Du er her: Forside » Fr� » Sommer Blomster\nHer finder du de en�rige sommerblomster. Sommerblomster skal generelt s�s i meget tynde riller, d�kkes sparsomt med jord, og holdes fugtige til de er i god v�kst. S� i april- 1 august. Gerne flere gange, s� du har blomster i mange m�neder. Tagetes, cerinthe, asarina, jomfrusk�rt, cleome, tithonia skal forkultiveres. Ogs� gerne solsikker, zinnia, moregnfruer, cosmos, levk�jer, har godt af at blive forkultiveret allerede i marts - april, og plantes ud n�r de har f�et en god st�rrelse i maj-juni.Valmur af alle slags skal s�s direkte, og meget, meget tyndt i april-juli og de skal ikke d�keks med jord, de skal have lys for at spire.\nNigella, en�rige riddersporer, l�rkesporer og valmuer skal IKKE forkultiveres, men bare s�s tyndt i r�kker eller breds�s. Alle sommerblomster skal holdes fugtige i hele v�kstperioden, l�g evt jordd�kke mellem r�kkerne. Alle sommerblomster skal plukkes/fjernes visne blomster, s� de kan blive ved med at blomstre.\nL�s om forkultivering, fr�s�ning og sommerblomster p� linket nedenfor. Der er fr� til min 5 m r�kke, som regel meget mere i poserne. Vi har ikke dyrkningsvejledning p� de enkelte poser, dem finder du sammen med masser af andet havestof p� www.fuglebjerggaard.dk <-- tryk for link!\nViser 1 til 100 (af 112 produkter)\n10 poser fr� med Sommerblomster i bl�, og k�lige farver fr� til et helt bed fuldt af sommerblomster i k�lige bl�, lilla, lime og hvide nuancer....l�s mere\n10 poser Mormor blomsterTi sorter sommer blomster til et romantisk bed , fuldt af gammeldags blomster....l�s mere\nAmmi majusFler�rig, ikke h�rdf�r, dyrkes som en�rig, ca 1 m. meget smukke hvide sk�rme elsket i blomsterbuketter, fin til t�rring....l�s mere\nAppelsintagetes R�de blomster En s�rlig variant af appelsintagetes med mahoghnir�de blomster. En lavtvoksende, pudedannenede lille enkeltblomstrende tagetes med fine fligede blade. B�de blomster og blade har en helt s�regen citrus aroma...l�s mere\nAsarina scandens - Til potter, klatreplante �koFin letl�vet en�rig klatrende sommerblomst med violette/bl� blomster, god til stativ, balkon, h�ngeplante, stakit. Forkultiver i marts /april og plant ud i maj....l�s mere\nAtlaskblomst - Godetia �ko Ligner virkelig fed silke i blomsterbladene. Godetia grandiflora. En must-have sommerblomst, kan forkultiveres eller s�s direkte p� voksestedet...l�s mere\nBl� bukkehorn - Brotklee �koTrigonella Coerulea. Duftende bl�blomstrende kl�ver, meget dekorativ, letl�vet ca 60 cm. Meget aromatiske blade, bliver brugt i hele mellem�sten sammen med oregano, dild, timian, mynte som b�de t�rret og frisk urt. Har en fantstisk smag af valn�dder. F...l�s mere\nBl� H�r �ko Bl� h�r er en spinkel h�j plante med himmelbl� blomster i toppen i mange uger. S� den mellem sommerblomsterne eller i staudebedet. ...l�s mere\nBukkehorn - Trigonella phoenum greacum �ko Bukkehorn er en plante i �rteblomstfamilien, og dermed kv�lstoffikserende, En�rig, bliver ca 60 cm. h�j, med �rteblade og sm� duftende hvidgule �rteblomster...l�s mere\nCosmos - 'Candystripe' Meget fin cosmos i striber, S�s direkte p� voksestedet i april, blomstrer hele sensommeren og efter�ret. 1-1� m....l�s mere\nCosmos - 'Daydream'Yndig cosmos, lyser� og pink, S�s direkte p� voksestedet i april, blomstrer hele sensommeren og efter�ret. - 1 m....l�s mere\nCosmos - Stolte kavalerer Camillas blanding �ko Copsmos bipinnatus. Blandede farver, ogs� stribede og med m�rk midte. Den dejligste sommerblomst i eftersommer og efter�r og blomstrer ufortr�dent til frosten tager den...l�s mere\nEnkeblomst - Scabioser �ko Bla. farver. En�rig sommerblomst, og en af de absolut bedste, hindb�r, solb�r, jordb�rfarver...l�s mere\nEvighedsblomst i alle farver, h�j �ko Helichryssum monstrosum. Evighedsblomst i blandede varme farver, 1 m. T�rres f�r blomsterne er fuldt udfoldet. S�s direkte p� voksestedet i april, eller maj. Nem at dyrke, og blomsterne beh�ver man jo ikke at t�rre, de er ogs� fine bare i bukette...l�s mere\nGuldvalmue- Californisk valmue , Blandede farver NYHEDM�ske min yndlingssommerblomst i �r, gr�ligt fliget l�v, blanke blomsetrblade i alle mulige orange, og gyldne toner. Eschscholtzia californica. Den mest taknemmelige og nemmeste 1 �rige sommerblomst,25 cm. som faktisk er fler�rig. Smuk og opsigts...l�s mere\nIpomoea quamoclit -Hvid Cypres rankeEn�rig, 6 m ved gode forhold, varmelelskende, fint bregneagtigt l�v, hvide stjerneblomster i tusindvis. Forkultiveres....l�s mere\nJomfru i det gr�nne - M�rkebl� Nigella Hispanica Virkelig pragtfuld Nigella, m�rke, store blomster, meget flotte fr�kapsler....l�s mere\nJomfru i det gr�nne - Nigella 'Mrs. Jekyll' M�rk udvalgt form af Jomfru i det gr�nne, i klart m�rk bl�.S�s direkte p� voksestedet i april-maj....l�s mere\nJomfrusk�rt - Convolvulus Bl� �koRankende sommerblomst, snerleblomster i bl�, med gult �je, forkultiveres i april, sk�n i potter....l�s mere\nKlinte �koAgrostemma githago, h�j smuk sommerblomst, r�dllilla blomster ...l�s mere\nKornblomst - Bl� �ko Bl� kornblomst er faktisk vinetrannuel, hvad der betyder at den kan s�s b�de for�r og efter�r, og overvintre som sm� plante, og blomstre meget tidligt n�ste sommer....l�s mere\nKristpalme- Ricinus -Castor bean- NYHEDEnorm plnate til krukker og bede, smukke store r�dmarmorerede blade, og knaldr�de fr�kapsler....l�s mere\nK�mpe Verbena - Verbena bonariensis �ko K�mpeverbena er blevet en meget popul�r sommerblomst, i virkeligheden er den fler�rig, men i vores klima dyrkes den som regel som en�rig,...l�s mere\nK�mpebalsamin - Springbalsamin �ko Impatiens gladulifera, K�mpebalsamin. En utrolig flot 2 m h�j sommerblomst. Blomsterne er eksotiske, i mange nuancer af hvid-pink-rosa-lilla, med pletter i sv�lget. Fr�kapslerne springer op ved ber�ring...l�s mere\nLevk�j , Duftende, 'Large Flowered Dwarf Ten week Mix' Matthiola incana. Levk�j. En�rig vidunderligt duftende sommerblomst, ca 30 cm. Blomsterne sidder i aks og er hvide- lilla- violette-lyser�de og m�rke. En gammeldags mormorblomst, med en helt s�rlig kvalitet i blomsterne, som fed silke. Forku...l�s mere\nLilla og hvid Lupin �ko. En�rig henrivende, lilla og hvid 1.2 m, nem , jordforbedrende sommerblomst, der blomstrer meget l�nge hvis man plukker af den. Kan forkultiveres, eller s�s direkte med 20 cm imellem, i l�bet af for�ret....l�s mere\nEn�rig, duftende sommerblomst, blomsterne er flerfarvede i gylden, bl� og hvid, 1,-1,2 m h�j, og fyldig bred plante.Der er 10 fr� i posen....l�s mere\nLyser�d Tobaksplante NYHED Lyser�de blomster i klaser, 1,80, flot, duftedne, s�s indend�rs i marts. ...l�s mere\nL�rkespore Galilee White �koConsolida ajacis. En�rig sommerblomst, med et lettere udtryk end de en�rige riddersporer som de er n�rt besl�gtet med. Ca 1 m, helt lette aks med sommerfuglelignende hvide blomster, som st�r meget l�nge, gode til afsk�ring, og fine til at t�rre,&...l�s mere\nMameluk�rme - Hvid �ko Lavatera trimestris, hvid. En�rig sommerblomst, med hibiscuslignende blomster.Meget bred og kraftig v�kst, den er bedst for sig selv, eller sammen med andre kraftige sommerblomster som morgenfruer. ...l�s mere\nMameluk�rme - Rosa �ko Lavatera trimestris, lyser�d. En�rig sommerblomst, med hibiscuslignende blomster.Meget bred og kraftig v�kst, den er bedst for sig selv, eller sammen med andre kraftige sommerblomster som morgenfruer. Bliver ved at blomstre n�r man plukker....l�s mere\nMexicansk solblomst - Tithonia �koTithonia rotundifolia. 1 �rig sommerblomst i garderh�jde. Planterne bliver 1.80 under gunstige solfyldte forhold. S�s i marts-april i potter, udplantes n�r al fare for nattefrost er ovre. �verst pynter st�rkt orange blomster.fantastisk !...l�s mere\nMiddagsblomst - Mesembryanthemum- Dorotheanthus bellidiformis NYHEDMeget sv�rt navn, og en meget s�d helt lav ekstremt farveglad blomst,der kun �bner sig i solskin. Bedst i potter....l�s mere\nMolucella laevis - Irlands klokke �ko En opsigtsv�kkende 1 �rig sommerblomst med gr�nne aks, besat med flade gr�nne �bne knapper, vidunderlig i buketter, kan t�rres, ca 75 cm....l�s mere\nM�lleblomst �ko Gammeldags og henrivende, fin i buketter, sk�n mellem k�l og salat....l�s mere\nM�rker�de valmuer �ko Papaver rhoeas. Udvalgte meget m�reker�de former, oftest med sorte pletter i bunden af blomsten. Jeg kan ikke garantere af alle er lige m�rker�de, men man m� luge evt. blegere eksemplarer v�k...l�s mere\nNarcistobak �ko Narcistobak. Nicotiana sylvestris, er en vidunderligt duftende en�rig plante, op til 1.80. Store hvide h�ngende trompetblomster i en klase foroven, store bl�de tobaksblade...l�s mere\nNatlevk�jNatlevk�j, Mattiola bicornis, er en uanseelig lav og let plante med en fantastisk duft om aftenen og natten. Plant den hvor du f�rdes, gerne i en potte som underplantning, nemmest at h�ndtere hvis den forkultiveres i bakker....l�s mere\nNicandra/Kantb�ger �koEn�rig sommerblomst, meget s�rlig, og ret ukendt, det er den blomst g�ster stiller flest sp�rgsm�l til i vores have. I fam. med j�dekirseb�r, og tomatillo. 1,2 m, store lyslilla fine blomster, dekorative fr�stande....l�s mere\nNigella Orientalis 'Transformer'Opsigtsv�kkende art Jomfru i det gr�nne, en�rig, s�s dirkete p� voksestedet i april-juni....l�s mere\nOpimusvalmue - Blandede farver �koOpiumsvalmue. Papaver somniferum, i blandede farver, r�d, sort, lilla, hvid, rosa, fyldte, frynsede og enkelte mellem hinanden. S�s flere gange, Den mest prangende og fantastiske sommerblomst ...l�s mere\nOpiumsvalmue - R�de og lilla, frynsede �koPapaver somniferum, fantastiske frynsede og ofte fyldte opiumsvalmuer, mest r�d./lilla. Nem sommerblomst, ca 1 m. med stive bl�duggede stilke og blade, der krones af store trolige valmuer, der kommer mange valmuer p� hver stilk, s� blomstringen bliver&...l�s mere\nOpiumsvalmue Lyser�d pompom �koLyser�de total-frynsede opiumsvalmuer, s�s oven p� jorden i l�bet af for�et. 1 m....l�s mere\nOpiumsvalmuer - 'Sorte' �koN�sten sorte, meget m�rkviolette enkelte og dobbelte opiumsvalmuer. Enkelte eksemplarer kan godt v�re i andre farver, fr�ene s�s oven p� jorden , meget tyndt i l�bet af for�ret. ...l�s mere\nOpiumsvalmuer - Marits, Laksefarvede med sort midte �ko Opiumsvalmuer er vidundelige, h�je, en�rige blomster, med gr�duggede blade, og dekorative fr�kapsler. Dette er en variant med laksefarvede blomsetr med sort midte. man bruger fr�ene til birkes. og der kommer virkelig mange birkes ud af det.<...l�s mere\nPig�ble Datura �ko.Pig�ble, 1�rig h�j, sommerblomst, en plante til dem der s�ger noget s�rligt. Sk�n i stor potte. Stikkende opsigtsv�kkende fr�kapsler. Blomsterne er store og lysviolette. ...l�s mere\nPragtsnerle - Ipomoea Pink/Hvide Blomster �ko NYHED Ipomea rubro-coerulea, vidunderlig en�rig klatreplante, skal forkultiveres fra marts, udplantes i maj. Bedst i krukker p� stativ, eller op ad hegn eller plankev�rk. Nye blomster �bner sig hver morgen. Planten og fr�ene er giftige. Der er 10-15 fr...l�s mere\nReseda odorata Den bedste duftblomet, men lidt uanseelig, sk�n i en potte p� teressen eller ved d�ren....l�s mere\nRudbeckia Irish Eyes �koSommerblomst, 80 cm, store gule blomster med gr�nt �je, opsigtsv�kkende, jeg er vild med dem.! Nogen gange overlever de vinteren, som en staude.. Forkultiveres i bakker i april....l�s mere\nR�d h�r �ko R�d h�r er en spinkel h�j plante med m�rker�de blomster i toppen i mange uger. S� den mellem sommerblomsterne eller i staudebedet. ...l�s mere\nScabiosa Stellata Ping Pong �ko En�rig sommerblomst, med kuglerunde hoveder, gr�nne blomster, der t�rrer til hvid, meget opskigtsv�kkende og s�rlige....l�s mere\nSolhat - M�rke farver Rudbeckia hirta �ko R�dbrun varierende sommerblomst , med lilla- brun hv�lvet midte, pragtfuld og l�ngevarende i buketter, Sk�n stor l�ngeblomstrende sommerblomst. De fylder godt, og er fine i k�kkenhaven...l�s mere\nSolsikke - 'Tiger eye' �ko NYHED blandede farver med et �jelignende farvespil i midten af hver blomst. ...l�s mere\nSolsikke - 'Velvet Queen' �ko ...l�s mere\nSolsikke - Dv�rg ' Bamse'. �ko 60 cm h�j, pudderkvast orange blomster, sjov!...l�s mere\nSolsikke - Lille hvid, Italiensk ...l�s mere\nSommerasters �ko Klassisk, nem, og dejlig om efter�ret n�r de fleste andre sommerblomster er blevet tr�tte. ...l�s mere\nSommerfugle karse Tropeaolum peregrinum, En�rig henrivende f�tter til tallerkensm�kkeren med fine blade, og kravlende st�ngler der pyntes af sm� gr�ngule sommerfuglelignende blomster. Meget yndefuld og fin til at klatre op i andre planter. Skal helst forkultiveres...l�s mere\nTagetes 'Bali', H�j , sm�blomstret orange.En varaint af Tagetes erecta, som kan blive 1,2 meter, som regel noget lavere. blomsterne er klart orange, og bruges som blomsterdekorationer og ofringer i Indonesien....l�s mere\nTagetes patula 'Frances Choice' �ko NYHEDFlot stor tagetes i bla. brunr�d og orange, meget h�j, Let og bred i v�ksten, med halvfyldte blomster 1,4 h�j, Flot i et bed med varme farver eller i en r�kke i k�kenhaven. Holder nematoder v�k....l�s mere\nTallerkensm�kker - 'Empress of india' ...l�s mere\nTallerkensm�kkere - Abrikos-lyser�de toner ikke- rankende �ko ...l�s mere\nVilde Georginer �ko10 Fr� til mange forskelligt farvede, 1-1,2 m..h�je enkeltblomstrende georginer,...l�s mere\nZinnia Envy NYHED Zinnia,i en us�dvanlig Limegr�n farve, h�j sort, med fyldte blomster, s�s i bakker i april, prikles ud i maj, eller s�s direkte sidst i april- midt i juli....l�s mere\nZinnia fr�kenhat - 'Dwarf mix' �ko NYHED Mexicanske sommerblomster,i hele paletten, i den lave udgave, buketter i m�nedsvis....l�s mere\nZinnia haageana 'Chippendale' Zinnia med m�rk r�d midte og gule bladspidser, meget fin og h�jtr�bende meget gammel sort. 60-70 cm. ...l�s mere\nZinnia Red Spider �ko NYHED Zinnia,i en klar r�d farve, sm� enkle opsigsv�kkende blomster. 50 cm....l�s mere\n25,00 DKKAntal: Viser 1 til 100 (af 112 produkter)\n1 2 N�ste > 01.Cosmos - Stolte kavalerer Camillas blanding �ko02.Enkeblomst - Scabioser �ko03.K�mpe Verbena - Verbena bonariensis �ko04.Opimusvalmue - Blandede farver �ko05.Morgenfruer Camillas Blanding �ko06.Atlaskblomst - Godetia �ko07.Jomfru i det gr�nne Blandede farver �ko08.Cosmos sulphureus - Orange cosmos �ko09.Appelsintagetes R�de blomster10.Tallerkensm�kkere - Blandede farver, rankende �ko


Introduktion til Ertebøllekulturen | faktalink\nIntroduktion til Ertebøllekulturen\nHvad var Ertebøllekulturen?\nErtebøllekulturen er en betegnelse for den måde, mennesker levede på i den sydlige del af Skandinavien i perioden 5.400 til 4.000 før vor tidsregning, kaldet Ertebølletid. Både kulturen og perioden er blevet opkaldt efter byen Ertebølle, der ligger ved Limfjorden i Vesthimmerland. I 1890’erne fandt og udgravede arkæologer her en kæmpestor køkkenmødding, som indeholdt et stort og rigt arkæologisk materiale. Sammen med flere end 200 andre lignende fund i Danmark har Ertebølles køkkenmødding givet os omfattende viden om periodens livsvilkår og kultur.\nErtebøllekulturen er den tredje og sidste af de livsformer, man kender til fra jægerstenalderen inden for det område, vi i dag kalder Danmark. Nationalmuseet regner jægerstenalderen for at være perioden mellem 12.500-4.000 før vor tidsregning (f.v.t.). De to første kendte kulturer inden Ertebøllekulturen var Maglemosekulturen mellem 9.700-6.400 f.v.t, hvor folk levede som skovjægere, og Kongemosekulturen mellem 6.400-5.400, hvor folk levede som både skov- og kystjægere. I Ertebøllekulturen levede folk primært som kystjægere og i mindre grad af skovjagt og indsamling af skovafgrøder. Omkring 4.000 f.v.t. begyndte folk langsomt at gå over til overvejende at leve af agerbrug, og dermed startede den periode, der kaldes Bondestenalderen, som det beskrives på Nationalmuseets hjemmeside (se kilder).\nErtebølletiden er således perioden lige op til et stort skift i menneskers livsform: fra jæger- og samlerkultur, der havde varet i næsten 10.000 år, til bondekultur i det område, vi kender som Danmark. Det er den første historiske periode, hvor arkæologer har gjort så mange og så godt bevarede fund, at de har kunnet rekonstruere et ret detaljeret billede af, hvordan mennesker har levet.\nArkæolog Marie Vang Posselt fra Vesthimmerlands Museum fortæller om den forhistoriske køkkenmødding, som Ertebøllekulturen er opkaldt efter.\nHvordan var livsvilkårene i Ertebølletiden?\nI Ertebølletiden så det landområde, der i dag kaldes Danmark, helt anderledes ud end nu. Klimaet var atlantisk (meget lig det, der i dag er i lande med kyst ud til Atlanterhavet), dvs. gennemsnitligt 2-3 grader varmere end nu og ret fugtigt. Vandstanden i verdenshavet var højere, og derfor lå meget af det område, vi i dag kender som Danmark, under havets overflade. Landet over havets overflade bestod af mange små øer. De var ifølge artiklen ”Fra natur- til kulturlandskab” (se kilder) dækket af en urskov, som i Ertebølletid hovedsagelig bestod af lind, elm, eg, hassel, el og ask.\nDette landskab og klima var afgørende for, hvordan mennesker kunne leve i Ertebøllekulturen. Urskovens tæthed og ufremkommelighed, havstigningen og det lune klima fik mennesker til at flytte ud til øernes kyster til steder, hvor åer løb ud i havet. Her var der gode muligheder for at fiske, samle skaldyr og jage større havdyr og fugle. Samtidig fortsatte de med i nogen grad at jage større dyr og indsamle spiselige planter i skoven. Man kan læse mere om periodens klima og urskoven i artiklen ”Fra natur- til kulturlandskab” (se kilder).


HomearbejderOpsætning af hjemmekontor – det er så effektivt arbejde og digital netværk arbejde\n1 Hvad ser en passende facilitet ud?\n2 Hvad er nødvendigt for hjemmekontoret?\n3 Hvilke printermodeller er egnede?\nInternettet gør livet behageligt på mange måder. Det betyder også, at netværk kan gøre arbejdet på et kontor i sit eget hjem meget lettere end før. Du kan kommunikere med kollegaer og samarbejdspartnere i realtid via chat, deltage i møder live via videotelefoni og dele filer med andre i skyen med et klik. Som følge heraf er det ikke længere nødvendigt at være på kontoret som i fortiden, og i stedet kan du arbejde komfortabelt hjemmefra. Dette er især nyttigt for mødre og fædre, men også for virksomheder, der kan gøre uden store forretningslokaler ved at arbejde hjemme. Men for at kunne arbejde optimalt og effektivt på hjemmekontoret kræves en vis mængde udstyr.\nHvad ser en passende facilitet ud?\nUanset om et separat rum eller kun en niche i stuen er tilgængelig til kontoret i dit eget hjem, er det vigtigt at have en behagelig atmosfære. Dette skyldes primært møblerne, som bedst bør holdes i lyse farver og høj kvalitet. Ingen kan lide at arbejde på et rystet skrivebord. Væggernes og tæppets farver sikrer også en positiv arbejdsstil. For eksempel er grønt godt for hjemmekontoret, fordi det har en beroligende effekt uden at gøre dig træt. Orange og violet anbefales også, fordi de giver styrke og vitalisere eller fremme beslutsomhed og kreativitet. I den sammenhæng skal den rigtige belysning nævnes, som også kan hjælpe mod træthed og dermed sikre et effektivt arbejde. For at spare strøm på solrige dage, er det tilrådeligt at oprette skrivebordet i nærheden af et vindue. Et passende supplement til dagslyset er det vedhængende lys, som giver direkte lys ovenfra direkte over arbejdspladsen. Selv en gulvlampe gør det muligt og kan også ændres individuelt, hvis det har en justerbar lysarm.\nDerudover spiller en ryg-venlig siddeplads en vigtig rolle for trivsel, hvilket opnås ved et højdejusterbart skrivebord og en lignende kontorstol. Dette skal også rotere og være rulbart.\nHvad er nødvendigt for hjemmekontoret?\nBortset fra arbejdspladsen kræver effektiv arbejde visse kontorudstyr, der primært omfatter en computer. Det er praktisk at vælge en notesbog, fordi det også nemt kan tages til kundernes aftaler eller på forretningsrejser. Også vigtigt er en internetrouter, som er en vigtig forudsætning for netværk med kunder, kolleger og samarbejdspartnere samt en printer. Det er mest hensigtsmæssigt at vælge en multifunktionsenhed, der er fax, kopimaskine, scanner og printer i en. På den ene side sparer dette omkostninger i forhold til det enkelte køb, og på den anden side sparer plads, fordi kun en enhed skal være på hjemmekontoret. Desuden anbefales det, at printeren er Wi-Fi-kompatibel, så brugeren trådløst kan få adgang til den med forskellige enheder som f.eks. Notesbog, tablet og smartphone.\nEn anden mulighed er en printer, som understøtter Google Cloud Print. Dette er en tjeneste, der fungerer som Apples AirPrint. For at tjene Google skal printeren og den enhed, som udskriftsjobbet sendes, imidlertid ikke være på samme netværk. I stedet sendes filerne over internettet. Dette gør det muligt for brugeren at starte et udskriftsjob, mens han er på farten, for eksempel når han lige har været til en kundeaftale. Google Cloud Print-funktionaliteten giver også flere brugere adgang til den samme enhed fra forskellige steder.\nNødvendig for brugen af denne tjeneste er en Google-konto, hvorigennem printeren kan frigives. Derudover er det også muligt at godkende forskellige brugere.\nHvilke printermodeller er egnede?\nHvis du køber en ny printer til dit hjemmekontor, skal du sikre dig, at den er markeret i overensstemmelse hermed for at bruge Cloud Print.\nEgnede printere er for eksempel:\nKodak serien: Helt, Kontor Helt, ESP C310, ESP Office 2100\nVisse enheder fra Epson, Canon, Dell, Brother, osv.\nHvis modellen er Google Cloud Print, kan den medføre et andet vigtigt krav - den permanente forbindelse til internettet. Dette er afgørende for, at tjenesten overhovedet kan anvendes. Når det grundlæggende er på plads, kan Cloud Print bruges umiddelbart efter registrering af printeren. For sikkerheden bliver dataoverførslen via HTTPS internetforbindelse slettet umiddelbart efter afsendelse.\nHvis du vil bruge tjenesten på mobile enheder, som f.eks. En smartphone eller tablet, skal en app hentes. En variant er den samme app af Google Cloud Print selv, som er gratis. Derudover er alternativer som PrinterShare, Ease Print eller PrintCentralPro (iOS) tilgængelige, men de koster et par euro.


Ja tak til jobbet uden betænkeligheder | Mariager Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Mariager Avis - Ja tak til jobbet uden betænkeligheder\nBrian Kristiansen ses her ved Sparekassen Vendyssels bygning i Mariager. Foto: sparekassen Vendsyssel\n16. juni 2018 kl. 08:00\nRegionsdirektør Brian Kristiansen er helt med på grundværdierne i Sparekassen Vendsyssel.\nDen nyudnævnte regionsdirektør for Sparekassen Vendsyssel i Mariagerfjord Region, Brian Kristiansen, 47 år, havde ikke de store betænkeligheder ved at sige ja tak til sit nye lederjob.\n- Jeg kan godt identificere mig med det værdigrundlag, Sparekassen Vendsyssel står for - vi skal behandle kunderne, så de bliver ved med at være kunder, vi skal behandle hinanden, så vi glæder os til at komme på arbejde, og vi skal fortsat tjene så mange penge, at vi kan opretholde begge dele, lyder det.\nHertil kommer, at Brian Kristiansen i forvejen kender både kunder, medarbejdere og markedsområdet, idet han har været ansat i Østjydsk Bank siden 1995 og senest været afdelingschef for erhverv. Ledererfaring har han også fra et tidligere job i Østjydsk Bank, og sideløbende har han videreuddannet sig.\nBrian Kristiansen er murermestersøn fra Gassum, men det var ikke håndværket, der trak efter skoletiden på Blicherskolen i Spentrup og derefter Randers Realskole.\n- Jeg har blandet mørtel nok i min tid, konstaterer Brian Kristiansen nøgternt.\nI stedet blev det til en treårig HH og en idé om enten at komme i revisor- eller bankverdenen. I hvert fald noget med tal.\nUddannet i Skat\nMen det blev et tredje sted, nemlig hos Skat i Randers, den unge Kristiansen fik sin uddannelse i årene 1991-93.\nHerefter fulgte to år ved forsvaret. Brian Kristiansen aftjente sin værnepligt i Aalborg, hvor han også blev uddannet til sergent - en tid, han med egne ord ikke ville have været foruden.\nHjemvendt fra forsvaret ansattes Brian Kristiansen i Østjydsk Banks daværende afdeling på Østervold i Randers og fik sit første lederjob som direktør for bankens nu nedlagte filial i Randers Storcenter.\nI sin nye stilling som regionsdirektør får Brian Kristiansen anvaret for Sparekassen Vendsyssels afdelinger i Mariager, hvor han selv fysisk er placeret, samt Hadsund og Hobro med i alt cirka 45 ansatte. Som hidtil har afdelingerne i Hadsund og Hobro deres egne direktører.\nUndervejs i karrieren har Brian Kristiansen videreuddannet sig som akademiøkonom og hentet en HD i finansiel rådgivning hjem efter studier ved Aalborg Universitet.\nEn HD kaldes ofte for "skilsmissestudiet", fordi der går så megen tid. Men det blev nu ikke aktuelt for Brian Kristiansen, hvis hustru Betina stadig er at finde i stuehuset til det nedlagte landbrug mellem Mejlby og Linde, hvor familien bor. Hun arbejder som pædagog i Hadsten, og der er to døtre i huset. Sara, 18 år, er snart student fra Paderup Gymnasium, hvor lillesøster Maria, 17 år, begynder efter sommerferien.\nJagt og fiskeri er yndede fritidsbeskæftigelser for Brian Kristiansen, der som håndværkersøn også godt selv har kunnet udføre en del renoveringsarbejde på familiens ejendom.\nDet er en særlig glæde for den nye regionsdirektør, at alle afdelinger er bevaret, og at alle medarbejdere har kunnet fortsætte i regi af Sparekassen Vendsyssel.\n- En superløsning for hele Mariagerfjord-området, fastslår Brian Kristiansen med henvisning til, at Østjydsk Bank jo nu er en del af Sparekassen Vendsyssel med hovedsæde i Vrå og at betragte som en stærk finansiel medspiller. Størrelsesmæssigt ikke langt fra eksempelvis Sparekassen Kronjylland.\nÉt forhold bliver der ikke lavet om på med udnævnelsen af Brian Kristiansen - han sidder også fremover i det område, hvor kunderne kommer, han får fortsat kundekontakt, og han vil også fortsat deltage i møder med kunder. Netop kundekontakten er nemlig vigtig for den nye regionsdirektør.


Top 5 billige rejser - Siguenza - TripAdvisor\nBedste last minute-hoteltilbud i Siguenza, Spanien\nBillig Rejse Siguenza\nNr. 1 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 2 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 3 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 4 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 5 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 6 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 7 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 8 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 9 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 10 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 11 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 12 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 13 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nNr. 14 ud af 5 hoteller med bedste værdi for pengene i Siguenza\nAndet overnatningssted i Siguenza


Hjelmhue GripGrab Balaclava sort str. S (54-57 cm) - tjek prisen her\nHjem / Butik / Hjelmhuer / Hjelmhue GripGrab Balaclava Sort\nVarenummer (SKU): 5708486110859 Kategori: Hjelmhuer Tag: GripGrab\nMange leder efter den billigste Hjelmhue GripGrab Balaclava Sort på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nHjelmhue GripGrab Balaclava Sort fra GripGrab\nHjelmhue GripGrab Balaclava Sort har i lang tid været en af de bedst sælgende. Hjelmhuer kategorien er også populær, når der skal findes cykeludstyr. Cykelpartner tilbyder bl.a. fri fragt hvis du køber for mere end kr. 299. Varen kan byttes eller returneres indenfor 365 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, er det et sikkert valg, hvis du køber produktet her, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Du skal også huske på, at der er prisgaranti på Hjelmhue GripGrab Balaclava Sort og du kender garanteret mærket GripGrab, der ofte ses i forbindelse med de store løb. I den tid du sidder og nyder naturen på din cykel, skal din drikkedunk være fyldt op, så du har noget væske. Væsken kan sagtens bare være ganske almindeligt vand fra hanen.\nKøb Hjelmhue GripGrab Balaclava Sort for kun kr. 219.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nHjelmhue GripGrab Balaclava Sort kun kr. 219.00\nHjelmhue GripGrab Balaclava Sort er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i den godt sælgende kategori Hjelmhuer. Der følger også hele 30 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Hjelmhue GripGrab Balaclava Sort i webshoppen Cykelpartner, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Hos webshoppens store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også den vare du kigger på lige nu. Når du handler online er priserne mere attraktive end i butikkerne- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nFordele når du køber Hjelmhue GripGrab Balaclava Sort online\nShoppes der produkter online, får du andre fordele, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Shoppen sender din produkter til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så vælg det, der passer bedst til dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n24 reviews for Hjelmhue GripGrab Balaclava Sort\nVær den første til at anmelde “Hjelmhue GripGrab Balaclava Sort” Annuller svar


Vinterdæk skal på nu\n11. november 2016 - Dækbranchen Danmark\nTransportordførerne er enige: Få vinterdækkene på nu.\nDe tre transportordførere er enige om, at vinterdækkene skal på nu, men de er imidlertid ikke enige, når det gælder lovkrav om vinterdæk.\n”Bilisterne skal huske at få vinterdæk på bilen nu,” siger Rasmus Prehn, transportordfører for Socialdemokraterne, og han bakkes op af sine kolleger Kim Christiansen fra Dansk Folkeparti og Kristian Pihl Lorentzen fra Venstre.\nTransportordførerne for landets tre største politiske partier, som tilsammen repræsenterer 117 ud af Folketingets 175 mandater, er helt enige, når det gælder sikkerhed og fremkommelighed på vejene om vinteren.\nRasmus Prehn siger: ”Det er en fordel at tale med sin automekaniker eller dækmand og spørge, hvornår man skal have vinterdæk på, så man kan køre med sikkerhed.”\nHan bakkes op af Kim Christiansen, som mener: ”Det er altid klogt at køre på vinterdæk og få dem på i tilpas tid.”\nOg Kristian Pihl Lorentzen uddyber: ”Heldigvis har de fleste danskere monteret vinterdæk af egen fri vilje, og nu synes jeg, resten skulle komme efter.”\nIkke enige om lovgivning\nDe tre transportordførere er imidlertid ikke enige, når det gælder lovkrav om vinterdæk. Efter Rasmus Prehns opfattelse bør det være obligatorisk at have vinterdæk på, hvis man vil køre ud, når det er glat. Kim Christiansen mener, man skal have vinterdæk på i tilpas tid men ikke for tidligt, for så får man en negativ effekt, og derfor er han imod lovgivning. Kristian Pihl Lorentzen ser en positiv udvikling, hvor flere og flere bilister monterer vinterdæk af egen fri vilje, og derfor synes han ikke, der skal lovgives.\nMen at alle, der vil køre ud nu, skal have vinterdæk på, det er de tre ordførere helt enige om. Vinterdæk er det bedste valg i vintermånederne fra slutningen af oktober og frem til og med marts.\nBudskabet bakkes op af formand for dækimportørerne i Danmark, Kenneth Saust:\n”Vinteren kommer hvert år, og den kommer pludseligt. Sidste år væltede sneen ned den 23. november, og i år skete det allerede den 9. november med sneproblemer for trafikken i store dele af landet. Så er det en kæmpe fordel at have vinterdæk på både med hensyn til sikkerhed og fremkommelighed,” vurderer Kenneth Saust.\nHan anbefaler derfor, at alle bilister kører med et sæt vinterdæk med rigeligt med mønster.\n”Et vinterdæk bør ikke være mere end fem-seks år gammelt, og det bør have en profildybde på mindst tre millimeter, for at det rigtigt dur til noget,” slutter Dækimportørforeningen formand.


Ny og tættere e-conomic-integration | Blog - tracezilla Danmark\nFunktioner April 28, 2020\nNy og tættere e-conomic-integration\ntracezilla har fået en ny type integration til e-conomic, som gør det muligt at sende dine faktura direkte over i e-conomic. Når du opretter en faktura i tracezilla og sender den over i e-conomic, kan de to systemer nu synkroniseres således at din faktura i tracezilla oprettes som en helt almindelig kundefaktura i e-conomic.\nDet betyder, at du nu kan gøre brug af flere funktioner i e-conomic, bl.a. Dashboardet og Rykker-modulet. Samtidigt betyder det, at du kan bruge flere af e-conomics andre app-integrationer til fx inkasso-virksomheder, budgetsystemer og mange flere.\ntracezilla synkroniserer nu både varearter og partnere hver gang de opdateres i tracezilla. Er du førstegangsbruger af tracezilla og skal til at sætte systemet op, betyder den nye integration, at du både kan få dine partnere og dine varearter overført fra e-conomic, når du sætter integrationen op. Dermed slipper du for at indtaste dine stamdata eller indlæse dem via Excel.\nDet er fortsat muligt at bruge den ‘gamle’ e-conomic-integration som gør, at du kan lave særlige momsindstillinger som differentieret moms og moms faktureret fra andre lande.\nSpørg os gerne om den nye integration!\nLæs mere om opsætningen af den nye e-conomic integration\nLink til tracezilla-appen i e-conomic\nMika er ansat hos tracezilla til at lave fremvisninger af applikationen og onboarding. Mika har mange års erfaring inden for fødevarebranchen og er superbruger af tracezilla.\n« Ændring i økologilovgivning vedrørende aromastoffer udskudt Ny mængderapport i tracezilla »


Holiday home Engsvinget Bogense Denm i Bogense til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 115 ejendomme i Bogense.\nHoliday home Engsvinget Bogense DenmHus-, Skastrup, Bogense, Danmark, 5400 - Se på kortHoliday home Engsvinget Bogense DenmSe flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Holiday home Engsvinget Bogense Denm\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Bogense, så er Holiday home Engsvinget Bogense Denm det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Bogense. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellets rekreative faciliteter, som boblebad, er indrettede med ro og afslapning i mente. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Holiday home Engsvinget Bogense Denm det kloge valg for rejsende til Bogense.\nHoliday home Engsvinget Bogense Denm


Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet - PDF\nDownload "Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet"\n1 Bilag 6.5 Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet - med henblik på anbefalet fremtidig håndtering Aarhus Kommune Borgmesterens Afdeling 24. august 2012\n2 Indhold 1. Resumé Politisk beslutning Arbejdsgruppe/metode Lovgrundlag Historisk opdeling i styrbar og ikke-styrbare del Beskrivelse af området for ikke-styrbare hjælpemidler Udgiftsudviklingen Reguleringer af budgettet Indkøbsaftaler byerne Styrbart/ikke-styrbart Visitation og sagsbehandling Indkøbsaftaler og abonnementsaftaler Vurdering af muligheder for at udgiftspåvirkning Ikke-styrbare personlige hjælpemidler Optiske synshjælpemidler (kontaktlinser, lup, CCTV mv.) Førerhunde Arm- og benproteser Parykker Anbefalinger Anbefalinger fra Sundhed og Omsorg Anbefalinger fra Borgmesterens Afdeling Bilag 1: Lov om social service kapitel 21 vedr. hjælpemidler Bilag 2: Bekendtgørelse om hjælp til anskaffelse af hjælpemidler og forbrugsgoder efter serviceloven Bilag 3: Opstramning af eksisterende principper for ikke-styrbarhed (scenarium A)\n3 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 3 Rapport 1. Resumé I nærværende rapport analyseres de hjælpemidler, der i dag er karakteriseret ikke-styrbare i Aarhus Kommune. Formålet med analysen er at vurdere, hvorvidt de ikke-styrbare hjælpemidler kan gøres styrbare. På baggrund af analysen konkluderer Borgmesterens Afdeling, at det er særdeles vanskeligt at kontrollere tilgangen af borgere til de ikke-styrbare hjælpemidler. For flere af hjælpemidlerne er der dog mulighed for i mindre grad at påvirke udgifterne, og nye indkøbsaftaler kan påvirke indkøbsprisen på hjælpemidler. Overvejelsen om at gøre de ikke-styrbare hjælpemidler styrbare (høreapparater undtaget jf. nedenfor) anbefales derfor primært foretaget ud fra en vurdering af, om MSO kan håndtere de vanskeligt styrbare dele af hjælpemiddelområdet indenfor det samlede budget til hjælpemidler. Mens arbejdet med analysen har stået på, er det offentliggjort, at Regeringen arbejder på at lade regionerne overtage høreapparatområdet fra kommunerne. Høreapparatområdet er i dag karakteriseret ikke-styrbart i Aarhus Kommune, men indgår på baggrund af udmeldingen fra Regeringen ikke i denne rapport. Hvis de i dag ikke-styrbare hjælpemidler gøres styrbare, vil de fremadrettet blive underlagt samme vilkår som de hjælpemidler, der er i dag er styrbare. For disse hjælpemidler gælder det, at der er indlagt en årlig stigning i budgettet på 2,5 %, udover almindelig løn- og prisfremskrivning. På de styrbare hjælpemidler har der været et mindreforbrug i forhold til budgettet i Politisk beslutning I forbindelse med forlig om budget blev det vurderet, at kommunens økonomi særligt forventes udfordret af ufinansierede stigninger i de ikkestyrbare udgiftsområder. Det blev endvidere vurderet nødvendigt, at iværksætte tiltag, som kan modvirke en sådan udvikling. På den baggrund var forligspartierne enige om generelt at gennemføre anbefalingerne i ikke-styrbaranalysen udarbejdet i forlængelse af budgetforliget for Konkret var der enighed om at gennemføre scenarium A fra analysen, hvilket bl.a. indebærer en opstramning af de eksisterende principper for styrbarhed (se bilag 3). 3\n4 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 4 Endvidere anmodede forligspartierne konkret om, at der gennemføres fem analyser af ikke-styrbare områder - herunder hjælpemiddelområdet - med henblik på at undersøge, hvordan flest muligt af disse kan gøres styrbare fremover. I analysen af de ikke-styrbare områder kan der læses følgende om hjælpemiddelområdet: Området består af en lang række forskellige og specialiserede hjælpemidler, herunder bl.a. synshjælpemidler, høreapparater, arm- og benproteser og andre ortopædiske hjælpemidler. Der er forskellige årsager til udgiftsvækst på de enkelte hjælpemiddelområder, men generelt er området præget af stor udgiftsvækst, bl.a. som følge af ny teknologi. På denne baggrund foreslås det, at Borgmesterens Afdeling i samarbejde med Sundhed og Omsorg vurderer de enkelte hjælpemidler i forhold til de nye og strammere kriterier for ikke-styrbarhed og på den baggrund kommer med anbefalinger til den fremtidige håndtering af området. Arbejdsgruppens arbejde foreslås færdiggjort i første halvår 2012 med henblik på, at der kan træffes beslutning om eventuel ændret håndtering af området samt indfasningsperiode i forbindelse med budgetlægningen for Arbejdsgruppe/metode Analysen er udarbejdet i et samarbejde mellem Borgmesterens Afdeling og Sundhed og Omsorg. Der har været følgende deltagere i arbejdsgruppen: Jakob Nielsen, Økonomisk Konsulent, indtil 1. april 2012 (Sundhed og Omsorg) Karsten Haugaard, Fuldmægtig (Sundhed og Omsorg) Jacob Engholm Bøytler Rahbek, Økonomisk konsulent (Borgmesterens Afdeling) Lars Rønholt, Økonomisk konsulent, indtil 1. marts 2012 (Borgmesterens Afdeling) Arbejdet er tilrettelagt således, at Sundhed og Omsorg har gennemgået de enkelte hjælpemidler, med fokus på dels en beskrivelse, og dels en vurdering af muligheden for påvirkning og dermed styrbarheden. Denne vurdering er efterfølgende diskuteret og vurderet i arbejdsgruppen. Sideløbende med dette har Borgmesterens Afdeling indhentet erfaringer fra de andre 6-byer, og har indført de mest interessante af disse i rapporten. Dette afsnit er efterfølgende gennemgået og kommenteret af Sundhed og Omsorg, og der er foretaget en vurdering af, hvilke af de nævnte initiativer og overvejelser, der allerede er en realitet i Aarhus Kommune. I afsnit 8 opsamler og konkluderer Sundhed og Omsorg hvilke områder, der på baggrund af de nye vurderinger, kan anbefales at gøres styrbare. Den samlede rapport har dannet grundlag for anbefalinger fra henholdsvis 4\n5 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 5 Sundhed og Omsorg og Borgmesterens Afdeling af, hvorvidt området, eller dele heraf, kan gøres styrbart. Slutteligt har Afdelingschef Thor Davidsen fra Økonomi og Personale i Sundhed og Omsorg og chef for Budget & Regnskab i Borgmesterens Afdeling Anne Knudsen været inddraget i diskussionen om rapportens endelige konklusioner. 4. Lovgrundlag Lovgrundlaget for analysen udgøres af: Kapitel 21 i Lov om social service (bilag 1). Bekendtgørelse om hjælp til anskaffelse af hjælpemidler og forbrugsgoder efter serviceloven (bilag 2). Kapitel 21 i Lov om social service indeholder delelementer vedr. hjælpemidler ( 112), forbrugsgoder ( 113), støtte til køb af bil ( 114), boligindretning ( 116) og støtte til individuel befordring ( 117). Det vil primært være 112 vedr. hjælpemidler, som er interessant for nærværende analyse, da de øvrige nævnte områder er karakteriserede som styrbare i Aarhus Kommune. Grundlæggende tilsiger 112 i Lov om social service, at kommunerne skal yde støtte til hjælpemidler til personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når det i væsentlig grad kan afhjælpe de varige følger af den nedsatte funktionsevne, i væsentlig grad kan lette den daglige tilværelse i hjemmet, eller er nødvendigt for at den pågældende kan udøve et erhverv. Ifølge 112 kan kommunen som udgangspunkt bestemme leverandører af hjælpemidler, når der er indgået indkøbsaftaler på området. Vælger borgeren alligevel en anden leverandør, kan borgeren få refunderet udgiften, dog højest et beløb svarende til den pris, kommunen kunne have erhvervet hjælpemidlet til hos sin egen leverandør. Muligheden gælder ikke, hvis kommunen kan stille et hjælpemiddel til rådighed, som er fuldstændigt identisk som borgeren ønske at skaffe fra en anden leverandør. 5. Historisk opdeling i styrbar og ikke-styrbare del I henhold til de økonomiske styringsprincipper i Aarhus Kommune har hjælpemiddelområdet historisk været opdelt i henholdsvis en styrbar og en ikke-styrbar del. Der er aktuelt nedenstående opdeling på hjælpemiddelområdet i Aarhus Kommune (afgrænset til funktion vedr. hjælpemidler, forbrugsgoder, boligindretning og befordring): Følgende hjælpemidler defineres som styrbare: 5\n6 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 6 ortopædiske hjælpemidler ( 112) inkontinens- og stomihjælpemidler ( 112) it-hjælpemidler ( ) øvrige hjælpemidler ( ) Køb af bil ( 114) støtte til boligindretning ( 116) hjælp til individuel befordring ( 117) Følgende hjælpemidler defineres som ikke-styrbare (alle under 112): høreapparater (forslag fra regeringen om at flytte området til Regionerne) optiske synshjælpemidler (kontaktlinser, lup, CCTV mv.) førerhunde arm- og benproteser parykker kompressionsstrømper brystproteser støttekorset Med den nuværende opdeling er hovedparten af udgifterne på områder defineret som styrbare. Det indbyrdes størrelsesforhold kan illustreres ved nedenstående tabel med budgetlagte udgifter i 2012: kr. B2012 Andel (pct.) Styrbare hjælpemidler ( ) Ikke styrbare hjælpemidler ( 112) Total Kilde: Aarhus kommunes årsbudget for 2012 Mens arbejdet med denne rapport har været i gang, har regeringen foreslået, at høreapparatområdet overflyttes til Regionerne 1. Forslaget indgår i regeringens finanslovsforslag for 2013 og behandles derfor ikke yderligere i denne analyse. Hvis det viser sig, at området alligevel ikke flyttes til Regionerne, vil styrbarheden på høreapparater i Aarhus Kommune blive taget op til revision igen. 1 n_med_hoereapparater.aspx 6\n7 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 7 6. Beskrivelse af området for ikke-styrbare hjælpemidler 6.1 Udgiftsudviklingen I tabellen nedenfor kan aflæses den indekserede udgiftsudvikling på området for ikke-styrbare hjælpemidler i Aarhus Kommune, fratrukket udgifter til høreapparater kr. R2007 R2008 R2009 R2010 R2011 (2012 p/l) Øvrige hjælpemidler Kilde: Notat fra Sundhed og omsorg udarbejdet i forbindelse med budget (efterfølgende suppleret med regnskabstal for 2011) Udgifterne til øvrige personlige hjælpemidler udgør mindre end halvdelen af de samlede ikke-styrbare udgifter til hjælpemidler, resten udgøres af høreapparater. De samlede udgifter er i perioden steget med 20 pct. (i faste priser). Stigningen i 2011 er mere moderat. Blandt de generelle forklaringer på udgiftsstigningen kan nævnes en voksende ældregruppe, samtidigt med at der sker et skred imod mere socialt aktive borgere, som ønsker et hjælpemiddel. Hvis de hjælpemidler der i dag er karakteriseret som ikke-styrbare bliver gjort styrbare, vil de indgå i det større budget sammen med de andre styrbare hjælpemidler. I dette budget har der de senere år været luft, hvormed en inklusion af de i dag ikke-styrbare hjælpemidler fremover ser ud til at være mulig at håndtere uden store budgetoverskridelser. 6.2 Reguleringer af budgettet Siden 1990 erne har Sundhed og Omsorg hvert år fået udvidet budgettet til visse styrbare hjælpemidler med 2,5 pct. årligt. Baggrunden for denne årlige regulering af budgettet er ønsket om en standardiseret fremskrivning af budgettet, som delvist tager højde for realvæksten ud over pris- og lønfremskrivning, herunder bl.a. finansiering af teknologisk udvikling. 6.3 Indkøbsaftaler Alle hjælpemidler kan udbydes med undtagelse af førerhunde. Amgros og Kom- Med (regionernes og kommunernes indkøbsorganisationer) vil i den kommende årrække gennemføre udbud på alle de hjælpemidler, der i Århus Kommune defineres som ikke-styrbare. Hvor stor en besparelse et udbud vil medføre, kan ikke vurderes på nuværende tidspunkt. For nogle hjælpemidler er der mange leve- 7\n8 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 8 randører og god priskonkurrence, mens der for andre er få leverandører med begrænset priskonkurrence. Et hjælpemiddeludbud vil alt andet lige favorisere det billigste tilbud. Alt afhængigt af hjælpemiddeltype vil leverandøren prissætte et sortiment af hjælpemidler, ud fra de specifikationskrav der fremgår af udbuddet. Når så mange kommuner skal deltage i fælles udbud, vil sortimentet også afspejle kommuners forskellige serviceniveauer, hvilket kan begrænse den økonomiske gevinst ved at indgå i et fællesudbud, da der ofte vil være et behov for flere forskellige produkter, for at dække alle de deltagende kommuners behov. Magistratsafdelingen for Sundhed og Omsorg har i regi af 12-byerne for nyligt indgået indkøbsaftale for brystproteser, som er implementeret i forsommeren En samlet oversigt over udbud på hjælpemiddelområdet, kan ses i tabel 1. Tabel 1 Kommende udbud Hvornår forventes området at blive Hvem udbyder Hjælpemiddeltyper udbudt Optiske synshjælpemidler KomUdbud I 2012 Førerhunde Ingen udbyder dette område Arm- og benproteser KomUdbud I 2014 Parykker KomUdbud I 2013 og 2015 Kompressionsstrømper KomUdbud I 2013 og 2015 Brystproteser 12-by udbud I 2012 Støttekorset KomUdbud I byerne Med henblik på indsamling af gode idéer, og med et ønske om at erfaringsudveksle, har BA rettet henvendelse til de fem andre byer i 6-by samarbejdet. Henvendelsen indeholdt en forespørgsel om information om dels hvordan hjælpemiddelområdet styringsmæssigt gribes an på budgetniveau, og dels mere konkrete idéer til styring af de enkelte hjælpemidler. Det bemærkes, at besvarelserne omhandler hjælpemiddelområdet generelt, og dermed ikke kun de 8 konkrete hjælpemidler (7 når høreapparater ikke indgår), der er i dag er karakteriseret ikke-styrbare i Aarhus Kommune. Det betyder, at anbefalingerne og erfaringerne fra de andre 6-byer ikke nødvendigvis direkte kan overføres på de ikke-styrbare hjælpemidler i Aarhus Kommune. Beskrivelsen kan dog anvendes til at overveje nærmere, om erfaringerne kan bidrage til at øge styrbarheden på området i Aarhus Kommune. 8\n9 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 9 Alle byer har meldt positivt tilbage, og har delt relevante overvejelser på området. De mest interessante idéer og overvejelser fremgår af nedenstående afsnit Styrbart/ikke-styrbart I de fem kommuner er det forskelligt, hvorvidt hjælpemiddelområdet er karakteriseret som styrbart eller ikke-styrbart. I København, Odense, Esbjerg og Aalborg behandles hele hjælpemiddelområdet som styrbart, mens området i Randers er karakteriseret ikke-styrbart. Budgetlægningsprocessen foregår nogenlunde ensartet, dog med mindre nuancer, i kommunerne. Fælles for alle fem byer er, at det i tilfælde af budgetoverskridelser er afdelingerne, der selv har ansvaret for at foretage omprioriteringer indenfor fagområdernes decentraliserede budgetter. I Randers hvor området er ikke-styrbart er udgangspunktet, at de enkelte driftsenheder forventes at sikre budgetoverholdelsen. Tilførslen af eventuelle flere midler sker typisk ved en omfordeling internt i Sundhed- og ældreforvaltningens budget Visitation og sagsbehandling I visitationssituationen er der lidt forskellig praksis i de fem kommuner. Endvidere har de ansvarlige i kommunerne gjort sig forskellige overvejelser om, hvordan det samlede hjælpemiddelområde kan styres. De væsentligste overvejelser gennemgås herunder. I Odense foregår visitationen i udgangspunktet uden direkte borgerkontakt. Tildeling af hjælpemidler foregår her ved, at borgeren sender en ansøgning ind, der bliver indhentet ekstra oplysninger hvis det er nødvendigt, og slutteligt får borgeren bevillingen eller afslag. I Esbjerg er man gået den modsatte vej. Her har man fået foretaget en analyse, som særligt har fokuseret på at indføre faglig sagsbehandling på hjælpemiddelområdet. Begrebet Faglig sagsbehandling dækker i rapporten over et miljø, der understøtter en faglig sparring og tilgang til sagsbehandlingen af kropsbårne hjælpemidler, og som indeholder specialistviden om særlige områder. Dette står som et alternativ til en situation, hvor visitation i højere grad foregår efter rent formelle kriterier, eksempelvis som beskrevet i Odense. Med tilføjelsen af en terapeutisk faglighed i sagsbehandlingsprocessen forventer Esbjerg Kommune, at det vil være muligt at kvalificere indsatsen overfor borgeren. En sådan faglig opkvalificering forventes ligeledes at kunne betyde, at flere opgaver kan hjemtages til kommunen (eks. måltagning til kompressionsstrømper). Endvidere er der i Esbjerg Kommune, i tilfælde hvor der ønskes bevilliget et andet produkt end standardproduktet, krav om dokumentation af hvilke væsentlige behov hos borgeren, som et standardprodukt ikke kan dække. Denne dokumentation skal godkendes af den vidensansvarlige terapeut på hjælpemiddeldepotet inden produktet indkøbes. Samme tankegang ligger bag en ny arbejdsgang som indføres i 9\n10 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 10 forbindelse med kompressionsstrømper i Københavns Kommune. Her vil leverandøren blive bedt om at redegøre særskilt, hvis der søges om specialstrømper. Visitationsprocessen i Randers har flere lighedspunkter med tankegangen i Esbjerg. Man har fokus på fagligheden ved at have ansat medarbejdere, der er specialiserede i enkelte opgaver. Eksempelvis har man ansat en optiker. Herudover har man fokus på, at medarbejderne har ansvar for, og kendskab til, kommunens prisaftaler, og at de dermed er godt klædt på til købmandsrollen. Endvidere har medarbejderne et godt kendskab til kommunens kvalitetsstandarder, de procedurer, der er udarbejdede for sagsbehandlingen, samt en aftale om, hvilke hjælpemidler der prioriteres først efter sygdom. Flere af kommunerne beretter om, hvordan de har udarbejdet faglige standarder og procedurer der præciserer og afgrænser serviceniveauet, og som danner udgangspunkt for bevillinger. Disse kvalitetsstandarder og fastlagte procedurer medvirker til at holde prisudviklingen i ro. For at forbedre kvaliteten og holde prisen nede har man i Københavns handicapcenter arbejdet med implementering af Lean hvilket Københavns Kommune vurderer, har haft stor indflydelse på kvaliteten i sagsbehandlingen. Det har betydet et mere ensrettet serviceniveau, og konkret en række afslag på ansøgninger til borgere, der tidligere har fået tildelt hjælpemidler. Gennem et fokus på korrekt og ensrettet sagsbehandling, er det nu lykkedes kommunen at få antallet af bevillinger nedsat på flere hjælpemiddeltyper. Københavns Kommune har haft et mindreforbrug på de personlige hjælpemidler i både 2010 og 2011, og forventer også at få det i Det skyldes en bedre sagsbehandling og bedre priser Indkøbsaftaler og abonnementsaftaler Stort set alle kommunerne nævner gode indkøbsaftaler som afgørende for at holde udgifterne på hjælpemiddelområdet nede. I Aarhus Kommune er der som tidligere nævnt indkøbsaftaler på samtlige de ikke-styrbare hjælpemidler. I Aarhus Kommune tilbyder CSH Aarhus (Center for Syn og Hjælpemidler) rådgivning og konsulentbistand til dels kommuner og dels privatpersoner indenfor syn, mobilitet og kommunikation. CSH sælger desuden abonnementsydelser til 10 andre kommuner samt Børn og Unge og Beskæftigelsesforvaltningen i Århus Kommune. Særligt indenfor synsområdet og siddestillingsanalyser (specialkørestol) anvender MSO rådgivning fra CSH. 7. Vurdering af muligheder for at udgiftspåvirkning Nedenfor beskrives de enkelte hjælpemidler i forhold til særlige karakteristika, som f.eks. lovkrav, visitation, regler for indkøb/ udlån af hjælpemidler osv. Med 10\n11 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 11 baggrund heri har MSO vurderet, hvorvidt der for de enkelte hjælpemidler kan være muligheder for at påvirke udgiftsudviklingen. Denne vurdering ligger til grund for anbefalingen om at gøre det enkelte hjælpemiddel styrbart eller fastholde det som værende ikke-styrbart. Dog kan andre forhold gøre, at hjælpemiddelområdet samlet set kan anbefales at gøre styrbart. Generelt om visitationen: Som grundlag for en visitation udføres der for alle ansøgninger en faglig sagsbehandling på baggrund af konkrete vejledninger udformet for hvert hjælpemiddel. I udgangspunktet bevilliges standard/billigste produkt, kun såfremt der er særlige omstændigheder der gør sig gældende bevilliges alternativt hjælpemiddel. MSO har i visitationen samme decentrale fokus på økonomien som de andre 6- byer har. 7.2 Ikke-styrbare personlige hjælpemidler Optiske synshjælpemidler (kontaktlinser, lup, CCTV mv.) Beskrivelse: Af hjælpemiddelbekendtgørelsen fremgår hvornår der er indikation for hjælp til briller/kontaktlinser til borger. Vedrørende andet synsoptik skal kommunen, når borger har en synsstyrke på 6/18 eller derunder, bevilge svagssynsoptik for at normalisere borgerens daglige tilværelse. Muligheder for påvirkning af udgifter (styrbarhed): Området vurderes fortsat ikke styrbart. Speciallæge vurderer en borgers lidelse og sender ansøgning om linser/briller til kommunen. Såfremt borger opfylder de objektive indikationer, er det ikke overladt til kommunen at skønne, om borger skal bevilges et hjælpemiddel. Optikere på Center for Syn og Hjælpemidler vurderer hver enkelt sag og forholder sig til bedst og billigst optiske hjælpemiddel ud fra behov Førerhunde Beskrivelse: Borgere tager kontakt til Dansk BlindeSamfund (DBS). Her vurderes det, om borgeren kan få glæde af en hund og om der er match mellem hund og borger. DBS laver en redegørelse, som beskriver behov og nødvendighed, samt laver en anbefaling til kommunen. Kommunen bevilger efter DBS indstilling. 11\n12 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 12 Muligheder for påvirkning af udgifter (styrbarhed): Området vurderes fortsat ikke styrbart. Indtil for ganske nyligt har DBS været eneste aktør på området. En ny aktør: Brugernes Førerhundeordning er nu kommet på banen som alternativ. Prisudregning på førerhunde og afledte omkostninger er marginalt forskellige. MSO er i færd med at analysere forskellene. Herudover er der ikke mulighed for at påvirke udgifterne Arm- og benproteser Beskrivelse: Når borger mister en arm eller et ben, bevilges en protese ud fra en lægefaglig vurdering. Mange af disse sager løftes op i en hjælpemiddelgruppe, hvori jurister, en sundhedsfaglig koordinator og administrative sagsbehandlere er repræsenterede. Muligheder for påvirkning af udgifter (styrbarhed): Området vurderes fortsat ikke styrbart. Visitationen kan til en vis grad justere i omkostningerne ud fra behovsvurdering: I udgangspunktet udleveres en standard benprotese. Mange unge bliver benamputeret grundet en ulykke, og disse borgere bevilges dog ofte en dyrere løsning, da de fortsat er på arbejdsmarkedet, aktive i hverdagen med sport, familie etc. Visitationsvejledning fremgår af bilag Parykker Beskrivelse: Hvis borger lider af vansirende skaldethed er borger berettiget til en paryk, såfremt der foreligger en lægefaglig diagnose. Muligheder for påvirkning af udgifter (styrbarhed): Området vurderes fortsat ikke styrbart. Der gives løbende bevilling på standardparykker. Der gives engangsbevilling på specialfremstillede parykker. Visitationsvejledning fremgår af bilag Brystproteser: Beskrivelse: Såfremt borger får bortopereret det ene eller begge bryster, er pågældende berettiget til brystproteser. Brystproteser er et hjælpemiddel præget af hyppige udskiftningsintervaller, her gives typisk en løbende bevilling på 2 hjælpemidler af gangen. Der udføres flere og flere brystbevarende operationer, og på sigt bør dette medføre færre udleveringer af proteser. Magistratsafdelingen for Sundhed og Omsorg har i regi af 12-byerne for nyligt indgået indkøbsaftale for brystproteser, som skal implementeres i forsommeren\n13 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 13 Muligheder for påvirkning af udgifter (styrbarhed): Området vurderes fortsat ikke styrbart. Ønsker borger at gøre brug af en anden leverandør end den Kommunen har indkøbsaftale med, indkøber borger selv brystprotesen og får udgifterne hertil refunderet, dog højest med et beløb svarende til den pris kommunen kunne have anskaffet brystprotesen til hos sin leverandør. Visitationsvejledning fremgår af bilag Kompressionsstrømper: Beskrivelse: I vejledning til 112 er nøje stadfæstet i hvilke tilfælde borger kan få bevilliget kompressionsstrømper, eks. ved varige kredsløbslidelser, blodprop m.v. Her gives typisk også en løbende bevilling på 2 hjælpemidler af gangen. Muligheder for påvirkning af udgifter (styrbarhed): Området vurderes fortsat ikke styrbart. På baggrund af helbredsoplysninger i sagen vurderes det, om borger er berettiget og hvilken type kompressionsstrømpe borger har behov for. Visitationsvejledning fremgår af bilag Støttekorset: Beskrivelse: Støttekorset er et ortopædisk hjælpemiddel og kræver dokumentation fra læge om, at behandlingsmuligheder er udtømte, og at der tale om en varig lidelse. Muligheder for påvirkning af udgifter (styrbarhed): Området vurderes fortsat ikke styrbart. Med rette dokumentation kan kommunen ikke give afslag. 8. Anbefalinger Anbefalinger fra Sundhed og Omsorg En revurdering af styrbarheden af de ikke-styrbare hjælpemidler set i lyset af de nye strammere kriterier: tyngdekriteriet og stabilitetskriteriet, giver ikke umiddelbart anledning til at revurdere styrbarheden. I forhold til tyngdekriteriet er et samlet forbrug i 2011 på ca. 20 mio. kr. ikke marginale udgifter i Magistratsafdelingen for Sundhed og Omsorgs optik. 13\n14 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 14 De syv hjælpemidler kan ikke anbefales at gøre styrbare, med mindre de økonomiske forhold ændres. Den økonomiske effekt af udbud er p.t. ukendt og i forvejen bevilliges efter princippet bedst og billigst. De nuværende styringsredskaber begrænser ikke forbruget, men sørger, best case, for at sætte en dæmper på udviklingen. Anbefalingen er, at fastholde ikke-styrbar definition på de øvrige hjælpemidler og en evt. gevinst ved udbud derved tilfalder kassen. Anbefalinger fra Borgmesterens Afdeling Analysen har vist, at der både er forhold, der taler for og imod at gøre hele hjælpemiddelområdet styrbart. I de andre 6-byer håndteres området forskelligt, men i København, Odense, Esbjerg og Aalborg er området defineret som styrbart, hvormed man håndterer eventuelle udsving inden for rammen. Det gøres i udgangspunktet også i Randers, selvom området her er defineret ikke-styrbart. Som det er vist i denne analyse, er det særdeles vanskeligt at påvirke tilstrømningen af patienter til de enkelte hjælpemidler. Herudover er det påvist, at udgifterne til de ikke-styrbare hjælpemidler er vokset de seneste fem år. I MSOs budgetter for hjælpemidler på de styrbare områder ligger der som nævnt allerede en realvækst på 2,5 %, udover almindelig prisudvikling. I tilfælde af, at alle hjælpemidlerne blev gjort styrbare, ville de alle være omfattet af denne årlige ekstraordinære fremskrivning af budgettet. Alt andet lige vil denne vækst gøre det lettere at overholde det samlede budget til hjælpemidler. Desuden er det ikke givet, at alle udgifter til hjælpemidler hvert år vil stige meget, hvilket den ganske marginale stigning fra illustrerer. Dette set i sammenhæng med forbruget på de styrbare hjælpemidler dvs. i forhold til det samlede budget til hjælpemidler i Sundhed og Omsorg, og dermed det nye tyngdekriterium, kan indgå i overvejelserne om at gøre hele området styrbart. I MSOs gennemgang af de konkrete hjælpemidler fremgår desuden, at der på flere områder er mulighed for i mindre grad at påvirke serviceniveauet, og dermed styrbarheden på området. Det gælder eksempelvis for arm- og benproteser. Samlet set vurderer BA, at der på området er visse om end begrænsede - påvirkningsmuligheder i forhold til at begrænse væksten i udgifterne og/eller reducere udgifterne. BA anerkender dog, at MSO påtager sig en større risiko ved at gøre alle hjælpemidlerne styrbare, da der de seneste år har været en udgiftsvækst på området. De nuværende ikke-styrbare hjælpemidler (høreapparater undtaget) vil udgøre godt 1/5 af det samlede hjælpemiddelområde, hvis hele området gøres styrbart. Overvejelsen om at gøre de ikke-styrbare hjælpemidler (høreapparater undtaget) anbefales derfor primært foretaget ud fra en vurdering af, om MSO kan håndtere de vanskeligt styrbare dele af hjælpemiddelområdet indenfor det samlede budget til hjælpemidler. 14\n15 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 15 Bilag 1: Lov om social service kapitel 21 vedr. hjælpemidler. (Uddrag fra lov om social service vedr. hjælpemidler) Hjælpemidler 112. Kommunalbestyrelsen skal yde støtte til hjælpemidler til personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når hjælpemidlet 1) i væsentlig grad kan afhjælpe de varige følger af den nedsatte funktionsevne, 2) i væsentlig grad kan lette den daglige tilværelse i hjemmet eller 3) er nødvendigt for, at den pågældende kan udøve et erhverv. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan bestemme, at et hjælpemiddel skal leveres af bestemte leverandører. I forbindelse med kommunalbestyrelsens indgåelse af leverandøraftaler inddrages repræsentanter for brugerne ved udarbejdelse af kravspecifikationerne. Stk. 3. Ansøgeren kan vælge leverandør af hjælpemidler, jf. dog stk. 4. Hvis kommunalbestyrelsen har indgået en leverandøraftale og ansøgeren ønsker at benytte en anden leverandør end den, som kommunalbestyrelsen har indgået leverandøraftale med, indkøber ansøgeren selv hjælpemidlet og får udgifterne hertil refunderet, dog højst med et beløb svarende til den pris, kommunen kunne have erhvervet hjælpemidlet til hos sin leverandør. Har kommunalbestyrelsen ikke indgået leverandøraftale, kan ansøgeren vælge leverandør, og støtten ydes efter regning, dog højst med et beløb svarende til prisen på det bedst egnede og billigste hjælpemiddel. Stk. 4. Ansøgerens ret til at vælge leverandør af hjælpemidler efter stk. 3 gælder ikke, hvis kommunalbestyrelsen kan stille et hjælpemiddel til rådighed, som er fuldstændig identisk med det hjælpemiddel, som ansøgeren ønsker at anskaffe fra en anden leverandør. Stk. 7. Socialministeren kan i en bekendtgørelse fastsætte regler om 1) afgrænsningen af de hjælpemidler, hvortil der kan ydes støtte, og adgangen til genanskaffelse, 2) i hvilket omfang modtageren selv betaler en del af udgiften til anskaffelse, reparation og drift af et hjælpemiddel, 3) hvornår støtte til et hjælpemiddel kan ydes som udlån eller udleveres som naturalydelse, 4) hvorvidt der skal gælde særlige betingelser for støtte til visse hjælpemidler, herunder muligheden for udlevering af visse hjælpemidler fra en offentlig institution, og 5) hvorvidt visse hjælpemidler kan stilles til rådighed som led i et botilbud. 15\n16 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 16 Bilag 2: Bekendtgørelse om hjælp til anskaffelse af hjælpemidler og forbrugsgoder efter serviceloven (Uddrag fra bekendtgørelsen vedr. hjælpemidler) I medfør af 112, stk. 7, og 113, stk. 6, i lov om social service, jf. lovbekendtgørelse nr. 81 af 4. februar 2011, fastsættes: Hjælpemidler 1. I henhold til 112, stk. 1, i lov om social service skal kommunalbestyrelsen yde støtte til hjælpemidler til personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når hjælpemidlet 1) i væsentlig grad kan afhjælpe de varige følger af den nedsatte funktionsevne, 2) i væsentlig grad kan lette den daglige tilværelse i hjemmet, eller 3) er nødvendigt for, at den pågældende kan udøve et erhverv. 2. Der kan normalt ikke ydes støtte til hjælpemidler, som ansøgeren selv har anskaffet, inden bevilling er givet. 3. Hjælp ydes til anskaffelse af det bedst egnede og billigste hjælpemiddel. Hjælpen kan ydes som udlån, kontantydelse eller udleveres som naturalhjælp. Stk. 2. Hvis hjælpen er ydet som udlån, skal hjælpemidlet tilbageleveres til kommunen, når ansøgeren ikke har brug for det mere. Følgende hjælpemidler skal dog ikke tilbageleveres efter endt brug: Ortopædisk fodtøj, arm- og benproteser, støttekorsetter og bandager m.v., parykker, brystproteser, stomihjælpemidler og kropsbårne synshjælpemidler til personer med en varigt nedsat synsfunktion eller medicinsk-optisk definerede, varige øjenlidelser. 4. Hjælp til reparation og udskiftning af bevilgede hjælpemidler samt reservehjælpemidler ydes efter behov. Hvis ansøgeren fortsat har behov for det pågældende hjælpemiddel, og ansøgerens funktionsnedsættelse i alt væsentlighed er uændret siden kommunalbestyrelsens seneste afgørelse, og ansøgeren afgiver en erklæring herom på tro og love, kan kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om udskiftning af bevilgede hjælpemidler uden at indhente yderligere oplysninger. Stk. 2. Hvis ansøgeren har benyttet sig af retten til frit valg af hjælpemiddel, jf. 112, stk. 3, i lov om social service, og hvis der på grund af ansøgerens frie valg undtagelsesvist skulle blive tale om ekstraordinært dyre eller hyppige reparationer eller hyppigere udskiftninger, skal udgifterne hertil afholdes af ansøgeren selv. Stk. 3. Der ydes ikke hjælp til udgifter, som følger af brug af hjælpemidlet, fx til drift, rengøring eller vedligeholdelse, jf. dog stk\n17 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 17 Stk. 4. Der ydes hjælp til batterier til brug for hjælpemidler bevilliget efter 112 i lov om social service, som ikke kan købes i almindelig handel, eller som ikke kan eller bør udskiftes af ansøgeren. Stk. 6. Der ydes hjælp til udskiftning af dæk og slanger til kørestole, hvis der er behov for mere end en årlig udskiftning. Ansøgeren betaler selv udgifterne til den første årlige udskiftning. Stk. 7. Hjælp til førerhunde omfatter tillige et årligt beløb til dækning af løbende nødvendige udgifter til førerhunden. 5. Efter 112, stk. 2, i lov om social service kan kommunalbestyrelsen beslutte, at et hjælpemiddel skal leveres af bestemte leverandører. Når kommunalbestyrelsen indgår leverandøraftaler, skal repræsentanter for brugerne inddrages ved udarbejdelse af kravspecifikationerne. 6. Efter 112, stk. 3, i lov om social service kan ansøgeren vælge leverandør af hjælpemidler, jf. dog stk. 2. Hvis kommunalbestyrelsen har indgået en leverandøraftale, og ansøgeren ønsker at benytte en anden leverandør end den, som kommunalbestyrelsen har indgået leverandøraftale med, indkøber ansøgeren selv hjælpemidlet og får udgifterne hertil refunderet, dog højst med et beløb svarende til den pris, kommunen kunne have erhvervet hjælpemidlet til hos sin leverandør. Har kommunalbestyrelsen ikke indgået leverandøraftale, kan ansøgeren vælge leverandør, og støtten ydes efter regning, dog højst med et beløb svarende til prisen på det bedst egnede og billigste hjælpemiddel. Stk. 2. Ansøgerens ret til at vælge leverandør af hjælpemidler efter stk. 1 gælder ikke, hvis kommunalbestyrelsen kan stille et hjælpemiddel til rådighed, som er fuldstændig identisk med det hjælpemiddel, som ansøgeren ønsker at anskaffe fra en anden leverandør. Stk. 3. Ved indkøb af hjælpemidler efter reglerne i 112, stk. 3, i lov om social service skal fakturaen fra den leverandør, som ansøgeren vælger, sendes og afregnes direkte med kommunen. Ansøgeren hæfter selv for egenandelen, der betales direkte til leverandøren. Det skal fremgå af fakturaen, om ansøgerens evt. egenandel er fratrukket. Stk. 4. Det er en betingelse for, at kommunalbestyrelsen kan yde støtte til hjælpemidler indkøbt efter reglerne i 112, stk. 3, i lov om social service, at det hjælpemiddel, som ansøgeren har valgt, opfylder de faglige specifikationer og krav til egnethed, som kommunalbestyrelsen har opstillet. Det er ansøgerens ansvar at sikre dette. 7. Hjælpemidler, hvortil der er ydet støtte efter reglerne i 112, stk. 3, i lov om social service, betragtes som udlån og skal tilbageleveres til kommunen, når ansøgeren ikke har brug for dem mere, jf. dog 3, stk. 2, 2. pkt. Ansøgeren opnår dermed ikke ejendomsret til hjælpemidlet. Stk. 2. Ansøgerens eventuelle egenbetaling ved frit leverandørvalg, jf. 6, stk. 1, skal ved tilbagelevering af hjælpemidlet til kommunen inden 4 år regnet fra 17\n18 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 18 købstidspunktet, udbetales til ansøgeren efter fradrag af kr. inkl. moms og nedskrivning med 1/48 for hver måned, der er gået, fra den dag kvittering forelå. Det er en betingelse, at hjælpemidlet har fået en generelt forøget anvendelighed også for andre end ansøgeren. Egenbetaling på op til kr. udbetales ikke ved tilbagelevering af hjælpemidlet. 8. Hjælpemidler, der er til fælles brug for personer i et botilbud efter servicelovens kap. 20 eller i en daginstitution, en klub eller en døgninstitution efter servicelovens kap. 7, 8 og 11, stilles til rådighed af botilbuddet, daginstitutionen, klubben eller døgninstitutionen. Sådanne hjælpemidler er ikke omfattet af retten til frit valg efter 112, stk. 3, i lov om social service. Stk. 2. Hjælpemidler, som er personlige, idet de alene anvendes af den pågældende og fx medtages under ophold uden for botilbuddet eller dag- eller døgninstitutionen, stilles ikke til rådighed af botilbuddet, daginstitutionen, klubben eller døgninstitutionen. Særlige bestemmelser om støtte til visse hjælpemidler 9. Der kan ydes støtte til injektions- og testmaterialer (fx sprøjter, kanyler, insulinpen, fingerprikker (lancetter), teststrimler og blodsukkermåleapparatur), til insulinkrævende diabetikere og til diabetikere, som er i kombinationsbehandling med insulin og tabletter eller andet godkendt injektionspræparat. Der kan ydes støtte til inhalator til administration af insulin, når injektion medfører meget svære lokalreaktioner som komplikation. Stk. 2. Hjælpen til blodsukkermåleapparatur ydes med halvdelen af den samlede udgift. Stk. 3. Til tabletbehandlede diabetikere, hvor lægen anser jævnlig blodsukkermåling for påkrævet, gives op til 150 stk. teststrimler og fingerprikker (lancetter) årligt. 10. Der kan ydes støtte til hudpræparater til at skjule stærkt skæmmende modermærker og ardannelser på hoved og hals samt hjælp til hudbeskyttende cremer til anvendelse på hoved og hals efter hudtransplantationer eller forbrændinger. 11. Der kan ydes støtte til ortopædisk fodtøj til personer med varige og svære foddeformiteter, jf. indikationer i bilag 1, hvis generne af foddeformiteten kan afhjælpes. Stk. 2. Til dækning af udgifter ved anskaffelse af ortopædisk fodtøj afholder ansøgeren selv et beløb, der udgør 770 kr. pr. par for personer over 18 år og 410 kr. pr. par for børn og unge under 18 år. Stk. 3. Der kan i forbindelse med bevilling af ortopædisk fodtøj gives tilsagn om forsåling eller udbedring af fodtøjet. 18\n19 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side Der kan ydes støtte til ortopædiske fodindlæg eller tilretning af almindeligt fodtøj til personer med en foddeformitet, jf. indikationerne i bilag 1, hvis generne af foddeformiteten kan afhjælpes, og personen uden brug af indlæg ville være henvist til at benytte ortopædisk fodtøj. 13. Der kan ydes støtte til særlige beklædningsgenstande. Hjælpen ydes til dækning af merudgifterne. 14. Der kan ydes støtte til stomihjælpemidler til personer, som har fået foretaget en af følgende operationer: Colostomi (kunstig udføring af tyktarmen), ileostomi (kunstig udføring af tyndtarmen) eller urostomi (kunstig udføring af urinveje). 15. Der kan ydes støtte til briller og kontaktlinser, hvis følgerne af en medicinsk-optisk defineret, varig øjenlidelse kan afhjælpes, jf. indikationerne i bilag 2. Stk. 2. Der kan ikke ydes støtte, når behovet for briller eller kontaktlinser alene skyldes en optisk synsfejl. Stk. 3. Hvis problemet ikke kan løses lokalt, kan briller og kontaktlinser, jf. stk. 1, samt andre optiske synshjælpemidler og optikunderstøttende synshjælpemidler til personer med en medicinsk-optisk defineret, varig øjenlidelse eller et varigt synshandicap udleveres af Kennedy Centeret efter henvisning fra speciallæger i øjensygdomme, øjenafdelinger samt kommunale konsulenter eller synscentraler. Kennedy Centeret giver efterfølgende kommunen meddelelse om udlevering. Stk. 4. Socialministeriet fastsætter betalingen for synshjælpemidler, der udleveres af Kennedy Centeret, jf. stk Kørestole, som forudsætter individuel tilpasning og nødvendigvis må benyttes i hovedparten af døgnets timer, er omfattet af retten til frit leverandørvalg i 112, stk. 3, i lov om social service. Stk. 2. Ansøgerens eventuelle egenbetaling ved frit leverandørvalg, jf. 6, stk. 1, skal ved tilbagelevering af kørestolen til kommunen inden 4 år regnet fra købstidspunktet, udbetales til ansøgeren efter fradrag af kr. og nedskrivning med 1/48 for hver måned, der er gået, fra den dag kvittering forelå. Stk. 3. Kan kommunalbestyrelsen levere en brugt kørestolsmodel, der opfylder ansøgerens behov, og vælger ansøgeren at benytte sig af muligheden for frit leverandørvalg, jf. 6, stk. 1, kan kommunalbestyrelsens støtte maksimalt udgøre, hvad der svarer til den brugte kørestols nypris fratrukket 15 pct. Hvis kørestolen er udgået af produktion, fastsættes en nypris svarende til en kørestolsmodel af tilsvarende art og standard fratrukket 15 pct. 19\n20 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 20 Bilag 3: Opstramning af eksisterende principper for ikkestyrbarhed (scenarium A). (uddrag fra indstilling til magistratens forslag til budget bilag 2 til ikke-styrbaranalysen). Med en opstramning af de eksisterende principper for ikke-styrbarhed menes en kritisk gennemgang af alle nuværende ikke-styrbare serviceudgifter. Konkret er der inden for de nuværende økonomistyringsprincipper om styrbare og ikkestyrbare udgifter en vis elastik, idet principperne kan fortolkes mere eller mindre indskrænkende eller udvidende 2. Ved at lave en generel opstramning af kravene til ikke-styrbare udgifter og fx indføre flere kriterier, som udgiftsområderne skal opfylde for at være ikke-styrbare og i øvrigt foretage en generel opstramning af fortolkningen af de nuværende principper, vil en del af de nuværende ikke-styrbare udgifter kunne defineres som styrbare udgifter fremover. Dermed vil usikkerheden fra de ikke-styrbare udgiftsområder i forhold til både finansieringen og servicerammen mindskes. Gennemgangen vil betyde, at kun de serviceudgifter, der i realiteten er helt ustyrbare, fortsat vil blive defineret som ikke-styrbare, mens udgiftsområder i gråzonen gøres styrbare eller underlægges andre styringsprincipper, herunder eksempelvis principper med grundbidrag eller delvis styrbarhed (beskrevet nærmere nedenfor). Nye kriterier for ikke-styrbarhed: Det vurderes, at de nuværende principper for ikke-styrbarhed med fordel kan suppleres med yderligere to kriterier, nemlig henholdsvis et tyngdekriterium og et stabilitetskriterium: 2 De oprindelige kriterier blevet vedtaget i en byrådsindstilling i1995, der præciserede de økonomiske styringsprincipper i relation til opdelingen i styrbare og ikke-styrbare udgifter. Indstillingen indeholdt bl.a. to generelle kriterier for afgrænsningen af styrbare og ikke-styrbare udgiftsområder. De skulle begge være opfyldt for, at et udgiftsområde kunne betragtes som ikke-styrbart: 1) Området skal være fuldt lovbundet eller på lignende måde helt bundet af eksterne forhold. Dette indebærer, at beslutninger i byrådet ikke kan føre til nedprioriteringer på området. 2) Området skal a) udgøre et selvstændigt område, der er klart og tydeligt afgrænset fra ikke-lovbundne områder. Dette indebærer, at områder, hvor servicetilbud er lovbundne, men hvor der gives beslægtede eller alternative tilbud indenfor ikke-lovbundne og styrbare områder, defineres som styrbare eller b) være udgiftstungt set i relation til de beslægtede eller alternative ikke-lovbundne områder. Der må her foretages en konkret vurdering på baggrund af risikoen for budgetafvigelser på det enkelte område og det mulige omfang af sådanne afvigelser. 20\n21 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 21 Tyngdekriterium: Med indførelsen af et tyngdekriterium vil meget små ikke-styrbare områder i forhold til den enkelte magistratsafdelings samlede styrbare udgiftsområde, blive gjort styrbare, idet de ikke vurderes at kunne påvirke det styrbare serviceniveau i nævneværdig grad. Stabilitetskriterium: Med indførelsen af et stabilitetskriterium vil ikkestyrbare områder, der i perioden har haft relativt små udsving i udgifterne, blive gjort styrbare, idet der ikke vurderes at være en økonomisk risiko forbundet ved at gøre områderne styrbare. Nye håndtag: I forhold til håndteringen af de udgifter, der ikke umiddelbart kan gøres styrbare efter de nu i alt fire kriterier for ikke-styrbarhed, vurderes det, at de nuværende principper om styrbare og ikke-styrbare udgifter kan udbygges med yderligere håndtag samtidigt med at det meste af den klarhed og forståelse, som den enkle model med to muligheder har givet, kan bibeholdes. Som supplement til opdelingen i styrbare og ikke-styrbare udgifter kan begreberne delvis styrbarhed og grundbidrag derfor med fordel bringes i anvendelse. Delvis styrbarhed: Hovedprincippet i Aarhus Kommune i dag er, at alle udgifter enten er 100 pct. styrbare eller 100 pct. ikke-styrbare. Kun på aktivitetsbestemt medfinansiering af sundhedsområdet er modellen allerede modificeret, således at udgiftsområderne i større eller mindre udstrækning er delt mellem det styrbare og det ikke-styrbare område. Delvis styrbarhed kan generelt anbefales indført på områder, hvor der med den nuværende ikke-styrbare status er problemer med at styre gennemsnitsudgifterne. Fordelene ved at indføre delvis styrbarhed er, at magistratsafdelingerne får direkte økonomiske incitamenter til at styre et ellers ikke-styrbart område, og samtidig gælder der stadig et forsikringsprincip, således at en enkelt magistratsafdeling ikke skal stå til ansvar i forhold til servicerammen og finansiering af merudgifter - for hele udgiftsudviklingen på det pågældende ikke-styrbare område. Grundbidrag: Princippet for grundbidrag er, at der henføres et grundbidrag pr. person i en målgruppe til det styrbare område, mens udgifter ud over grundbidraget fortsat defineres som ikke-styrbart. Det kan overvejes at bringe denne model i anvendelse, når der er tale om substituerbare ydelser, der pt. er placeret på henholdsvis det styrbare og det ikkestyrbare område. I sådanne situationer kan der være skæve incitamenter, som betyder, at borgerne ikke nødvendigvis får de mindst ressourcekrævende, men fagligt tilstrækkelige ydelser, da hensyn til budgetoverholdelse på det styrbare område kan påvirke tildelingen af ydelser. 21\n22 Aarhus Kommune <Analyse af ikke-styrbare udgifter på hjælpemiddelområdet 24. august 2012 Side 22 Et eksempel i forhold til grundbidrag: En borger modtager en ydelse, der er defineret som et styrbart udgiftsområde. Borgerens behov ændres og skal fremover modtage en ikke-styrbar ydelse. Borgeren trækker herved ikke længere på det styrbare område, hvor udgiftspresset lettes. Til gengæld er udgiftspresset på det ikke-styrbare område forøget. Hvis borgerens behov senere ændrer sig, så borgeren fremover skal modtage den tidligere ydelse, vil den bevilgende afdeling opleve et udgiftspres, da der ikke vil følge midler med fra det ikke-styrbare område til at finansiere ydelsen på det styrbare område. Dermed vil afdelingen alt andet lige have et økonomisk incitament til - eller være nødsaget til - at sætte borgeren på venteliste. Ved at lave en generel opstramning af principperne for ikke-styrbarhed vil antallet af ikke-styrbare områder mindskes, og de ikke-styrbare udgifters påvirkning på både kommunens generelle økonomiske situation og servicerammen vil tilsvarende formindskes. Fordelen ved at lave en generel opstramning af principperne for ikke-styrbarhed er, at der foretages en konkret og økonomifaglig vurdering af det enkelte udgiftsområde, således at magistratsafdelingerne kun får ansvar for de udgiftsområder, som efter gennemgangen af områderne ikke vurderes at leve op til kriterierne for ikke-styrbarhed. Opstramningen vil således ikke give magistratsafdelingerne større usikkerhed eller risiko i deres økonomi, end de allerede har, da de kun får ansvar for de udgiftsområder, som kan styres, er meget små eller har et stabilt udgiftsniveau. Dermed bliver afdelingernes opgave med at integrere de nye områder i deres egen økonomistyring af mindre omfang, og det vurderes derfor, at styringsprincipperne i det store og hele fortsat vil blive opfattet som rimelige - også på det decentrale niveau. Ulempen ved dette scenarium er dog, at der fortsat vil være en række ikkestyrbare udgiftsområder, som vil skulle håndteres af fællesskabet i forhold til både finansiering af merudgifter på områderne og ved en eventuel truende overskridelse af servicerammen. Ved alene at foretage en generel opstramning af de nuværende principper, vil der således fortsat kunne forventes opbremsningsinitiativer i løbet af de enkelte budgetår, som skal finansieres indenfor de styrbare udgiftsområder - med mindre der i forbindelse med budgetlægningen reserveres ledig serviceramme af en vis størrelse til dækning af eventuelle overskridelser. Tværkommunale opbremsningsinitiativer er en tidskrævende proces, som gør det vanskeligt at lave tidlige og kontrollerede opbremsninger i økonomien, og som kan give utilsigtede udsving i serviceniveauet i de enkelte år ( stop-go - effekter). Samtidig vil der finansieringsmæssigt - i forhold til udgiftspresset fra de ikke-styrbare udgiftsområder på kommunens samlede økonomi - fortsat skulle arbejdes på at tilvejebringe et råderum i den øvrige økonomi. Den beskrevne opstramning af de eksisterende principper for ikke-styrbarhed vil kunne gennemføres med virkning fra\nAnbefalinger til fremtidig håndtering af de enkelte ikke-styrbare serviceudgiftsområder ved valg af scenarium A\nBilag 2 Anbefalinger til fremtidig håndtering af de enkelte ikke-styrbare serviceudgiftsområder ved valg af scenarium A I dette bilag gennemgås Borgmesterens Afdelings anbefalinger til, hvordan de enkelte


Studerende i klemme mellem job og SU - Avisen.dk\nStuderende i klemme mellem job og SU\nNy undersøgelse viser, at 91 procent af de studerende mellem 18 og 29 år er nødt til at supplere deres SU på den ene eller den anden måde. Foto: Colourbox\nMan kan ikke leve på en SU, viser ny undersøgelse - men for meget arbejde går ud over studiet, siger CBS.\n2. september 2012 09:05\nHvis du studerer på en videregående uddannelse, og føler, at din SU forsvinder som dug for solen hver måned, er du ikke alene.\nEn ny undersøgelse foretaget af Nordea viser nemlig, at 91 procent af disse studerende mellem 18 og 29 år er nødt til at supplere deres SU på den ene eller den anden måde. Men det kan være svært at få plads til både studie og job.\n- Det store flertal kan ikke klare sig på SU. De er nødt til at supplere med job eller lån for at komme igennem, fortæller Ann Lehman Erichsen, der er privat- og forbrugerøkonom i Nordea.\nIkke alle fuldtidsstudier har et timetal, som reelt kræver al de studerendes tid, men på nogle uddannelser kan det være svært at finde tid til et ekstrajob.\n- På CBS tilrettelægger vi undervisningen til at kræve cirka 40 timer om ugen, så der er altså tale om et fuldtidsstudie, fortæller chef for Dekansekretariatet på Copenhagen Business School (CBS) Wilbert Van Der Meert til Ritzau.\nHan er dog ikke afvisende overfor, at de unge kan supplere SU'en med studiejob, når bare det ikke tager overhånd.\n- Omkring 10 timer om ugen skader ikke studiet, men vi kan godt mærke på en studerende, hvis arbejdet tager opmærksomheden fra studiet, fortæller han.\nStuderende, som bruger for meget tid på deres studiejob, kan dale i karakterer, har mere fravær og kan i nogle tilfælde risikere ikke at færdiggøre deres uddannelse.\nNordeas undersøgelse viser, at 64 procent af de fuldtidsstuderende har ekstrajob ved siden af studierne eller sommerferiejob, når de er væk fra studierne for at få økonomien til at hænge sammen.\n- CBS anbefaler, at man lærer sit studie at kende, før man tager ekstra arbejde. Ved at vente et halvt eller helt år, forstår man fuldt ud, hvad studiet kræver, inden man tager mere på sig, siger Wilbert Van Der Meert.\nHan mener, at SU'en ikke rækker for mange studerende, fordi boligudgifterne i de større studiebyer i Danmark alt for ofte sluger langt mere af den månedlige indtægt, end det er meningen.


OLYMPUS E-M10 MARK II HUS SØLV\nVis alle Mobil tilbehør\nVis alle Iphone\nOlympus PRO+ Forhandler\nLagerstatus: Ikke i butik\nOplev et nyt niveau af kreativ fotografering Det exceptionelt kompakte E-M10 Mark II er et ægte udtryk for stil  en hyldest til det originale anerkendte OM-1 med det klassiske design og metalhus.\nAlligevel er det helt opdateret med de nyeste teknologier, såsom kraftfuld 5-akset billedstabilisering, der giver dig fremragende knivskarpe billeder i alle optagelsessituationer. Ud over kompatibilitet med et stort udvalg af Micro Four Thirds-systemoptikker har dette OM-D også indbygget Wi-Fi for at give dig kraft til at være mere kreativ.\nSANDISK SDXC ULTRA 128GB 80MB/s\nSANDISK SDXC ULTRA 64GB 80MB/s\nSANDISK SDHC ULTRA 16GB 80MB/s\nSANDISK SDHC ULTRA 32GB 80MB/s\nEndnu nemmere billedsammensætning: den elektroniske OLED-søger kan prale med imponerende 2,36 millioner punkter til ultra tydelig billedsammensætning af hele motivet plus overvågning af alle indstillingsjusteringer i realtid - al den styring og alle detaljer, som du behøver for at få mest muligt ud af dit fotografi.\nNår du ser gennem søgeren, kan du skifte til automatisk fokusering af målet ved at bruge din finger på touchscreenen bag på kameraet. Rør ved skærmen, og flyt AF-punktet derhen, hvor du vil, og følg stadig forløbet gennem søgeren samtidigt.\nI denne tilstand optager E-M10 Mark II et antal billeder, alle med forskellige fokusindstillinger. Især nyttigt til næroptagelser og bedre makrooptagelse.\nDen effektive, indbyggede blitz i E-M10 Mark II giver dig mere fleksibilitet, så du kan optage smukke billeder uanset betingelserne og kørelys med et minimum af udstyr.\nNu kan du være med der, hvor det sker, uden at du ufrivilligt bliver midtpunkt. Den stille lukker laver ikke en lyd, når du trykker på den - perfekt til stille optagelse.\nOptag smukke motiver om aftenen og ved svag belysning med live sammensætning. Her kan du faktisk se billedet blive bygget op på skærmen, når billedet tages - hvilket giver dig fuld frihed, når du vil tage statiske optagelser ved svag belysning.


Udspillet med den sloganagtige titel Nye medier, nye vaner, nye tider kan bedst beskrives som disruptivt. Man fornemmer både ved læsning og lytning af ministerens ord, at når der skæres over det hele, vil der næsten som en naturlov opstå nye tanker, nyt, bedre og mere indhold.\nDet gælder næsten over hele linjen.\nDen vedtagne 20 procents nedskæring af DR kan der ikke rokkes ved, men i udspillet skæres FM4 – for tiden kendt som Radio24syv – med intet mindre end en tredjedel, TV 2-regionerne skal over den kommende femårsperiode bløde med en årlig to procents nedskæring – og det gælder tydeligvis også de trykte aviser, hvis støtte tydeligvis skal reduceres for at skaffe penge til en seksdobling af den public service-pulje, som tilsyneladende skal løse de fleste problemer i det danske medielandskab.\nMan fornemmer, at de mange penge skal gå til nye digitale medier, men det er ikke problematiseret, at en klar forudsætning for overhovedet at få penge fra puljen er, at man kommer med halvdelen af beløbet selv. Det vil si adskillige nye medier fra.\nUanset hvordan man vender og drejer udspillet, er det en nedskæringsplan. Eneste lille lyspunkt er, at digitale nyhedsmedier vil blive fritaget for moms. Men det skal jo også finansieres, ligesom den momsmilliard, der kommer til at mangle, når licensen afskaffes.\nUdspillet løfter også sløret for, hvor DR ikke må spare.\nTværtimod skal kvaliteten af nyheder og aktualitet, kultur, børn og unge, uddannelse og læring og den regionale dækning skærpes. Ligesom udspillet kræver alt DR-indhold, inklusive arkivet, digitaliseret og stillet til rådighed for borgerne. Alene rettighedsclearing og ikke mindst digitalisering kan nemt løbe op i hundreder af millioner kroner i ekstraomkostninger.\nPå langt sigt er formålet klart: Offentligt ejede eller finansierede public service-medier skal i stigende grad kommercialiseres. Radio24syv skal både have lov at sende musik og reklamer. Farvel, taleradio.\n40 procent af TV 2-aktierne skal sælges – men det er kun en start, endemålet er en endelig 100 procents privatisering. Der skal udbydes en ny digital kulturel radiokanal og en ditto tv-kanal med statsstøtte. Måske også med reklamer. Det er liberal værdipolitik, så det batter, og selv om Dansk Folkeparti ikke kan lide hverken Radio24syv- eller TV 2-regionsnedskæringerne, skal det nok blive forhandlet på plads. Måske en minimal nedskæring, reklamefrihed og så en flytning til Aarhus?\nDa finansminister Kristian Jensen (V) og Dansk Folkepartis Peter Skaarup annoncerede forliget om DR’s budget og afskaffelsen af licensen, var rammerne for det hele sat. Medie- og kulturpolitikken kom i anden række. Først skulle pengene på plads. Ingen var i tvivl om, at Kulturministeriet og dets minister stod i anden række.\nMan begyndte ikke med en tilbundsgående diskussion om medierne, og man ignorerede de reelle trusler mod danske medier, der kommer udefra, ikke indefra. Pengene var vigtigst. På den baggrund kunne medieordførere og kulturministeren strikke et udspil sammen, der blev præsenteret som noget historisk, men næppe er det.\nLandets største parti, Socialdemokratiet, står i et dilemma. Spørgsmålet er, om socialdemokraterne som et såkaldt ansvarligt parti vil gå med i forhandlingerne, der uanset det endelige udfald ender med en stor reduktion af både indhold og kvalitet, selv om nye, digitale medier – og måske lokale og regionale medier, inklusive distriktsbladene – får en lille saltvandsindsprøjning.\nEn seksdobling af public service-puljen burde ikke være nok til, at Socialdemokratiets top og medieordfører Mogens Jensen accepterer finansministeren og DF’s diktat om, at en accept af den økonomiske ramme er adgangsbilletten til forhandlingerne.\nHvis socialdemokraterne gør det, blåstempler de en liberalistisk, værdipolitisk disruption af danske medier. Ikke bare af public service, men også af den publicisme, som er en grundsten i både private og offentlige medier.


Herlufsholm indefra - sidste video\nVi præsenterer hermed den femte og sidste video i vores lille udsendelsesrække "Herlufsholm indefra".\nHer fortæller Marcus Svendstorp om sin deltagelse i Georg Mohr matematik-konkurrencen. Marcus fortæller om, hvordan det var at deltage i Georg Mohr og hvad det betød for ham personligt.\nVideoen kan ses her: http://youtu.be/GzdhAeroWYk\n"Herlufsholm indefra" er en udsendelsesrække, der fokuserer på personer med daglig tilknytning til Herlufsholm. Personer, som har en passion, og som arbejder koncentreret, flittigt og engageret. Fælles for dem alle er, at de udmærker sig på hvert deres felt og forsøger at præstere det bedste.\nDa Herlufsholm Skole i dette skoleår har klaret sig fremragende på flere fronter indenfor faglige discipliner, har vi valgt at lægge ud med 5 elever, der er nået til tops indenfor det område, de har arbejdet med.\nJosephine Olhoff-Jakobsen, vinder af Forskerspirekonkurrencen\nNina Bernhoft, vinder af essaykonkurrencen omhandlende Herlufsholms værdier\nHelene Gry Gellert-Kristensen, deltager i Fysikolympiaden\nDet er vores håb, at indslagene vil blive modtaget med interesse og entusiasme.


Massage / KST - Livsklinniken.dk\nBliv fri for spændinger, hovedpine og låsninger i kroppen med en massage tilpasset dine behov. Kan kombineres med Kranio-Sakral Terapi som er blid og behagelig afspænding til naturlig genoprettelse af skævheder, der belaster kroppen.\nBEHANDLING 1 TIMES VARIGHED\nMassage / Kranio-sakral terapi\nMassage er en manuel behandlingsform hvor muskler, facier og bindevæv løsnes i dybden. Massage gives enten som en dybdegående fysiurgiskmassage eller som en blid energimassage.\nMassage afspænder musklerne og frigør affaldsstoffer. Den øger blodcirkulationen og giver dermed din krop nyt liv.\nDet er ikke kun fysisk opståede problemer, så som myoser og des lige opstået ved for eksempel ensidige eller forkerte bevægelser som kan afhjælpes med Massage. Massage kan i høj grad også afhjælpe sindsmæssige fastlåste tilstande som eventuelt har sat sig i muskulaturen.\nOplever du søvnbesvær, skulle du prøve at få Energi Massage. Efterfølgende vil du opleve, at du får dig et bedre søvn mønster. Søvn er det tidspunkt hvor kroppen restituerer og samler energi, så en god søvn giver et godt helbred og overskud i hverdagen.\nKan med fordel kombineres med Kranio-Sakral terapi\nKranio-Sakral terapi er blid og behagelig afspænding til naturlig genoprettelse af skævheder, der belaster kroppen.\nKranio-Sakral terapi er særdeles effektiv ved spændinger i kroppen og låste tilstande som hold i ryggen og gener efter piskesmælds ulykker.\nDet der gør Kranio-Sakral terapi så effektiv er, at den både løsner spændingerne i leddene og i det omkring liggende væv. Kroppen har en rigtig god hukommelse og hvis vævet omkring knoglerne ikke bliver afspændt ved en korrektion, vil tilstanden ofte ”finde tilbage” i det gamle mønster. Samtidig løsner det blokeringer der hindre centralnervesystemet i at fungerer optimalt.\nKranio-Sakral systemet består af kraniet, rygsøjlen og korsbenet samt centralnervesystemet. Det omfatter hjernen, rygmarven og rygmarvsnerverne inkl. hjernevæsken, der pumpes rundt, uden om hjernen. Denne pumpebevægelse kaldes KST rytmen.\nBehandlingen består af forskellige teknikker, der alle har “det blide tryk” til fælles. Det vil sige, at terapeuten med meget let hånd trykker specielle steder på hoved, nakke, ryg og korsben.\nBehandlingen sænker kroppens stress-niveau.\nKan med fordel kombineres med massage