, vi ønsker oplyst her. 33\n34 74. Hvor længe har du søgt arbejde? Har ikke søgt endnu... 1 Mindre end en måned måneder måneder måneder måneder måneder måneder år eller derover... 9 Her vil vi reelt gerne vide hvor længe IP har søgt job, for at kunne bedømme længden af arbejdsløsheden. 75. Er du tilmeldt Jobcentret som arbejdssøgende? Ja Nej Jobcentret er den offentlige arbejdsformidling, den kommunale arbejdsformidling og den statsligelige arbejdsformidling blev lagt sammen den 1. januar Søger du arbejde som lønmodtager eller som selvstændig? Lønmodtager... 1 Selvstændig... 2 Her vil vi gerne vide om IP hovedsagelig søger job som lønmodtager eller selvstændig. 77 Har du inden for de seneste 4 uger - dvs. i perioden XX til XX - haft kontakt med Jobcentret for at få arbejde? Ja... 1 Nej... 2 Spørgsmålet har til formål at klargøre om folk, der gerne vil have arbejde, har haft kontakt med jobcentret og hvornår. Kontakten kan være telefonisk, skriftlig eller personlig. Det kan også være at jobcentret har taget kontakt til IP. 34\n35 78. Har du læst stillingsannoncer i aviser, TV, fagblade eller på Internettet? Ja... 1 Nej Har du indrykket en jobsøgningsannonce eller svaret på stillingsopslag i aviser, TV, fagblade eller på Internettet? Ja... 1 Nej Har du kontaktet familie eller bekendte for at få job? Ja... 1 Nej Har du kontaktet arbejdsgivere eller søgt uopfordret? Ja... 1 Nej... 2 Spørgsmålene 78, 79, 80,81 er de 4 mest brugte søgemetoder. 35\n36 82. Eller har du søgt på anden måde at få arbejde? Gerne flere svar Kontaktet fagforening, a-kasse.. 1 Haft kontakt med privat arbejdsformidling 2 Venter svar på ansøgning Venter på tilbud fra Jobcenter 4 Venter på resultat af optagelsesprøve mhp. ansættelse i det offentlige Søger om tilladelse, licenser, lån, iværksættelse mv. 6 Søger efter forretningslokaler, grund eller udstyr.. 7 Været til samtale, prøve Andre måder.. 9 Nej, har ikke gjort andet.. 10 BEMÆRK: At gå på kursus er ikke en søgemetode Her spørger vi til andre søgemetoder for lønmodtagere. 83. Har du søgt om tilladelser, licenser, lån mv.? Ja... 1 Nej Har du søgt efter forretningslokaler, grund eller udstyr? Ja... 1 Nej\n37 85. Eller har du søgt på anden måde at få arbejde? Gerne flere svar Kontaktet arbejdsgiverforening, fagforening eller lignende... 1 Indrykket eller svaret på stillingsannoncer... 2 Læst jobannoncer i aviser, TV, fagblad eller på Internettet 3... Haft kontakt med privat arbejdsformidling... 4 Henvendt sig til arbejdsgivere eller søgt uopfordret Kontaktet familie eller bekendte... 6 Venter svar på tilbud fra Jobcenter... 7 Venter på resultat af ansøgning... 8 Været til samtale, prøve... 9 Andre måder Nej, har ikke gjort andet Spørgsmålene 83, 84, 85 er søge-spørgsmål til selvstændige. 86a. Hvornår ville du evt. kunne begynde at arbejde, hvis du fik et nyt arbejde/bijob eller fik mulighed for at begynde som selvstændig? 86b. Hvornår ville du evt. kunne begynde at arbejde flere timer, hvis du fik muligheden? Inden for 2 uger, dvs. inden d. XX md Senere 2 Her belyses, hvornår IP selv er parat til at begynde at arbejde. Det er ikke et spørgsmål om hvornår IP tror eller ved, at der er et arbejde, som IP kan tiltræde. 87. Hvorfor kan du først begynde senere? Opsigelsesvarsel... 1 Afslutte skole eller uddannelse.. 2 Afslutte værnepligt. 3 Personlige, familiemæssige forpligtelser, passer børn, syge, (incl. barsels-forældreorlov)... 4 Sygdom... 5 Andre grunde.. 6 Her ønsker vi at få at vide, hvorfor IP først kan begynde senere på et nyt job. 37\n38 Søgning for personer uden arbejde 88. Har du søgt arbejde inden for de seneste 4 uger dvs. i perioden XX til XX? (Også søgning af jobs med ganske få timer har interesse) Ja... 1 Nej Er det måske fordi, du allerede har fået arbejde som påbegyndes senere? Ja... 1 Nej... 2 Her ønsker vi at få belyst om IP allerede har fået et job som IP skal starte på senere 90. Hvorfor har du ikke søgt arbejde? Forventer at blive genansat (midlertidigt hjemsendt) 1 Egen sygdom, handicap.. 2 Passer børn eller andre familiemedlemmer.. 3 Andre personlige/familiemæssige årsager... 4 Under uddannelse eller starter uddannelse. 5 Er på eller søger førtidspension.. 6 Er på eller søger efterløn, fleksydelse eller pension(alder) 7 Har opgivet at finde arbejde 8 Indkaldt, værnepligtig Andre grunde.. 10 Her vil vi gerne vide, hvad er årsagen er, til at IP ikke har søgt arbejde. 38\n39 91. Ville bedre eller billigere pasningsmuligheder for børn, handicappede eller ældre kunne få dig til at arbejde? Ja... 1 Nej Mangler du primært pasningsmuligheder for børn, ældre/handicappede eller begge dele? Mangler børnepasningsmuligheder Mangler pasningsmuligheder for ældre/handicappede Mangler både pasningsmuligheder for børn og ældre/handicappede.. 3 Her er vi interesserede i, om IP er hjemme af eget ønske eller fordi kommunen mangler daginstitutionsplads/plejehjemsplads 93. Har du fået tilsagn om, at kunne vende tilbage til et tidligere job? Ja... 1 Nej Hvor længe har du været væk fra dit arbejde? Op til 3 måneder.. 1 Mere end 3 måneder Modtager du stadig løn? Ja, modtager 50 % eller mere af min normale løn 1 Ja, men modtager mindre end 50 % af min normale løn. 2 Nej 3 39\n40 96a. Søgte du arbejde som lønmodtager eller som selvstændig? 96b I dit nye job, skal du arbejde som lønmodtager eller som selvstændig? Lønmodtager... 1 Selvstændig... 2 Her vil vi gerne vide om IP hovedsagelig søger job som lønmodtager eller selvstændig. 97a. Søgte du hel- eller deltidsarbejde? 97b. Det arbejde, du har fået: Er der tale om hel- eller deltidsarbejde? Heltid... 1 Deltid... 2 Vi har ikke en fast grænse på x antal timer, der definerer hhv. hel- og deltid. 98a. Ville du evt. tage et deltidsarbejde? 98b. Ville du evt. tage et heltidsarbejde? Ja... 1 Nej... 2 Vi har ikke en fast grænse på x antal timer, der definerer hhv. hel- og deltid. 99. Hvornår skal du begynde på dit nye arbejde? Inden for 3 måneder... 1 Senere. 2 Her vil vi gerne vide hvor hurtigt IP kan starte på sit nye job 40\n41 100a. Hvor længe har du søgt arbejde? 100b. Hvor længe havde du søgt arbejde, inden du fik dit nye job? Har ikke søgt endnu... 1 Mindre end en måned måneder måneder måneder måneder måneder måneder år eller derover... 9 Her vil vi reelt gerne vide hvor længe IP har søgt job 101. Er du tilmeldt de nye Jobcentre som arbejdssøgende? Ja Nej Jobcentret er den offentlige arbejdsformidling, den kommunale arbejdsformidling og den statslige arbejdsformidling blev lagt sammen den 1. januar Har du inden for de seneste 4 uger - dvs. i perioden fra den XX til den XX, haft kontakt med Jobcentret for at få arbejde? Ja... 1 Nej... 2 Spørgsmålet har til formål at klargøre om folk, der gerne vil have arbejde, har haft kontakt med jobcentret og hvornår. Kontakten kan være telefonisk, skriftlig eller personlig. Det kan også være at jobcentret har taget kontakt til IP Har du søgt arbejde ved at læse stillingsannoncer i aviser, TV, fagblade eller på Internettet? Ja... 1 Nej\n42 104. Har du indrykket en jobsøgningsannonce eller svaret på stillingsopslag i aviser, TV, fagblade eller på Internettet? Ja... 1 Nej Har du kontaktet familie eller bekendte for at få job? Ja... 1 Nej Har du kontaktet arbejdsgivere eller søgt uopfordret? Ja... 1 Nej... 2 Spørgsmålene 103, 104, 105,106 er de 4 mest brugt søgemetoder 107. Har du søgt på anden vis at få job? Gerne flere svar Forventer genansættelse... 1 Haft kontakt med fagforening, a-kasse... 2 Haft kontakt med privat arbejdsformidling... 3 Venter svar på ansøgning... 4 Venter på tilbud Jobcenter... 5 Venter på resultat af optagelsesprøve mhp. ansættelse i det offentlige... 6 Søgt om tilladelse, licenser, lån, mv Søgt efter forretningslokaler, grund eller udstyr... 8 Været til samtale, prøve... 9 Andre måder Nej, har ikke gjort noget for at få job Her spørger vi til andre søgemetoder for lønmodtager. 42\n43 108. Har du fået tilsagn om at kunne vende tilbage til jobbet? Ja... 1 Nej... 2 Vi vil gerne vide, om IP har en aftale med sin tidligere arbejdsgiver, som lover IP, at IP kan komme tilbage efter sin orlov eller hvad type pause fra jobbet IP måtte være på Hvor længe regner du med i alt at være væk fra dit arbejde? Op til 3 måneder... 1 Mere end 3 måneder Har du inden for de seneste 4 uger, dvs. i perioden XX til XX, søgt om tilladelse, licenser, lån, iværksætterydelse mv.? Ja.. 1 Nej Har du søgt efter forretningslokaler, grund eller udstyr? Ja 1 Nej. 2 43


Munke Mose Allé 1, H 1. MF., 5000 Odense C - Se lejlighed\nMunke Mose Allé 1, H 1. MF., 5000 Odense C\nudlejet 123 m2 1. sal 3 værelser\nIndbydende 3-værelses lejlighed med gulvvarme, eksklusive kvalitetsmaterialer og højt til loftet. Lejligheden har en veldisponeret og moderne planløsning, hvor det åbne køkken/alrum kombineret med opholdsstuen er det naturlige samlingssted. Gulvene er lagt i sildebensmønster i massiv, olieret egetræ. På badeværelserne er der stilrene, italienske klinker på både gulv og vægge, nedstøbt håndvask i Corestone, spejl med integreret lys, væghængt toilet og berøringsfri armatur fra Oras. Badeværelserne har desuden en moderne badløsning med afskærmet bruseniche og det ene badeværelse har vaskesøjle fra Miele.


Projektbeskrivelse for Fremtidens Feriehus. - samarbejde mellem Hjørring og Jammerbugt Kommune for energirenovering af sommerhuse - PDF\nDownload "Projektbeskrivelse for Fremtidens Feriehus. - samarbejde mellem Hjørring og Jammerbugt Kommune for energirenovering af sommerhuse"\nMathilde Emilie Nørgaard\n1 Projektbeskrivelse for Fremtidens Feriehus - samarbejde mellem Hjørring og Jammerbugt Kommune for energirenovering af sommerhuse August 2011\n2 Udarbejdet af Lisbeth Eeg, Hjørring Kommune Malene Stentoft Sørensen, Jamerbugt Kommune\n3 Projekt Fremtidens Feriehus et arrangement for feriehusejere i Hjørring og Jammerbugt Kommune Med projektet Fremtidens Feriehus samarbejder Hjørring Kommune og Jammerbugt Kommune om et tiltag, der skal forvandle sommerhuse til feriehuse langs den nordlige del af vestkysten. Det vil sige huse, der er så energisikrede, at de kan lejes ud året rundt og samtidig opfylder turisternes krav om større komfort og velvære. Kommunerne ønsker derfor på inspirerende måder, at motivere feriehusejere til at energirenovere og forny deres feriebolig. I både Hjørring og Jammerbugt Kommune arbejdes der med klima og bæredygtighed. Begge kommuner arbejder med mange forskellige tiltag, som skal motivere borgere, virksomheder, institutioner og ansatte til at agere mere bæredygtigt og tage hensyn til miljøet. Begge kommuner ønsker ligeledes at inddrage kommunernes feriehusejere i bæredygtighedsarbejdet, da de i høj grad også kan være med til at gøre kommunernes mål for bæredygtighed til virkelighed. Derudover ønsker kommunerne at være destination for helårsturisme, og en opgradering af kommunernes feriehuse til mere energirigtige huse vil netop muliggøre dette. Formålet med projektet er derfor, at styrke kommunernes profi ler på klima- og bæredygtighedsområdet og samtidig sikre turisme og udvikling i kommunerne. Et samarbejde mellem kommunerne og dermed et samlet budskab fra kommunerne vurderes at styrke vores fælles mål og skabe mere omtale. Fælles for kommunerne er, at de begge har en lang kyststrækning ud til Vesterhavet og dermed har mange feriehuse i dette område. Hjørring Kommune har ca feriehuse og Jammerbugt Kommune har ca feriehuse. Hvilket giver feriehuse, hvoraf hovedparten er elopvarmet.\n4 Facts om kommunernes feriehuse Hjørring og Jammerbugt Kommuner har tilsammen ca sommerhuse. Nedenfor ses tabel for hvor mange af kommunernes sommerhuse, der er opført før 1980, samt hvor stor en andel der er elopvarmet. Opførelsesåret er interessant set i en den sammenhæng, at de nu er over 30 år gamle, og trænger til en renovering rent energimæssigt, og her spiller tallet om el som opvarmning en rolle. Det er målet at reducere så meget som muligt hos den enkelte forbruger, og sidenhen lade den energi vi forbruger komme fra en vedvarende kilde. Hjørring Jammerbugt Antal % Antal % Antal sommerhuse i alt % % Huse opført før ,6% ,9% Huse som elopvarmes ,9% ,3% Tabel 1: Antal sommerhuse i Hjørring og Jammerbugt Kommuner fordelt på opførsel før 1980 og elopvarmning. Derud over er det interssant at se på hvilken form for opvarmning de resterende sommerhuse anvender, hvilket ses af nedenstående tabel. Hjørring Jammerbugt Opvarmning Antal % Antal % Elektricitet ,9% ,4% Flydende brændsel (olie, petroleum, flaskegas m.m.) 342 5,7% 475 5,7% Fast brændsel (kul, koks, brænde m.m) 244 4,0% 405 4,9% Anden opvarmning end el, gas, flydende/ fast og halm 191 3,2% 106 1,30% Fjernvarme/ blokvarme (rasiatorsystemer eller 62 2,0% 2 0,02% varmeluftanlæg) Gasværksgas 1 0,02% 3 0,04% Naturgas 20 0,2% Tabel 2: Tabellen viser opvarmningsform i kommunernes sommerhuse. På baggrund af ovenstående tabeller vurderes det, at størstedelen af kommunernes feriehuse vil kunne spare meget elektricitet til opvarmning ved at energirenovere. Ligeledes vil en energirenovering gøre det muligt at benytte feriehuset hele året.\n5 Turisternes krav til fremtidens feriebolig I begge kommuner er turismen en vigtig indtægtskilde, og derfor ønsker kommunerne både at tiltrække endnu fl ere turister hele året rundt og samtidig imødekomme fremtidens krav til feriehuse. Ønsket er derfor at samarbejde om et initiativ, der kan opdatere kommunernes sommerhuse, så de kan anvendes af lejere og ejere, som feriehuse hele året rundt og samtidig spare masser af energi. Flere undersøgelser viser, at mange turister stiller højere krav til de feriehuse, de lejer. Der efterspørges mere kvalitet, bedre indretning og højere standard på inventar. Ligeledes er energi- og klimavenlige huse også blevet afgørende for mange turisters valg af feriehuse, især tyske turister efterspørger energivenlige huse. (Kilde: EPINION Fremtidens Feriehus). For at undgå, at turister der lejer billige feriehuse uden for sæsonen om efteråret eller i det tidlige forår, risikerer at få en elregning, der er højere end lejen for huset, er det nødvendigt at optimere og ombygge ældre sommerhuse til helårsanvendelige feriehuse. Manglende isolering og dyre energikilder kan hurtig gøre en ellers billig ferie dyr. Det skaber dårlig omtale og en ærgerlig ferieoplevelse for turisterne, som sandsynligvis ikke vil anbefale andre at holde ferie i et energislugende sommerhus. Med projekt Fremtidens Feriehus vil Hjørring og Jammerbugt Kommune derfor inspirere feriehusejere til at gøre deres sommerhuse mere attraktive som helårsanvendelige feriehuse. Vi vil på inspirerende måder vise feriehusejerne forskellige energirigtige løsninger på en messe, der afholdes maj 2012 i forbindelse med Kristi Himmelfartsdag, hvor mange ejere klargør deres sommerhus.\n6 Beskrivelse af tiltag Messe Messen afholdes i Løkken Hallen i maj Der inviteres forskellige lokale håndværkere, arkitekter, fagfolk osv. med speciale i energirenoveringer og energibesparende løsninger til at udstille på en stand på messen. Udstillerne skal målrette deres produkter og ydelser til sommerhuse og dermed inspirere og vise, hvilke muligheder der er for at energirenovere og modernisere sommerhuse, så de kan fungere som helårs feriehuse. Det skal være muligt for feriehusejerne at få en uforpligtende snak med udstillerne om ideer, løsninger og tilbud. Udover håndværkere og fagfolk inviteres boligstylister og indretningseksperter til at give inspiration til det moderne og autentiske sommerhus. På den måde kan vi kommunikere til og skabe interesse for en bredere målgruppe. Vi ønsker både at tiltrække de ejere, der går op i håndværk, byggeri og energirenovering (måske primært mændene) og de ejere, der interesserer sig for feriehusets indretning og udseende. På den måde håber vi, at hele familien vil tage af sted til messen. Derudover satses der på, at et nyt energi+ sommerhus står færdigt til fremvisning på Agnethevej 17, 9480 Løkken. Huset ligger så tæt på kommunegrænsen som næsten muligt. Katalog Feriehusejerne inviteres direkte ved at sende dem et inspirationskatalog til deres hjemmeadresse med posten. I kataloget vil der være forskellige artikler om indretning, energibesparelser og energirenoveringer specielt rettet mod feriehuse. Vi vil ligeledes inddrage lokale cases i form af sommerhuse, hvor der allerede er blevet energirenoveret, moderniseret eller inddraget energibesparende tiltag. Kataloget skal inspirere og på en spændende måde vise alle fordelene ved at lave energirenoveringer i feriehuse. Vi ønsker at lave et lækkert og indbydende katalog, der minder om et boligindretningsmagasin. Feriehusejerne skal have lyst til at gemme kataloget og have det liggende fremme derhjemme. Med kataloget skal vedlægges to fribilletter til messen, det skal være muligt at vinde en præmie ved indløsning af fribilletterne. Kataloget sendes ud i april 2012 i uge 15, således kan ejerne nå at læse kataloget og planlægge et besøg i deres feriehus og på messen. Begge kommuner er blevet inspireret af et lignende tiltag og arrangement i Ringkøbing-Skjern Kommune. Der er endnu ikke lavet målinger på, hvor mange feriehusejere der reelt lavede energirenoveringer mm. efter messen, men selve messen blev besøgt af interesserede feriehusejere fra hele landet. I evalueringsrapporten fra Ringkøbing-Skjern konkluderes det, at kataloget og messen var til stor inspiration for feriehusejerne, og at\n7 feriehusejerne fi k lyst til at energirenovere deres feriehus. Kommunikationsplan For at tydeliggøre, hvad vi vil med arrangementet, fremlægges her en kort kommunikationsplan. Der laves en plan for mediekontakt senere. Denne mediekontakt opstartes cirka en måned før selve messen, altså i april Modtagere: Feriehusejere: Feriehusejerne er de primære modtagere, da de skal motiveres til at energirenovere deres feriehus. Først og fremmest skal de motiveres til at møde op på messen, herefter til at energirenovere. Vi skal argumentere overfor denne modtager om fordele som energiøkonomi, udlejningsøkonomi, at have en feriebolig der er bæredygtig, at leve op til de krav fremtidens turister stiller. Projektet som helhed skal sende et signal om, at vi er kommuner, der går forrest på energirenoveringsområdet, og at vi kan tilbyde turister fl ere energirigtige helårsferiehuse. Her er modtagere både feriehuslejere, der skal vide, at de kan holde en bæredygtig og forbrugsvenlig ferie i vores kommuner samt borgere i kommunerne, som kan være stolte af at bo i en kommune, der er kendt for bæredygtige feriehuse og energirigtigt byggeri. Afsender: Hjørring Kommune og Jammerbugt Kommune evt. i samarbejde med de lokale turistcentre. I kataloget er det på den første side, de to borgmestre der byder velkommen og inviterer på messebesøg. Ønsket reaktion: Energirigtig renovering af og tilbygning til feriehusene Ordre hos de lokale håndværkere Fokus på lokal udvikling fl ere turister fører til mere arbejde og udvikling Mindre energiforbrug og CO2 udledning. Mere turisme: Flere besøgende, fl ere helårsturister, fl ere tilbud til den gruppe af turister, der gerne vil bo i et bæredygtigt sommerhus. Muligt at ramme nye målgrupper og få dem til at besøge vores kommuner. Budskaber: Det kan betale sig at energirenovere et sommerhus og gøre det til en helårs feriebolig. Vi er kommuner, der arbejder med bæredygtighed og sætter fokus på det på fl ere niveauer. Medier: Som tidligere nævnt laves en plan for mediekontakt senere. Mediekontakten opstartes i april De medier, vi vil bruge, er: Katalog til rundsending\n8 Lokalaviser Lokalradioer TV2 Nord. Erfaringen fra Ringkøbing-Skjern er, at et indslag på den lokale tvstation på messens første dag, vil inspirere mange til at møde op på messens anden åbningsdag. Hjemmesider Facebook Fordele: Projekt Fremtidens Feriehus rummer mange fordele for kommunerne. Vi vurderer, at projektet vil styrke kommunernes profi l og omdømme som bæredygtige og klimabevidste kommuner. Med projektet sættes fokus på de lokale eksperter inden for energirigtigt byggeri, og håbet er, at projektet vil medføre fl ere bestillinger hos de lokale eksperter, og på den måde sikre udvikling og vækst i kommunerne. Samtidig vil projektet sætte fokus på og imødekomme de krav, som fremtidens turister stiller til deres ferie. Dette værende både feriehusenes standard, udseende og hensyntagen til klima. Projektet vil desuden sætte fokus på tiltag, som fører til mere helårsturisme. Helårsturisme vil gavne begge kommuner på mange måder, for eksempel i forhold til at handelslivet og udlejningsbureauerne i kommunerne bliver mindre sæsonafhængige og øger deres indtjening. Samarbejdet på tværs af kommunerne ser vi også som en stor fordel for kommunerne. Vi vurderer, at vores samarbejde netop gør det muligt at afholde så stor en messe og samtidig sætte ekstra fokus på arrangementet. Ligeledes ønsker vi at vise, at vi er to kommuner der samarbejder og arbejder for det fælles bedste. Med hele projekter ønsker vi ligeledes overordnet at sætte fokus på energiforbrug og bæredygtighed. Vi mener, at det er en fordel, at vi igen og igen sætter fokus på energiforbrug og bæredygtighed på fl ere områder, for netop at holde liv i fortællingen og budskabet. Som kommuner ønsker vi at inddrage borgere og turister i vores bæredyg-\n9 tighedsarbejde, det mener vi i høj grad, at projektet lægger op til. August 2011 September 2011 Oktober 2011 November 2011 December Møde i Hjørring Malene og Lisbeth Politisk behandling i begge kommuner Uge 40 Arbejdsbeskrivelser er klar til kommunikationsgruppen og andre interne samarbejdspartnere. Mødes internt med samarbejdspartnerne. Møde Malene og Lisbeth Møde Malene og Lisbeth Uge 41: Møde med eksterne samarbejdspartnere/interes senter (fagfolk, turistbureauer osv.) Katalog udarbejdes Katalog udarbejdes Tidsplan januar 2012 Februar 2012 Marts 2012 April 2012 Maj 2012 Kontakte udstillere Uge 9: Katalog klar til gennemlæsning og korrektur Uge 11: Katalog klar til tryk Uge 15: Katalog udsendes Torsdag den 17. og fredag den 18. maj Messe i Løkkenhallen Katalog udarbejdes Plan for presse og mediekontakt udarbejdes Uge 17: Mediekontakt startes op Måned og aktivitet 2011 Måned og aktivitet 2012 Politisk behandling i kommunerne: Jammerbugt: Deadline: 23. august TMU: 2. september ØKU: 14. september Byråd: 22. september Hjørring: Deadline: TMU: ØKU: Byråd: 18. august 5. september 14. september 21. september Aktører/medspillere Interne: Kommunikationsafdelingen i begge kommuner (eller måske kun Jammerbugt for at holde det ét sted?) Udviklingsafdelingen? Turist- og erhvervsfolk i kommunerne? Eksterne: Turistbureauer Håndværkere med speciale i energirenovering Fagfolk Arkitekter


Praksisundersøgelse og praktikertjek af Jobreform fase I viser overvejende positive resultater\nAnkestyrelsen er i en praksisundersøgelse enig i de fleste af kommunernes vurderinger af, om en borger skal være undtaget fra 225-timersreglen, og et praktikertjek viser, at langt de fleste sagsbehandlerne forstår mekanismerne og incitamenterne i kontanthjælpsloftet og 225-timers-reglen.\nDer tegner sig et overvejende positivt billede i en praksisundersøgelse om 225-timersreglen og i et praktikertjek af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen. Ankestyrelsens praksisundersøgelse er aftalt i Jobreform fase I og belyser tre centrale områder af kommunernes administration af 225-timersreglen. Derudover har Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering fået gennemført et praktikertjek af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen for at belyse, om borgerne og de kommunale medarbejdere forstår mekanismerne og incitamenterne i reglerne og kan omsætte dem i praksis.\nAnkestyrelsen har undersøgt 122 sager om 225-timersreglen fra 11 forskellige kommuner. Ankestyrelsen finder:\nat kommunernes vurderinger af undtagelse fra 225-timersreglen pga. begrænset arbejdsevne er rigtige i 7 ud af 10 sager\nat kommunernes vurderinger af arbejdets karakter i samtlige 10 sager om ordinært og ustøttet arbejde er korrekte\nat i 20 ud af 21 sager om forlængelse af optjeningsperioden pga. sygdom er der tilstrækkelig dokumentation for den sygdom, der har ført til forlængelsen.\nResultatet af praktikertjekket er gennemgående positiv, da undersøgelsen viser, at langt de fleste sagsbehandlerne forstår mekanismerne og incitamenterne i kontanthjælpsloftet og 225-timers¬reglen, og at over halvdelen af borgerne i en borgerundersøgelse selv har tilkendegivet, at de forstår de regler, der bliver formidlet. Heraf har især en del af de jobparate borgere ændret deres jobsøgningsadfærd.\nPraktikertjekket peger på 8 anbefalinger og 22 løsningsforslag. Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering vil følge op på løsningsforslagene i undersøgelsen, sådan at medarbejderne i kommunerne får de bedste forudsætninger for at informere borgerne om den gevinst, der er ved at tage et ordinært og ustøttet arbejde.\nBeskæftigelsesministeriets pressemeddelelse (nyt vindue)\nAnkestyrelsens pressemeddelelse og praksisundersøgelse (nyt vindue)\nRapporten: Praktikertjek af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen (pdf) (nyt vindue)


Complesso Monumentale San Michele In Bosco (Bologna, Italien) - anmeldelser\nHoteller i nærheden af La Macchina del Tempo\nRestauranter i nærheden af Complesso Monumentale San Michele In Bosco\nAktiviteter i nærheden af Complesso Monumentale San Michele In Bosco\nComplesso Monumentale San Michele In Bosco anmeldelser, Bologna\nNr. 9 af 346 aktiviteter i Bologna\nRessourcer for rejsende, Seværdigheder og vartegn, Historiske vandreområder, Biblioteker, Kirker og katedraler, Historiske steder Mere\nLukket nu: 09.00 - 12.00, 16.00 - 18.00\nPiazzale San Michele in Bosco, Bologna, Italien\nÅben i dag: 09.00 - 12.00, 16.00 - 18.00\nÅbningstid i dag: 09.00 - 12.00, 16.00 - 18.00\nfra 11,58 $\nfra 156,39 $\nfra 21,43 $\nEn 30 minutters gang fra byens centrum. . fantastisk udsigt men indså ikke, at visning terras er inde på hospitalet.\nFremragende lille kirke med en kommende udsigt over byen\nBeliggende højt over byen belønner denne lille og dejlige kirke den besøgende med en af de bedste panoramaudsigt over Bologna. Busturen for at komme derhen tager også besøgende til smukke dele af byen.\nSmuk kirke og smuk udsigt\nDet er kun en kort gåtur op ad bakken fra byens centrum til denne kirke. Kirken og hospitalet er forbundet. Kirken er fantastisk, men hospitalet har også en fantastisk historie og smukke fresker. Det er lidt kompliceret at finde visning terrassen, som er inde på...hospitalet, men udsigten over Bologna er det værd.Mere\nStore fresker og fantastisk udsigt\nVi tog en kort busstur fra byen til kirken, som ligger højt over byen. Den bedste del af kirken er de fresker, der dækker sacristiet. For at komme til klostrene måtte vi spørge en sygeplejerske, da indgangen er i det tilstødende hospital. Der får du...også adgang til et smukt bibliotek, der også er dækket af fresker. Ikke let at finde og ikke skiltet, men værd at spørge om. Biblioteket har en stor samling af medicinske bøger og tidsskrifter, da det nu er en del af det ortopædiske hospital. Hvis du går tilbage ned ad bakken, kan du besøge den smukke Giardini Margherita, som har en sø med terrapins. Et godt sted for en picnic. Fantastisk besøgMere\nBedre udsigt over byen end San Luca\nSelv om alle taler om den gang til San Luca (som er smuk i sin egen ret! ) , Den udsigt over Bologna fra San Michele i Bosco er langt, langt bedre. Gåturen er meget kortere, og belønningen rækker langt hurtigere. Kirken er i sig...selv ikke meget i forhold til andre kirker i byen, men du kom her til den opfattelse, der er fantastisk. Gåturen op og ned om skoven er også dejlige og giver en dejlig pause fra stress og jag i Bologna. Kan varmt anbefales.Mere\nDet er vel umagen værd af at gå op ad bakken for at se denne kirke som man får en bedre fornemmelse af dets beliggenhed end med bus. Kirken selv er temmelig lille, men i mange henseender er det de små kirker, rigt udsmykkede, som...gør en større end den store katedraler varigt indtryk. Hvis man er til fods fra den centrale plads i Bologna du skal være mindst et par timer, vil sikkert bedst tidligt om morgenen. Som andre har sagt, udsigten over Bologna er fantastisk.Mere\nDenne kirke ligger på en lille bakke lige udefra bymuren. Jeg gik der tidligt om morgenen for at se solen stå op over byen. Det er en smuk udsigt fra op og der er rimelig nem at komme til.\nKirken ligger på en bakke udenfor Bologna. Der er en gratis parkering tæt på den, og vi så også et busstoppested. Herfra er det måske 2-3 minutters gang til kirken. Kirken selv er store, men ikke noget særligt, men du kan få en fantastisk udsigt...over byen Bologna fra der.Mere\nEn behagelig gåtur op ad bakken bliver belønnet med en fantastisk udsigt over Bologna. Vi besøgte ikke kirken, men brugte en meget behagelig 20 minutter du skimmer byen og tog billeder.\nKombinationen af besøg i nice kirke med fantastisk udsigt over byen\nTag en let gang frisk luft ind gennem en frodig have park til toppen af en bakke, hvor kirken Saint Michael Bosco ligger. Kirken er smukt interiør og interessant 2-niveauer indenfor design. Udsigten over byen med dens røde tage huse er bund spektakulære. Helt sikkert...reservere tid til sådan 2-timers vandretur.Mere\nRestauranter i nærhedenSe 2.109 restauranter i nærheden\nSe 103 hoteller i nærhedenSe 2.109 restauranter i nærhedenSe 608 seværdigheder i nærheden\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Complesso Monumentale San Michele In Bosco.


Anm vore komponerende damer - PubliMus\n“Vore komponerende damer”\nCarl Nielsen havde meget at se til: bestillingsarbejder, der skulle gøres færdig op imod truende deadlines, instrumentering af værker, der krævede en sidste afpudsning. Men han havde også elever og disciple, der i nogle tilfælde ydede praktisk assistance, når spidsbelastningen var størst.\nEn af dem var Nancy Dalberg (1881-1949), der bl.a. havde det talent, at hun kunne imitere Nielsens stil, så de færreste bemærkede forskellen. Det var hende, der instrumenterede musikken til Aladdin, og det var hende, han søgte råd hos, da han præsenterede hende for den helt avantgardistiske klarinetkoncert, som han havde svært ved selv at forstå. En anden kvindelig komponist og Nielsen-fan, den noget ældre Hilda Sehested (1858-1936), løste ikke lige så betroede opgaver, men Nielsen stolede på hendes jugement. Hun var, mente han, den person, der bedst forstod hans tredje symfoni, Sinfonia Espansiva. Det er disse to kvinder, som magister i musikvidenskab Lisbeth Ahlgren skriver om i serien Danske Komponister.\nHistorien om Sehested, Dalberg og deres store mandlige samtidige kan udlægges på flere måder. De fleste af dem handler – uundgåeligt kan man mene – om kønsforhold. Man kan vælge at fordybe sig i den skæve kønsfordeling, hvor Nielsen var stjernen og de to kvinder vandbærerne. Man kan også lægge vægten på den modgang, de oplevede som debutanter i komponistfaget, der jo traditionelt var et mandefag. Men mere positivt kan man hæfte sig ved den uforfærdethed og energi, de to lagde for dagen, da de trådte frem som komponister på en arena, hvor kvinder ikke havde noget at gøre. Og man kan betone, at især Sehested satte fokus på forholdet mellem kønnene i sin eneste opera, bygget over Agnete og Havmanden. Set i det lys handler de to komponisters karriere om overskridelse af etablerede kønsidentiteter og om personlige omkostninger ved de valg, de traf. Man kunne ligefrem fundere over, om den omstændighed, at begge kvinder var barnløse og uden elever, gav musikken den centrale plads i deres liv.\nMusikkritikeren Michael Jameson anmeldte en cd med værker af Sehested, som blev bragt i det amerikanske tidsskrift Fanfare, juli-august 1997. Jameson sammenfatter kønsforholdet således (i min oversættelse): ”Hendes vej opad i Københavns chauvinistiske musikliv blev utvivlsomt hæmmet af politisk korrekthed, snarere end af mangel på talent.” Hvad politisk korrekthed har med sagen at gøre, er ikke klart, men hovedtanken er vist klar nok: Det var mændenes forbund.\nSåledes kan man etablere et ”narrativ”, hvor de to komponisters karrierer kommer til at handle om kønnenes kamp. Det er imidlertid ikke den historie, Lisbeth Ahlgren Jensen ønsker at fortælle i sin nøgterne og ikke spor vidtløftige bog.\nProblemet med at lade bogen handle om kvindediskrimination er, at sådan opfattede ingen af de to hovedpersoner deres karriere. De var begge født ind i et velhavende landaristokrati; Sehested boede i sine unge år på godset Broholm, Dalbergs hovedrige familie ejede hele to godser. Penge syntes ikke at have været et problem for nogen af dem, og da Sehested forlod landaristokratiets verden og flyttede til København, var det for at komme tættere på storbylivet og dets kulturelle inspiration. Hun lærte den moderne tilværelse at kende, men forsynet med økonomisk sikkerhedsbælte. Begge kvinder var så formuende, at de selv kunne afholde udgifter til partiturer og koncertfremførelser.\nKvindesagen kom til at spille en rolle for Sehested, men kun i forbigående og ikke med hendes gode vilje. I 1908 havde kvinder opnået stemmeret til kommunale valg, i 1915 fik de ret til at stemme ved nationale valg. I 1916 besluttede Dansk Kvindeforbund at fejre disse sejre med festligheder kulminerende i en stor kantate, og Sehested blev knyttet til projektet, både som komponist og dirigent. Selve kvindesagen havde hun imidlertid et negativt forhold til. Hun deltog ikke i de afsluttende festligheder, men skrev til en veninde, desværre så kortfattet, at det er svært at forstå hendes synspunkt: ”Når musikken var forbi, havde jeg ikke der mere at gøre.”\nMen når adgangen til et større publikum for begges vedkommende var brolagt med det pure guld, skulle man tro, der ventede dem en let gang på jord. Det gjorde der ikke, og én forklaring er, at de begge oplevede en stor sorg i deres liv. Sehested blev forlovet med Henry Petersen, direktør for Nationalmuseet, men tragisk nok døde han kort før brylluppet. Hun sørgede dybt og giftede sig aldrig. Nancy Dalberg blev derimod gift, med en dansk officer, premierløjtnant Erik Dalberg, der i lange perioder var handicappet af en alvorlig sindssygdom og ofte indlagt. Også for hendes vedkommende har komponistgerningen udgjort en slags helle.\nDisse livsløb, præget af luksus, sindssygdom og død, kunne twistes i retning af det melodramatiske, men den fristelse falder Lisbeth Ahlgren Jensen aldrig for, ligesom hun vægrer sig ved at udfylde tomme pladser med fantasifulde påhit. Man kan undre sig over, at Carl Nielsen, som hidtil havde været en god ven af Erik Dalberg, pludselig frasiger sig ethvert venskab med ham. ”Dalberg har jeg tabt umådeligt meget for”, røber Nielsen i et brev, men uden at forklare sig. At Sehested som nævnt bidrog til at hylde kvindesagen, men derpå vendte den ryggen, var endnu en gåde. Det kan også ses fra den positive side. Bogen er skrevet med en prisværdig nøgternhed og uden prætentioner om at gætte alle gåder.\nLisbeth Ahlgren Jensen foretrækker at lade tomme pladser forblive tomme, ikke udfylde dem med melodrama. Vi er langt fra den slags biografi, der læner sig op ad fiktionen.\nNøgternheden præger også beskrivelsen af de to komponisters værker. For Sehesteds vedkommende fremhæves hendes begejstring for messingblæsere. I et brev skrev hun henåndet: ”Kornetten kan få én til alting!” Det er måske også en gåde – dog en af de mindre! – at et udpræget maskulint og martialsk instrument i den grad fascinerede hende. Mindre overraskende er hendes valg af emne til sin eneste opera, Agnete og Havmanden. Det var som bekendt et motiv, som rakte tilbage til folkeviserne og blev behandlet i flere kunstarter, både i romantikken og i symbolismen omkring år 1900. Jeg havde gerne set en redegørelse for, hvordan Sehested tolkede motivet, som af mange brugte til at udforske forholdet mellem mandligt og kvindeligt, mellem civilisation og natur.\nBogens to hovedpersoner er kvinder, men den talrige skare af anmeldere udelukkende mænd – denne rollefordeling bliver også et tema i biografien, men den er ikke så polariseret, som man umiddelbart kunne forvente. Den omtalte amerikanske anmelder Michael Jameson fremstiller kvinderne som ofre for mandschauvinistiske smagsdommere, og der er vitterlig nogle anmeldere, der går til stålet. Det overordnede indtryk er imidlertid ikke, at mændene slet og ret rakker ned, men at de dyrker den mere raffinerede form for retorik, der i England kaldes ”damning with faint praise”, altså fordømme ved hjælp af lunken velvilje.\nBåde Sehesteds og Dalbergs arbejde bliver karakteriseret som ”nydeligt”, et rigtig ”lunken-ord”, der ifølge Ordbog over det danske Sprog kan betyde: ”som virker smuk og tiltalende uden at overvælde ell. begejstre”. Det, der især er påfaldende, er de stereotype kønsforestillinger, der hele tiden dukker op i anmeldelserne. Et af Dalbergs værker hensætter Politikens anmelder i filosofiske aktiviteter. Efter nogle forpostfægtninger kommer han til konklusionen: ”Alle disse kvaliteter er imidlertid ligesom fremstået på bekostning af det, hvori kvinder ellers excellerer, det umiddelbart troskyldige og følelsesbetonede”. En anden anmeldelse af Dalberg, i avisen København, vil påpege uløste problemer i et af værkerne: ”Fruen ved ikke rigtig, hvad hun vil”.\nDet er påfaldende, at de mest forældede dele af disse anmeldelser er dem, der på den ene eller den anden måde filosoferer over kønsforhold. Så dukker paternalistiske flovser op af typen ”vore komponerende damer”. Og der er ment som en ros, når Københavns anmelder finder, at Dalberg ikke komponerer ”på en kvindagtig måde”. Hvori det såkaldt kvindagtige – som Dalberg angiveligt har undgået – består, diskuteres ikke nærmere.\nDisse gamle avisanmeldelser af klassiske koncerter er overraskende læsning nu om dage. På den ene side får man god og forbløffende detaljeret besked om selve musikken, som langt overgår behandlingen af dette stof i dag. På den anden side må man tage nogle gevaldige flovser med i købet, og jo ikke mindst de steder, hvor forholdene mellem kønnene er på tale.\nHvorfor interessere sig for disse to kvindelige komponister? Af kulturhistoriske grunde, i hvert fald, det kræver vist ingen nærmere begrundelse. Men også af æstetiske? På dette felt er Lisbeth Ahlgren Jensen tilbageholdende, hvad der i hvert fald er én god grund til: Der er huller i Sehesteds værkfortegnelser, som venter på at blive udfyldt. Alligevel kunne forfatteren have vovet pelsen og forsøgt en art rangordning af det, der faktisk kendes, hvad hun formodentlig er den bedst kvalificerede til at gøre. Jeg har kun hørt og genhørt nogle få værker, og blandt dem vil jeg pege på Dalbergs strygekvartet i g-mol, op. 14, der har en vittig og idérig scherzo-sats. Hertil kommer, at de placerer sig et besværligt sted mellem det rigtig gode og det lidt ligegyldige. Nogle af hendes sange er også værd at høre, bl.a. den måske mest kendte ”Luk dine øjne” til tekst af Ludvig Holstein. Samme lyriker har skrevet teksten til Sehesteds suggestive ”Elvervise” i let arkaisk folkevisestil. Om Sehested hedder det, at hun nok dyrkede den franske impressionisme, men ikke var synderligt påvirket af den. Lisbeth Ahlgren Jensen gætter på inspiration fra Max Reger, en dominerende skikkelse tidligt i 1900-tallet.\nBogen være hermed varmt anbefalet.\nForlaget Multivers, 2019.


CRM i praksis: CRM-brugere ønsker bedre brugervenlighed og mobil support | Forretningssoftware 2021\nCRM i praksis: CRM-brugere ønsker bedre brugervenlighed og mobil support\nHåndtering af kundeoplevelse, kundesuccesstyring, kundeanalyse, kundeindsigt, kundeengagement, kunderejse - kundefokus. Omkring kundeadministrationen cirkulerer et stigende antal nøgleord og løsningsmetoder. Det centrale værktøj til understøttelse af kundeprocesser forbliver imidlertid Customer Relationship Management (CRM), det være sig inden for markedsføring, salg eller service. Kerneopgaver i CRM-systemerne er at give alle relevante oplysninger om kunden, designe dokumentationen af kundekontakterne effektivt og effektivt såvel som at sikre, at downstream-interne processer udløses. Dette betyder, at CRM-løsninger er dybt forankret i en virksomheds IT-nervesystem og skal operere i tæt forbindelse med de tilsluttede IT-systemer. Endelig bidrager CRM væsentligt til hastigheden og kvaliteten af interaktioner med kunder og kundeemner. Således spiller det ofte en vigtig rolle i virksomhedernes succes.\nI betragtning af denne store betydning undersøger undersøgelsen "CRM i praksis: brugertilfredshed, fordele og perspektiver" for anden gang med hensyn til brugerne, hvordan virkeligheden i virksomheder ser ud. Fokus var på fordelene ved CRM-implementering samt udfordringerne ved implementering og drift. Alt er bedre end spørgsmålet om kundetilfredshed. Det repræsenterer en central måle- og kontrolparameter for både brugere og leverandører.For brugere øges tilfredsheden, når fordelene og omkostningseffektiviteten af løsningen gives. For CRM-udbydere er kundetilfredshed en af de vigtigste resultatindikatorer inden for produktudvikling og styring, salg, rådgivning og eftersalgsservice.\nI undersøgelsen bad forfatterne om mange aspekter af tilfredshed og delte dem op i forskellige sektorer baseret på deres vurdering og relevans.\nFrem for alt er anvendeligheden af CRM-løsninger såvel som deres mobil anvendelighed de vigtige emner i den nærmeste fremtid set fra brugerselskabers synspunkt.\nMange brugerfirmaer har stadig problemer med accept af den anvendte CRM-løsning - et vedvarende emne i mange år.\nMange virksomheder ser underskud i mobil CRM-brug og ønsker at investere i overensstemmelse hermed på dette område.\nAlt i alt giver brugerne deres CRM-løsninger og softwarepartnere et anstændigt certifikat. Når de bliver spurgt om tilfredshed med "systemet som helhed", tildelte de i gennemsnit karakteren "god" (2.04). Bedømmelsen af tilfredshed med den "samlede vedligeholdelsespartner" var endnu bedre i 2, 01. Undersøgelse af de forskellige tilfredshedsaspekter mere detaljeret resulterer dog i et mere differentieret billede. Svaghederne, der kan forårsage ubehagelige overraskelser i forbindelse med projekter, og som bør være særlig opmærksomme, er:\nsystemrelaterede aspekter såsom "former og evalueringer", "mobil anvendelighed", "integration via grænseflader", "internationalitet", "ydelse", "brugervenlighed / ergonomi" og "datavedligeholdelsesindsatsen";\nProjektopgaver under introduktionen, såsom "medarbejderuddannelse" og "projektstyring";\nSupporttjenester såsom "uddannelses- og informationstilbud" eller "rådgivning om optimering af brugen af CRM";\nDerudover kritiserer mange brugere pris-ydelsesforholdet for CRM-softwaren.\nDen svageste var CRM-tilfredsheden med hensyn til "formularer og evalueringer" samt "mobil anvendelighed". Spørgsmålet om former og evalueringer rejser i sidste ende spørgsmålet om, hvor godt information forberedes og konsolideres af systemet. Brugere er især kritiske her, fordi de får den største fordel i det daglige arbejde af en effektiv tilvejebringelse af information. CRM-brugere ser også den mobile anvendelighed som kritisk. Dette ser ikke ud til at være så langt væk som andre applikationer - især fra den private sektor. Derudover viste det sig, at "international anvendelighed af CRM-software", som blev undersøgt for første gang, var et svagt punkt.\nStore virksomheder har vanskeligheder\nUd over tilfredshedsvurderingerne er listen over de vigtigste problemer, som slutbrugerfirmaer står overfor ved at køre deres CRM-software, dybt forankret i virkeligheden af deres brug. Kun en ud af fire testede en stort set problemfri drift af den anvendte CRM-software. Omvendt betyder det, at i tre fjerdedele af alle installationer har nogle alvorlige problemer indflydelse på implementeringen af løsningen. Dette viser en klar sammenhæng med virksomhedens størrelse, der som regel også tjener som en indikator for kompleksiteten af de processer, der skal repræsenteres af løsningen. Mens 37 procent af mindre virksomheder siger, at de har 99 eller færre ansatte, der ikke har store problemer med deres CRM-løsning, falder dette tal til kun seks procent for virksomheder med mere end 500 ansatte. Efterhånden som kompleksiteten øges, øges installationernes sårbarhed.\nBrugere er især bekymrede over "lav brugeraccept", "dårlig datakvalitet" og "utilfredsstillende ergonomi". Der tilføjes "ydelsesproblemer", "interfaceproblemer" og "for dyrt vedligeholdelse af data" - samlet set er handlingsfokuset helt klart. Som en del af udviklingen skal leverandører fortsætte med at gøre en indsats for at forbedre software ergonomi, ydeevne og interface standardisering.\nNår man vælger CRM-software, skal brugerfirmaer være særlig opmærksomme på disse punkter, hvis de vil undgå ubehagelige overraskelser. For eksempel sker det, at sælgere arbejder forbi softwaren, fordi applikationen er besværlig og giver dårlig support på grund af forældede data. Et problem er, at kvaliteten af databasen fortsætter med at falde. Hvis marketing f.eks. Forsøger at starte en kampagne med disse data, programmeres fejlen, og beredskaben til at vedligeholde data falder også der. Hvis virksomheder ønsker at afbryde disse kædereaktioner og gøre bedre brug af fordelene ved at bruge CRM, giver et stærkere fokus på brugervenlighed og softwarergonomi mening. Udbydere kan derfor forvente, at brugere i fremtiden sætter højere standarder.\nIntegrer slutbrugere tidligt\nDerudover skal virksomheder sikre, at de tilstrækkeligt engagerer deres slutbrugere i softwarevalg og implementeringsprojektet. På denne måde kan der tages hensyn til ergonomiske krav, og det er også muligt at forhindre, at en ny løsning bliver afvist af brugerne. Selv med installationer, der allerede er i drift, er det vigtigt at undersøge, hvilke foranstaltninger der er egnede til bedre at støtte slutbrugerne og for at øge accept af systemet. Opgradering til nye udgivelsesniveauer med bedre ergonomi kan hjælpe her såvel som træning eller forbedret datakvalitet.\nUdover de allerede nævnte klæbepunkter nævnes hyppigt problemområderne "softwarens ydelse", "grænseflader" og "indsats til datavedligeholdelse". Når man ser på disse punkter sammen, er modviljen mod nogle trendtemaer forståelig. Analytisk CRM, big data eller lokaliseringsbaseret CRM er primært baseret på indsamling og analyse af store mængder data. Konkret merværdi opstår, når disse ikke kun er tilgængelige, men også korrekte og ajourførte. Derudover skal det sikres, at trods yderligere datalast forbliver systemernes ydelse god, og indsatsen for datavedligeholdelse forbliver inden for grænser. Imidlertid oprettes disse krav netop i mange virksomheder.\nDe vigtigste beskæftigelsesområder for brugerne hænger sammen med de førnævnte problemområder. Øverst er emner som "forbedring af brugervenlighed" ("relevant" for 67 procent af de deltagende) og "mobil CRM-implementering" (54 procent). Hvad angår mobilitet, er værdierne ikke rigtig overraskende. Dagens brugere forventer, at software skal bruges på bærbare computere, tablets og smartphones, derhjemme, på vej til arbejde eller hos kunden, og udbydere bestræber sig på at imødekomme de stigende krav.\nSpecielt for uafhængige aftaler i salg eller service tilbyder direkte mobiladgang til CRM-softwaren åbenlyse fordele. Information er øjeblikkelig tilgængelig, og interne processer kan startes tidligt. Mange mellemstore virksomheder bruger disse fordele og designer deres processer under hensyntagen til mulighederne for distribution af mobil software. Det er en anden historie: på grund af den specielle betjening og den begrænsede plads, der er tilgængelig på berøringsskærme, har smartphones og tabletcomputere brug for helt nye overflader.\nEfter en vis margin i den tematiske rangering følger "Kundens privatliv" (24 procent), dvs. etablering og overvågning af klare regler og procedurer i arbejdet med følsomme kundedata. På baggrund af stigende massekommunikation og datastyring på den ene side, men stadig mere følsomme kunder og mere restriktive juridiske rammer på den anden side, er brugerne opmærksomme på, at de er her på pligt. Kun de andre steder kan du finde de "store trendemner" såsom cloud computing, sociale medier og big data. Særlige CRM-emner såsom Enhanced SelfService, Customer Experience Management eller Location-baseret CRM er mere nederst på listen over emner, der er relevante for CRM-brugere.\nVirksomheder fokuserer i øjeblikket på at udvide og forbedre eksisterende kundeprocesser. Undersøgelsen viser, at disse opgaver faktisk bliver løst. Næsten 37 procent af de undersøgte virksomheder sagde, at de havde investeret i CRM i 2015 eller havde til hensigt at gøre det. Mobil CRM var den mest omtalte (15 procent). I firkanterne er Marketing Automation med 13 procent, investeringer i integrerede CRM / ERP-løsninger (ti procent) og den klassiske CRM og Helpdesk-software med otte procent hver. Kun hver 20. deltager sagde, at de investerede i Analytisk CRM / Business Intelligence.\nBrugen af CRM handler derfor primært om modernisering og større mobilitet. Systemerne skal bedre understøtte brugerne, hvad enten det er på kontoret eller på kundens websted. Handlingen skal være mere intuitiv og lettere, så der ikke arbejdes med systemet, men en merværdi betyder og måler at øge datakvaliteten ikke længere kører i sandet. Når dette er opnået, vil emner som analytisk eller lokalitetsbaseret CRM blive vigtigere.\nUndersøgelsen blev implementeret på partnerskabsbasis af Research Institute for Rationalization (FIR) ved RWTH Aachen, Schwetz Consulting og Trovarit AG.\nOnline-spørgeskemaet indeholdt 26 spørgsmål om den anvendte løsning, de involverede softwarepartnere, driften og implementeringsprojektet.\nUndersøgelsen løb i tre måneder fra begyndelsen af april til slutningen af juni 2015. D Der blev forelagt i alt 322 spørgeskemaer, hvoraf 283 var inkluderet i evalueringen efter kontrol af duplikater og andre ekskluderingsårsager.\n19 procent af de deltagende virksomheder falder ind i gruppen af større virksomheder (500 og flere ansatte). Mellemvirksomhederne (100 til 499 kolleger) repræsenterer 23 procent. Med 49 procent af deltagerne udgør de mindre virksomheder (op til 100 ansatte) den største gruppe. Ni procent af deltagerne gav ingen oplysninger om virksomhedens størrelse.\nFlere virksomheder var mulige for virksomhedernes brancheorganisationer. Tjenesten blev leveret 143 gange (51 procent af deltagerne). 114 gange (40 procent) blev kaldt en industri fra handelen. Branchen tegner sig for 140 omtaler (49 procent).\nType software: Standard software tegner sig for det overvældende flertal af CRM-installationer (ca. 75 procent). Cirka 16 procent skyldes individuel udvikling. De resterende applikationer er løsninger baseret på kontorsoftware eller selvudviklede programmer.\nAlder: CRM-installationer er i gennemsnit 6, 43 år gamle. Den sidste frigivelsesændring blev foretaget i gennemsnit for 1, 15 år siden. Dette gør installationerne relativt unge og opdaterede sammenlignet med andre forretningssoftwaredomæner såsom ERP.\nDistributionsegenskaber: Omfattende implementeringsegenskaber, der adresserer opgaver fra alle faser i kundens livscyklus, fra markedsføring til salg til eftersalgsservice, tegner sig kun for omkring 35 procent af de undersøgte CRM-installationer.\nArkitektur: I omkring 27 procent af deltagerne dækkes CRM's opgaver af en ERP-løsning. I yderligere 43 procent opnås integrationen af CRM og kommercielle dispositive opgaver via grænseflader mellem CRM-softwaren og ERP-løsningen. I ca. 28 procent af tilfældene er CRM-løsningen en isoleret "stand-alone" løsning. Denne konstellation findes påfallende ofte i (mindre) servicevirksomheder.\nCloud Computing: 21 procent af deltagerne hævder at betjene deres CRM som en skymodel, hvoraf næsten to tredjedele står for den "private sky". Når alt kommer til alt er 17 procent af deltagerne ikke i stand til at klassificere, om og i hvilken form deres CRM drives i skyen.


FORSIDE - Foreningen af Advokater med ejendomsadministrationForeningen af Advokater med ejendomsadministration\nHar du brug for rådgivning eller søger du en advokat med ejendomsadministration, så kontakt os her!\nAdvokater med Ejendomsadministration holder ikke alene styr på alle de daglige opgaver, som hører med til drift af en andels/ejerforening eller en udlejningsejendom, men giver også juridisk sparring.\nKompetent administration er også hurtig og effektiv administration. ”Sagen” sendes ikke over i en anden afdeling eller til eksterne advokater – nej, den løses af det team og den advokat, som er tilknyttet din ejendom.\nSom medejer eller andelshaver af en ejendom er du en del af et fælleskab. Et socialt og økonomisk fælleskab, der gemmer på en masse jura. Advokater med Ejendomsadministration giver personlig sparring.\nKravene til bestyrelsen stiger, og udfordringerne bliver stadig mere komplekse.\nFinansiering, pengestrømme, medarbejdere, beboere og den daglige drift – det hele lander på bestyrelsens bord.\nKendskab, nærhed og god service\nMedlemmer af Advokater med Ejendomsadministration har et indgående kendskab til hver enkelt ejendom og lægger vægt på nærhed og service.


Søskende | Drengefamilier vælger oftere at få endnu et barn\nDrengefamilier vælger oftere at få endnu et barn\nTal fra Danmarks Statistik viser, at forældre, der udelukkende har børn af samme køn, oftere vælger at få endnu et barn, end forældre, der har børn af begge køn. Endnu mere sandsynligt bliver et ekstra barn, hvis man udelukkende har drenge i forvejen.\nAf Anne Romanelli. Foto: Pantherstock\n'Åh, jeg vil nu også så gerne have en pige!' eller 'Det kunne nu også være skønt med en dreng!'.\nHvis du udelukkende har to eller flere drenge i din børneflok, kan det være, at du går og drømmer om også at føje en lille pige til familien - eller omvendt!\nOg der er i så fald også større sandsynlighed for, at du gør alvor af drømmen og vælger at få et barn mere.\nLæs også: Søskende - hvilken aldersforskel er bedst?\nDet viser en analyse, som Danmarks Statistik har foretaget af børnenes køn i 225.000 danske familier. Det drejer sig om familier, der fået tre eller flere børn siden 1970.\nDrengefamilier får oftere endnu et barn\nAnalysen afslører således, at i børnefamilier, hvor man udelukkende har børn af samme køn, er der en langt større andel, der vælger at få endnu et barn, end i børnefamilier, hvor man har børn af begge køn.\nOg samtidig viser tallene, at familier, der udelukkende har drenge i forvejen, oftere er dem, der vælger at tilføje endnu et barn til søskendeflokken:\n• To børn i forvejen\nAf dem, der har to drenge i forvejen, får 29 pct. et tredje barn. Med to piger i forvejen er det 27 pct., der får tredje barn, mens det samme kun gælder 24 pct. af de forældre, der har et barn af hvert køn.\n• Tre børn i forvejen\nHar man tre drenge, er det 21 pct., der vælger at få fjerde barn. For dem med tre piger, er det 22 pct., mens det gælder 19 pct. af dem, der har børn af forskellige køn.\n20 myter - venter jeg en dreng eller en pige?:\n20 myter: Venter jeg en pige eller en dreng?\nVenter jeg en pige eller en dreng?\nHvis du foretrækker at sove på din venstre side, får du en dreng. Hvis du derimod helst vil sove på højre side, venter du en pige.\nHvis dine hænder er meget tørre under graviditeten, får du en dreng. Bløde hænder betyder derimod en pige.\nHvis en dreng i tumlingealderen (1-3 år) viser interesse for din gravide mave, venter du en pige. Ingen interesse indikerer, at du er gravid med en dreng.\nHvis du har stor trang til citroner under graviditeten, får du en pige.\nLæg mærke til, hvordan du samler en nøgle op. Hvis du tager fat i nøglens runde ende, venter du en dreng. Hvis du derimod tager fat i nøglens lange ende, får du en pige.\nHvis din alder og årstallet for undfangelsen begge er lige eller ulige tal, får du en pige. Hvis det derimod er ét lige tal og ét ulige tal, får du en dreng.\nRæk dine hænder frem foran dig. Hvis du automatisk holder håndfalderne opad, venter du en pige. Nedad betyder derimod en dreng.\nEt barn bliver samme køn som den af forældrene, der var mindst stresset under undfangelsen.\nHvis dit højre bryst er større end det venstre under graviditeten, får du en pige. Hvis det venstre er størst, venter du en dreng.\nHvis du som gravid drømmer, at du venter en pige, får du en dreng - og omvendt.\nSpis noget hvidløg. Hvis du kommer til at lugte meget af det, venter du en dreng. Ingen lugt indikerer, at du får en pige.\nHvis din graviditet giver dig meget uren hud/acne, kan du forvente at få en pige.\nDu kan også forvente at få en pige, hvis du tager meget på i ansigtet under din graviditet.\nHvis du synes, at din graviditet gør dig meget klodset i dine bevægelser, er det sikkert fordi, du venter en dreng. Er du derimod en yndefuld gravid, får du en pige.\nHvis du lider af ekstrem kvalme under din graviditet, får du sandsynligvis en pige.\nHar du stor trang til saltet mad, venter du en dreng. Har du mere lyst til søde sager, får du derimod en pige.\nHar du store humørsvingninger under din graviditet, får du en pige.\nDingl en kæde med vedhæng over din håndflade. Hvis kæden svinger frem og tilbage, venter du en dreng. Hvis den svinger rundt i en cirkel, venter du en pige.\nKig på din gravide mave. Du venter en dreng hvis maven sidder lavt, eller hvis al vægten sidder fremad. Du venter en pige, hvis maven sidder højt, eller hvis vægten er mere fordelt rundt om livet.\nMørke brystvorter, når du er gravid, er tegn på, at du venter en dreng.\nSe også her, hvad den kinesiske kalender forudsiger om dit barns køn\n7 ting du kun forstår, hvis du er vokset op med en søster\nLine Kirsten om lillesøsters død: "Hvorfor skal jeg sige farvel til hende?"\nHer er de mest populære babynavne lige nu\nEdith, Aage og Poul: Disse navne var populære for 100 år siden\nDerfor er det godt at få to børn\nKinesisk kalender: Venter jeg en dreng eller en pige?\nGravide hader mest mad, når de venter DETTE køn\nAmning gavner det ene køn mere end det andet\nSøstre giver større lykke end brødre\nDer er forskel på kønnene allerede fra fødslen\nbørnenavne navne søskende


Hospitalerne i Viborg og Silkeborg er blandt Danmarks bedste - Hospitalsenhed Midt\nDu er her: Presse og nyheder Nyheder 2021 Hospitalerne i Viborg og Silkeborg er blandt Danmarks bedste\nHospitalerne i Viborg og Silkeborg er blandt Danmarks bedste\nRegionshospitalet Viborg er Danmarks bedste mellemstore hospital 2021, og Regionshospitalet Silkeborg er det næstbedste mindre hospital. Samtidig er Silkeborg et af de mest vindende hospitaler, når det gælder de enkelte behandlinger. Det oplyser Dagens Medicin, der baserer opgørelsen på nyeste kliniske data fra primært 2019.\nMed en førsteplads og andenplads i Dagens Medicins opgørelse over landets bedste hospitaler har Hospitalsenhed Midt igen markeret sig som en stærk hospitalsenhed, hvor patienterne kan forvente behandling af høj kvalitet.\nRegionshospitalet Viborg løber i år med hovedprisen i kategorien Danmarks bedste hospital, mens Regionshospitalet Silkeborg høster seks førstepladser i de enkelte delkategorier samt en andenplads i kategorien Danmarks bedste mindre hospital. Dermed vinder Silkeborg næsten halvdelen af de 13 kategorier, hospitalet bliver vurderet i. Det vidner om store ambitioner og høj faglighed i både Viborg og Silkeborg, vurderer regionsrådsformand i Region Midtjylland Anders Kühnau.\n- Det er meget imponerende, at hospitalerne i Viborg og Silkeborg kan holde så et højt niveau. Det fortæller om meget engagerede og dygtige medarbejdere, og samtidig viser det, at patienterne kan regne med behandling af højeste kvalitet på regionshospitalerne i Region Midtjylland, siger Anders Kühnau.\nDagens Medicin baserer sin opgørelse på kliniske databasetal fra primært 2019 samt patienttilfredshed målt ved den landsdækkende patienttilfredshedsundersøgelse. De kliniske data vægter 90 procent, mens patienttilfredsheden vægter 10 procent i den samlede vurdering.\nPrisen går til medarbejderne\nPå Hospitalsenhed Midt glæder hospitalsledelsen sig over de flotte placeringer.\n- Vi vidste det jo egentlig godt i forvejen, men det er utrolig dejligt at få bekræftet, at vi har Danmarks bedste medarbejdere, som hver dag knokler for at give patienterne den bedst mulige undersøgelse og behandling. Og særligt efter et corona-år fortjener vores medarbejdere al den hæder og ære, de kan få, siger hospitalsdirektør Thomas Balle Kristensen.\nI Dagens Medicins opgørelse opnår Regionshospitalet Viborg i alt to førstepladser og en samlet score på 92,8, hvilket altså bringer hospitalet op på en førsteplads i kategorien Danmarks bedste mellemstore hospital. Det vidner om en generelt høj standard inden for de fleste specialer.\nSilkeborg bliver med en samlet score på 91,2 denne gang overgået af Sønderborg, som høster en score på 91,6 og dermed snupper den ellers vante førsteplads fra Silkeborg. Til gengæld er hospitalet med seks delpriser det tredjemest vindende hospital i hele landet sammen med hospitalet i Vejle.\n- Det er simpelthen så flot! At hospitalerne i Hospitalsenhed Midt arbejder bedst inden for så mange behandlinger, er jo helt unikt. Det er vi – trods vores midtjyske beliggenhed – utroligt stolte over, siger Thomas Balle Kristensen.\nI alt 8 delpriser\nSamlet set vinder Hospitalsenhed Midt 8 delpriser i Dagens Medicins opgørelse, som især er baseret på tal fra de kliniske databaser inden for de enkelte specialer. Hospitalerne i Silkeborg og Viborg tager således førstepladsen på følgende behandlingsområder:\nVoksendiabetes, Diagnostisk Center, Regionshospitalet Silkeborg\nHjertesvigt, Diagnostisk Center, Regionshospitalet Silkeborg\nPalliativ behandling - onkologi, Diagnostisk Center, Regionshospitalet Silkeborg\nKOL (delt førsteplads), Diagnostisk Center, Regionshospitalet Silkeborg\nKnæ-alloplastik, Center for Planlagt Kirurgi, Regionshospitalet Silkeborg\nLeddegigt, Diagnostisk Center, Regionshospitalet Silkeborg\nBørnediabetes (delt førsteplads), Børn og Unge, Regionshospitalet Viborg\nBlødende mavesår, Kirurgi, Regionshospitalet Viborg\nChokolade til alle ansatte\nPå grund af COVID-19 er det desværre ikke muligt at fejre de flotte placeringer ved fællesarrangement for hospitalets ansatte i år. I stedet markeres priserne med chokolade til samtlige medarbejdere i Hospitalsenhed Midt i uge 8, når de fleste er retur fra vinterferie.\nGalleri: Danmarks bedste hospital 2021\nFakta om Dagens Medicins opgørelse:\nDagens Medicin baserer sin opgørelse på kliniske databasetal fra primært 2019 samt patienttilfredshed målt ved den landsdækkende patienttilfredshedsundersøgelse. De kliniske data vægter 90 procent, mens patienttilfredsheden vægter 10 procent i den samlede vurdering. Se mere på: https://dagensmedicin.dk/dbh-2021-saadan-goer-vi/\nPrisen som Danmarks bedste mellemstore hospital går i år til Regionshospitalet Viborg, mens Regionshospitalet Silkeborg indtager 2.-pladsen i kategorien Danmarks bedste mindre hospital.\nSidste år blev Regionshospitalet Silkeborg kåret som Danmarks bedste mindre hospital, mens Regionshospitalet Viborg indtog 2. pladsen som Danmarks bedste mellemstore hospital\nHospitalsenhed Midt rummer ud over regionshospitalerne i Silkeborg og Viborg også Regionshospitalet Skive og Hammel Neurocenter, som ikke er inkluderet i Dagens Medicins opgørelse.