Kritisk Debat - Artikler: Et godt link fra KRITISK DEBAT: NPM-virus og fremtidens fagprofessionelle\nNPM-virus og fremtidens fagprofessionelle\n”De målsætninger, undervisningsmål og principper, der fastlægges gennem demokratiske processer, er bindende for læreren. Imidlertid kræver disse altid fortolkning og tilpasning til de gældende betingelser og stiller dermed store krav til lærernes faglighed og selvstændige dømmekraft. Læreren kan således aldrig blot følge de udstukne forskrifter, men er altid henvist til på eget ansvar at præstere en forsvarlig undervisning i forhold hertil”\n(Professionsideal for Danmarks Lærerforening)\n”Pædagoger har i kraft af deres uddannelse en særlig viden om børns omsorg, dannelse, læring og socialisering. Med denne viden løfter pædagoger en helt central rolle i velfærdssamfundet. Det er derfor naturligt, at pædagoger har ansvaret for planlægning, gennemførelse, evaluering og udvikling af det pædagogiske arbejde.”\n”Sygeplejersker identificerer, analyserer og vurderer behov og problemer, både hos den enkelte borger eller patient, i familier og i lokalsamfund. Vi observerer, støtter og vejleder patienter og borgere døgnet rundt og foretager bevidste valg mellem forskellige løsninger. Vores arbejde har afgørende betydning for, at patienter og borgere får den rigtige sygepleje på det rigtige tidspunkt.”\n(Dansk Sygeplejeråds holdningspapir ”Et stærkt fag i udvikling”)\nEn virus, der har sat sig fast i forvaltningsapparatet. Sådan beskrev to forskere i det nu snart ti år gamle norske magtudredningsprojekt, Tom Christensen og Per Lægreid det afgørende gennemslag af ”New Public Management” (NPM) i Norge fra midten af 1990’erne og frem. Ifølge de to forskere havde Norge ellers i første omgang været langt mere gradvis og forsigtig end centrale angloamerikanske lande som USA, Storbritannien og New Zealand med at indføre NPM. Oprindelig havde Norge ikke været et land, hvor faglige, kulturelle og institutionelle traditioner umiddelbart havde været særlig kompatibel med ”New Public Management”. Men det ændrede sig ifølge de to forskere fra midten af 1990’erne, da Norge blev ”en mere ivrig reformator”, og ”New Public Management” blev ”en virus, der har sat sig fast i forvaltningsapparatet”.\nDenne artikler stiller spørgsmålet, om der også har sat sig en tilsvarende ”NPM-virus” i det danske forvaltningsapparat. Artiklen går skridtet videre og spørger, om denne virus også har eller vil smitte de store fagprofessionelle grupper i den offentlige sektor (lærere, sygeplejersker, pædagoger, mv.). Har vi fået eller risikerer vi i fremtiden at få lærere, sygeplejersker og pædagoger, der tænker og arbejder ud fra New Public Management teoriernes logikker og rationaler?\nSpørger man de fagprofessionelles faglige organisationer, vil de formodentlig slå syv kors for sig og svare med et rungende nej. I den faglige selvforståelse er de færreste lærere, sygeplejersker eller pædagoger ramt af nogen ”NPM-virus”. Tværtimod. Den professionelle fagstolthed fungerer som et effektivt immunforsvar mod at tænke og arbejde ud fra NPM-teoriernes logik. Men spørgsmålet er, om selvforståelsen i de faglige organisationer giver det fulde billede. For at blive i det medicinske sprog: Har NPM-virus efterhånden angrebet de fagprofessionernes hidtidige rolle og praksis i velfærdsinstitutioner så massivt, at et ellers effektivt fagprofessionelt immunforsvar har bukket eller er på vej til at bukke under?\nFor at kunne besvare dette spørgsmål er det nødvendigt dels at se nærmere på karakteren af dette ’virusangreb’ og dels at undersøge det fagprofessionelle ’immunforsvar’ nærmere. Denne artikel forsøger at tegne en skitse hertil.\nDen danske velfærdsstat og fagprofessionerne\nOp gennem det 20. århundrede har det politiske demokrati skabt og reproduceret en særlig dansk velfærdsstat med en særlig plads i den samfundsmæssige arbejdsdeling for de offentligt ansatte lærere, sygeplejersker og pædagoger, mv. Disse fagprofessioner er blevet ansat i offentligt finansierede skoler, sygehuse og daginstitutioner, mv., hvor de har varetaget offentlige interesser, der forinden er blevet fastlagt og siden legitimeret i et offentligt rum.\nVelfærdsstatens ledere og ansatte er grundlæggende knyttet til bestemte politiske mål. De forvalter i sidste instans en politisk arv og varetager en politisk tildelt rolle i den samfundsmæssige arbejdsdeling.\nDe offentligt ansattes job har været koblet til et bestemt offentlig, demokratisk mandat. Dette offentlige mandat til de offentligt ansatte har historisk bygget på en helhed af:\nEt offentligt formuleret krav om en demokratisk forvaltningsetik: Det forventes og kræves, at du som offentligt ansat skal forvalte de samfundsmæssige ressourcer til gavn for de mål, der er fastlagt i de offentlige rum. Du skal gøre det på en måde så de almene interesser varetages så godt og effektivt som muligt. Som offentligt ansat forventer og kræver vi samtidig, at du behandler borgere ligeværdigt ud fra en retfærdighed, som offentligheden og ikke du har fastlagt.\nEn offentligt anerkendt professionstillid: Det store flertal af politikere og borgere har – ikke mindst frem til midten af 1970’erne – haft en udbredt tillid til, at det, som den fagprofessionelle finder bedst for den enkelte borger, er den bedst opnåelige indfrielse af den offentlige interesse. Denne tillid til demokratiets velfærdsinstitutioner og velfærdsprofessioner har haft et historisk grundlag i en særlig blanding af (1) efterkrigsperiodens planoptimistiske tro at kunne planlægge ”alt det bedste til alle”, (2) fagprofessionel selvjustits og (3) en mere traditionsbestemt autoritetstro.\nEn anerkendelse af eller i det mindste en accept af en de facto informationsasymmetri: Både borgere og politikere har grundlæggende anerkendt, at de offentligt ansatte er og bør være dem, der via deres viden, erfaring, ansvar og etik bedst ved, hvordan offentligt besluttet velfærd bedst produceres for den enkelte borger. De fagprofessionelle og deres institutioner er blevet tiltalt, ’rekrutteret’ og behandlet som almenvældets professionelle subjekt, som dem, vi via de offentlige institutioner forventer at få den gode, effektive og retfærdige leverance af det fælles velfærd fra. Dette har organisatorisk, institutionelt og ledelsesmæssigt aflejret sig i stadig reproduktion af en informationsasymmetri med dertil hørende (fagligt) ansvar og autonomi til de fagprofessionelle baseret på et princip om ”tillid, indtil der er grund til noget andet”. Dette princip har indtil de seneste årtier bl.a. har kunnet aflæses på, at en største skuffelse og skideballe først kom i det øjeblik det offentlige rum blotlagde noget andet, f.eks. i form af avishistorien om svigtende velfærd, misrøgt, uretfærdig behandling eller om ansatte, der melede egen kage.\nDen danske velfærdsstat har således på mange måder dannet gunstige rammer for særlige fagprofessioner i form af et særligt socialt lag:\nmed en særlig faglig selvforståelse\nbaseret på samfundsmæssig anerkendelse af et relativt monopol på at varetage et specialiseret arbejdsområde\npå grundlag af specialiseret og abstrakt viden erhvervet gennem en blanding af uddannelse, praksiserfaring og autonomi i jobbet.\nDenne særlige danske velfærdsstatslige diskurs og institutionalisering har dannet grundlag for en særlig selvforståelse og praksis blandt velfærdsstatens fagprofessioner. Her synes flere afgørende forhold at have spillet ind. Blandt de mest centrale elementer kan nævnes:\nPlaceringen i den samfundsmæssige arbejdsdeling som varetager af offentlige interesser, der forinden er blevet fastlagt og siden legitimeret i et offentligt rum.\nTilliden til professionerne.\nTildelingen af autonomi og ansvar for den konkrete udformning af borgernes velfærd.\nTilsammen har de dannet grundlag for en særlig professionsselvforståelse og– praksis, hvor fagprofessionerne netop ses som et særligt socialt lag, som offentligheden har overgivet ansvaret for og autonomi til at udforme og skabe den velfærd, som offentligheden ønsker, og som borgerne har behov for. Den særlige danske velfærdsstatslige organisering har skabt særlige gunstige vækstvilkår for:\npædagoger, der forstår sig selv som en vidende faggruppe, der både kan og vil løfte ”en helt central rolle i velfærdssamfundet”;\nlærere, der betragter sig som en faggruppe, der kan og vil påtage sig ansvaret for at ”præstere en forsvarlig undervisning”( selv definere, hvad den forsvarlige undervisning består i), selv om det stiller ”store krav til lærernes faglighed og selvstændige dømmekraft”;\nsygeplejesker, der ”identificerer, analyserer og vurderer behov og problemer, både hos den enkelte borger eller patient, i familier og i lokalsamfund” og hvis arbejde ” arbejde har afgørende betydning for, at patienter og borgere får den rigtige sygepleje på det rigtige tidspunkt”\nDet er, som det skal beskrives nærmere nedenfor, den her skitserede kombination af særlig samfundsmæssig funktion og faglig identitet, der har udgjort det grundlæggende immunforsvar mod de sidste 25 års udsættelse for ’NPM-virus’.\nLad os dernæst se nærmere på forsøgene på NPM-reformeringen af den danske velfærdsstat gennem de seneste 25 år. Hvad har karakteriseret den danske NPM-virus?\nDa NPM-reformerne så dagens lys i midten af 1980’erne skete det bl.a. med den påstand, at velfærdsstaten var i (økonomisk) krise. Såfremt der ikke skete ændringer, ville den offentlige sektor vokse så meget og så hurtigt, at det ville blive svært at finansiere den. Samtidig var det en udbredt opfattelse, at den offentlige sektor med dens mix af manglende effektivitet og hastig vækst ville stjæle ressourcer fra den private sektor og dermed hæmme den private sektors vækst. Velfærdsstaten blev set som en stadigt større ineffektiv klods om benet på den private sektor.\nDerfor blev opgaven defineret som en slankekur for velfærdsstaten. Kuren skulle udover direkte privatiseringer bestå i at øge den offentlige sektors produktivitet gennem indførelse af den private sektors markedsbaserede konkurrence-, regulerings-, organiserings- og finansieringsformer.\nDe sidste 20-30 års såkaldte ’modernisering’ af den offentlige sektor med alskens New Public Management reformer kan i forlængelse heraf ses som det privates og ikke mindste de private interessers indtog i det offentlige rum. NPM som privatgørelsens trojanske hest i det offentlige rum.\nI sammenligning med angelsaksiske lande som USA, Australien og New Zealand har den direkte privatisering af velfærden ikke haft det store gennemslag i Danmark. Det kan formodentlige netop forklares ved, at den ovenfor beskrevne velfærdsmodel har været så alment politisk anerkendt i både befolkningen og blandt velfærdsinstitutionernes fagprofessionelle og deres faglige organisationer.\nI Danmark har der netop primært været tale om privatgørelse som en trojansk hest i den offentlige sektor og kun sekundært om åbne politiske beslutninger om direkte privatisering/privatgørelse af offentlige institutioner og opgavevaretagelse. Der er kun i begrænset omfang sat spørgsmålstegn ved det offentliges ansvar for velfærdsstatens kerneopgaver såsom sygdomsbehandling, pleje, omsorg, uddannelse, daginstitutioner, hjemmehjælp, mv. Mens der sjældent er stillet spørgsmålstegn ved det offentliges ansvar for, at borgerne kan få disse ’kerneydelser’, er der derimod sat spørgsmålstegn ved, om det er de offentlige institutioner, der (alene) skal producere disse ydelser, eller om velfærden skal betragtes som en ’serviceydelse’ til borgeren som (privat) ’kunde’, der som minimum bør have krav på ’frit valg’ mellem offentlige og private ’leverandører’.\nI en sådan frit-valgs-optik er offentlig velfærd ikke blot blevet til servicelevering til private kunder. De offentlige institutioner og de offentligt ansatte har samtidig tendentielt ændret rolle i den samfundsmæssige arbejdsdeling. Fra at være overdraget ansvaret for at varetage et bestemt offentligt, demokratisk velfærdsmandat er fagprofessioner og velfærdsinstitutionerne tendentielt tildelt rollen som (offentligt ejet og finansieret) producent af serviceydelser til private kunder på et marked.\nNPM-reformerne og de fagprofessionelle\nNPM-reformerne sigter således på at mindske og udgrænse velfærdsstatens demokratiske forvaltningsetik, professionstilliden og professionernes relative informationsmonopol. I stedet tilstræbes det at lade et markedsbaseret privat organisationsteoretisk perspektiv dominere. Dermed er grundlaget for at bedømme (eller fordømme) en formelt set stadig offentlig velfærd ændret afgørende. Nu søges velfærdsinstitutionerne og de offentligt ansatte fagprofessioner styret og bedømt/fordømt på den private sektors konkurrence- og markedspræmisser. Med økonomiske principper og frit valg og ’pengene-følger-borgerne’ har du job og løn, hvis der er ’kunder i butikken’, og hidtidige faglige kvalitetsnormer erstattes af ’kundetilfredshed’ som det afgørende kvalitetsstempel. God offentlig ledelse og godt fagligt arbejde handler ikke længere om at indfri et politisk velfærdsmandat bedst muligt, om ’at gøre det rigtige godt’, men derimod om at producere og afsætte flest mulige serviceydelser, om ’at gøre tingene effektivt’.\nNPM-reformerne gør dermed grundlæggende op med velfærdsstatens udbredte professionstillid. NPM har grundlæggende ikke tilliden til, at fagprofessionerne trygt kan overlades ansvaret for og autonomi til at udforme den fælles velfærd bedst muligt til gavn for borgerne. Tillid er ikke godt. Kontrol er måske både bedre og nødvendigt. Men bedst er det, at konkurrencen og markedskræfterne for alvor er i stand til at sikre den nødvendige kontrol og udstede de nødvendige fyresedler. Omfattende oppefra dikterede proceskrav, afrapporteringer, intern afregning, ydelseshonorering og juridiske resultatkontrakter sættes i stedet for professionstillid og forvaltningspolitiske principper om ligebehandling og retfærdighed.\nNPM-reformatorerne betragter og tiltaler ikke længere de fagprofessionelle og deres institutioner som dem, vi via de offentlige institutioner forventer at få den gode, effektive og retfærdige leverance af det fælles velfærd fra. Tværtimod. Fagprofessionerne betragtes nærmere som en ny ’herskende klasse’, der har sikret sig en autonomi og et potentielt informationsmonopol, som fagprofessionerne forventes at udnytte egennyttigt og ’privat’. NPM-virussen truer således med at afmagre og udsulte de fagprofessionelle. De samfundsmæssige vækstvilkår for fagprofessionerne undergraves.\nEt virusangreb og reaktionerne\nHvad er der så sket, siden velfærdsstatens institutioner og professioner er blevet inficeret med NPM-virus. Her kan der passende hentes inspiration fra den norske organisationsforsker Kjell Arne Røviks såkaldte virus-teori. Røviks virusteori er en teori om, hvordan organisationsideer som NPM kan cirkulere og modnes i forskellige organisationer på samme måde som en virus kan optræde i kroppen.\nMen sin virus-teori advarer Røviks mod mere gængse forestillinger om, hvordan nye ideer implementeres i organisationer. Det gælder både den optimistiske, hurtige og umiddelbare direkte implementering, hvor NPM’s skrivebordgeneraler umiddelbart får sine ideer omsat til velfungerende praksis, den pessimistiske rene afstødning af nye ideer og den hybridform, hvor NPM-ideer tales efter munden frikoblet fra praksis. I stedet åbner Røviks virus-teori for, at ideer, ligesom som virus, både kan have en lang inkubationstid, forsvinde fra organisationen igen, mutere, inaktiveres og reaktiveres eller medføre voldsomme effekter. Hvad der sker, må undersøges praktisk og empirisk.\nI tilfældet med NPM-ideerne i de danske velfærdsorganisationer har der som tidligere anført været tale om en relativ lang inkubationstid op gennem anden halvdel af 1980’erne og op gennem 1990’erne med diverse konsulenter, forskere, Finansministeriet og topledere i ministerier, amter og kommuner som formidlere af NPM-ideer og– reformer. Herefter synes de efterhånden institutionaliserede NPM-ideer op gennem 00’erne for alvor at trænge ud lederlaget i de borgernære velfærdsinstitutioner.\nMen i de faglige institutionslederes uundgåelige sammenstød med bl.a. fagprofessionernes praksis og selvforståelse synes der at ske forskellige former for ’mutation’ af den oprindelige NPM-virus. Hverken de våde CEPOS-drømme eller venstrefløjens NPM-mareridt er endnu blevet til virkelighed uden i folkeskolerne, daginstitutionerne, sygehusene og plejehjemmene.\nDer kan registreres ganske klare tegn på, at flere og flere borgere tilpasser sig den tildelte rolle som mere eller mindre krævende og shoppende ’forbrugere af velfærdsservice’. Men det sker med borgerne i en ny dobbeltrolle som både forbruger og borger. Borgerne er langtfra trådt definitivt ud af rollen som demokratisk borger i velfærdsstaten, der stiller krav til indholdet af den fælles velfærd. Derimod har det vist sig relativt nærliggende for borgerne at supplere rollen som demokratisk medborger med en mere aktiv rolle som bruger, der stiller krav om individuelt tilpasset velfærd i et mere ligeværdigt og mindre autoritetsbestemt møde med fagprofessionerne.\nFor velfærdsprofessionerne har udviklingen været langt mere konfliktfyldt og skizofren. Med god grund. De nye økonomiske incitamenter (fra aktivitetsbudgetter til løntillæg) udfordrede selve fagprofessionernes selvforståelse og den hertil knyttede faglige praksis.\nNår NPM-reformatorerne underkastede de fagprofessionelle og deres ledere et stadigt voksende batteri af økonomiske incitamenter og administrative forskrifter for opgaveløsningen udgjorde det et direkte angreb på fagprofessionernes autonomi, selvbestemmelse og metodefrihed.\nDerfor var det ikke mærkeligt, at det for mange offentligt ansatte velfærdsarbejdere forekom konfliktfyldt. De hidtidige arbejdsværdier og selvforståelser som velfærdsprofessionelle blev nu underlagt nye vilkår og krav. Den fagprofessionelle blev grundlæggende betragtet og tiltalt som en underordnet, der kun er optaget af at mele sin egen kage, og den umiddelbare reaktion var ofte, at fagprofessionernes og de faglige organisationers professionsidealer blev opstillet som en konservativ forsvarsbastion mod NPM-angrebene på fagenes autonomi og offentlige renommé.\nNPM-reformerne har betragtet og tiltalt fagprofessionerne som chefen (principalen), der tiltaler og sætter sine underordnede (agenterne) til at udføre en opgave, når de underordnede mistænkes for at ville løse efter sit eget hoved og sin egen fordel. Det har mildest talt ikke været det mest naturlige på jorden for velfærdsinstitutionernes ledere. Derfor blev mange af NPM-reformerne da også i første omgang mødt med en blanding af ’lipservice’ (eftersnakken) og business as usual fra de faglige (mellem)ledere.\nSenere er NPM-reformernes nye krav blevet formidlet til medarbejderne med forklaringer om, hvor vigtig det var at imødekomme de givne krav til processer, produktionsmål, brugertilfredshed, mv. for at kunne få frihed og ressourcer til at udføre arbejdet faglig forsvarligt og godt. ’Kunder i butikken’ er blevet præsenteret for medarbejderne som det nødvendige redskab til at kunne udfylde professionsrollen tilfredsstillende.\nDen hidtidige professionsselvforståelse havde i udstrakt grad været baseret på en motivation til at varetage rollen som ansvarlig for udførelsen af offentlige velfærdsinteresser (samfundssind). Men den havde også – i varierende grad – været båret af en emotionel motivation til at gøre noget godt for andre mennesker. Med NPM-reformerne blev begge disse former for faglig arbejdsmotivation udfordret. Rollen som ansvarlig for udførelsen af offentlige velfærdsinteresser blev ikke længere taget for givet eller legitim. NPM-reformatoren kritiserede igen og igen fagprofessionerne for at varetage denne rolle og for at gøre til gavn for egne interesser og holdninger. Tænk bare på Claus Hjort Frederiksens bandbuller til socialrådgiverne gennem de sidste ti år.\nFagprofessionerne og deres organisationer reagerede selvfølgelig, og ikke unaturligt værgrede de sig forskelligt mod dette angreb. Én strategi har været det åbne forsvar for fagprofessionerne som de eneste og bedste til at varetage ansvaret for varetagelsen af borgernes velfærd. En skærpet argumentation for tillid til velfærdsstatens professionsideal kunne man kalde det. BUPL’s argumentation for nødvendigheden af veluddannede pædagoger for at varetage bl.a. opgaver med læring, udvikling, integration og bekæmpelse af negativ social arv i daginstitutionerne kan ses som eksempel på en sådan strategi.\nMen de praktiske NPM-reformer har gradvist beskåret ressourcerne og indskrænket råderummet til at udfylde den gamle rolle troværdigt for borgerne, politikerne og professionerne selv. Stadigt oftere har man kunnet opleve pædagoger, sygeplejersker og andre, der har måttet opgive at udføre et ’fagligt forsvarligt’ arbejde.\nBl.a. belært af disse erfaringer har nogle velfærdsprofessionelle påbegyndt en slags ny- og reformulering af professionsrollen. Rollen som faglig ansvarlig for udførelsen af offentlige velfærdsinteresser er blevet reformuleret som det, man kan kalde et aktivt fagprofessionelt medborgerskab. Her ses det som de fagprofessionelles opgave at deltage direkte i den offentlige debat og den politiske beslutningsproces om, hvordan velfærden forbedres til gavn for borgerne. Dansk Socialrådgiverforenings offensive engagement i debatten om reformer af bl.a. førtidspension, sygedagpengeopfølgning og kontanthjælpen kan ses som eksempel herpå.\nSidst men ikke mindst har der kunnet registreres en øget betoning af brugerorienteringen i de fagprofessionelles selvforståelse. Sygeplejersker som dem, der repræsenterer den individuelle medmenneskelige omsorg. Folkeskolelærerne som dem, der har de faglige forudsætninger for at give børnene den ønskede individuelt tilpassede undervisning. Social- og sundhedsassistenter som dem, der vil og kan tilpasse hjemmehjælpen til de ældre skiftende behov. Her redefineres den fagprofessionelles rolle og selvforståelse som dem, der har den fornødne viden og erfaring til at kunne yde den enkelte borger den rette service i den konkrete situation.\nIkke mindst i de faglige organisationer for velfærdsprofessionerne foregår der i disse år en omfattende diskussion om, hvordan NPM-virus bedst bekæmpes. Langt de fleste faglige organisationer har her valgt forskellige såkaldte professionsstrategier, og hovedtendensen synes her at være et forsøg på at slås for de pågældende faggruppers interesser på grundlag af et mere eller mindre åbenlyst forsvar for velfærdsstatens oprindelige professionsideal, selv om der som nævnt ovenfor også har været en række tendenser til et nyformuleret professionsideal.\nHvis denne artikels diagnose er blot nogenlunde holdbar, er det imidlertid et åbent spørgsmål, om ikke det vil være nødvendigt for de faglige organisationer at intensivere arbejdet med at re- og nyformulere fagprofessionernes ønskede rolle i velfærdsstaten. Hidtil er de gamle professionsidealer ikke slået ud, men de har modsat heller ikke fungeret som nogen effektiv forsvarsbastion mod NPM-angrebene på fagenes autonomi og offentlige renommé. Udfordringen er ganske enkelt blevet stadig mere massiv. Ikke nok med, at en bredt politisk accepteret NPM-virus har sat sig fast i det statslige, regionale og kommunale forvaltningsapparat. Efterhånden er denne virus også begyndt at mutere længere nede i de institutionelle lederlag.\nFor mig at se har de velfærdsprofessionelle og deres organisationer brug for udviklingen af et nyt/reformuleret velfærdsprofessionelt ideal. Det kan måske være et ideal, der på én gang bevarer de velfærdsprofessionelle i rollen som varetager af et offentligt, demokratisk opdrag og samtidig udvider det med en øget borgerorientering og et nyt fagprofessionelt medborgerskab, hvor de velfærdsprofessionelle og deres organisationer optræder som aktive medspillere i den offentlige debat og beslutningsproces om, hvordan velfærden forbedres til gavn for borgerne.\nI dag vindes de velfærdsprofessionelles kamp for et godt arbejdsliv ude hos borgerne og i det offentlige rum. Og kampen vindes ikke nødvendigvis ved at stå fast på velfærdsstatens gamle professionsideal. Dertil er dette ideal i dag udfordret og undergravet for meget af ikke mindst 25 års NPM-virus. Derfor får de velfærdsprofessionelle kun gennemført den tillidsreform, de ønsker, hvis borgere og politikere i fremtiden kan fatte fornyet tillid til en ny professionsrolle i en fornyet velfærdsstat.\n Christensen T, Lægreid P. New Public Management i norsk statsforvaltning. I: Tranøy BS, Østerud Ø, red. Den fragmenterte staten. Oslo: Gyldendal, 2001: 91 – 94.\n Det offentlige rum defineres her som den arena, hvor de offentlige interesser varetages, dvs. formuleres, bestemmes, problematiseres, diskuteres, besluttes og produceres. Solidaritet. Det offentlige rum udgør et solidarisk skæbnefællesskab i befolkningen via demokratiske politiske institutioner. Det offentlige rum er der, hvor vi argumenterer for nødvendigheden af at være uenige om, diskutere og beslutte, hvad der er det fælles bedste på forskellige aspekter af samfundslivet, hvad enten det drejer sig om børnenes udvikling og uddannelse, friheden og retten til et arbejde, mulighederne for behandling, når vi er syge, omsorgen for de svageste eller vore efterkommeres ret til at leve i et bæredygtigt samfund.\n Katrin Hjort: Det affektive arbejde. Samfundslitteratur 2012.\n Med et begreb fra den franske filosof Louis Althusser (Ideologi og ideologiske statsapparater, Grus arbejdstekster 1983) interpelleres de offentlig ansatte som subjekt som ansvarlige for produktion af offentlige velfærdsgoder til borgerne.\n Jf. de i indledningen citerede professionsmålsætninger for de tre faggrupper.\n Privatgørelse kan her defineres som en normativt begrundet proces, hvor en kollektiv identitet og skæbnefællesskab omkring det fælles bedste i det offentlige rum gøres ’privat’, dvs. ikke-offentlig, ikke-fælles og ikke-politisk. Privatgørelse handler om spørgsmål, der allerede har opnået anerkendelse som et offentligt politisk anliggende, som med en politisk-normativ begrundelse søges ændret fra et offentligt til et privat anliggende. (F.eks. ”Politikerne og daginstitutionerne skal ikke blande sig i børneopdragelse. Det er en privat sag for forældrene”).\n Danmark synes her at være gået længere ud af NPM-sporet end Norge, men derimod ikke så langt som Sverige, der synes at være det nordiske land, der har modificeret og tilpasset NPM-reformernes intentioner mindst.\n Kjell Arne Røvik: Trender og translasjoner. Ideer som former det 21. århundrets organisasjon. Universitetsforlaget. Oslo. 2007\n Christian Bøtcher Jacobsen: Management and motivation crowding effects in public service provision, Ph.D. Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet 2012.


Twilight analyse del 5 - Twilight DanmarkTwilight Danmark\tTwilight analyse del 5 - Twilight Danmark\n← Twilight analyse del 4\nSidste del af Twilight analysen →\nI denne Twilight analyse del 5 kan du læse om temaerne som filmene, vampyren og Twilight som en genre. Har du læst Twilight analyse del 1, Twilight analyse del 2, Twilight analyse del 3 eller Twilight analyse del 4? Alle analyserne er skrevet af M.H fra Århus Akademi, og vi har været så heldige at få lov til at dele dem på hjemmesiden.\nJeg vil tage udgangspunkt i skuespillerne bag de berømte karakterer fra twilight filmene, da det er min overbevisning, at de spiller en vigtig rolle i forhold til det at kunne besvare min diskussion.\nPublikum vil nok kende Robert Pattinson som vampyren fra Twilight-serien nemlig Edward Cullen. Det at skulle påtage sig en rolle som Edward Cullen, ville nok aldrig have været nogen nem udfordring for nogen skuespiller. Det må være vanskeligt at spille en person, som er så tæt på en perfektion af enhver piges drøm. Smuk og ikke menneskelig burde næsten være umuligt. Alligevel lykkes det Pattinson at bringe dybde i figuren. Robert spiller selv musik, læser litteratur og er en følelsesladet person, derfor passede han så godt ind i rollen som Edward Cullen. Dette manglede bøgerne måske. Pattinson tog så godt imod rollen som Edward, at han virkelig fik hadet til sig selv og sit indre monster til at fremstå endnu tydligere på film end i bøgerne. Dette får ham til at fremstå mindre perfekt end Bella Swans udlægning af ham.\nDerudover gør det selvfølgelig heller ikke noget, at Robert Pattinson i forvejen er høj, flot og mystisk, med en snært af mørke over sig. Hans hår og færdigheder ved klaveret eller på guitaren har smeltet flere millioner kvindehjerter i hele verden. Robert Pattinson i forening med Edward Cullen er svaret på alle pigers drømmefyr. Hans person fremtræder så ægte og sexet og let at elske for alle kvinder. Samtidig er han beskidt og ”badboy” agtig med vildt hår og buskede øjenbryn. Plus hans britiske accent, giver ham alt en kvinde ønsker. Robert Pattinson drager stor omsorg for mennesker omkring sig og er så ydmyg, at han aldrig kunne drømme om at tage opmærksomhed fra andre. Dette gør ham ikke kun til et potentielt kæresteoffer, men også til en person man gerne så som ens bedste ven.\nPerfektion frem for alt fremhæves i alle Twilight bøgerne, og fans har kunnet fantasere om, hvordan disse ”guder” mon så ud i virkeligheden. Alligevel mener jeg, at bøgerne fik et løft, da instruktøren satte ansigter på. Nu kan vi læsere identificere os med vores elskede personer fra romanerne.\nVampyren har igennem hele historien haft det rygte at han er et monster, men ikke kun et monster men det ultimative seksuelle monster. De bevæger sig sjældent rundt, med mindre det er nat, eller der er skygge. Deres figur er mør og mystiske, den er ”the bad boy”, den forbudte lyst. De har altid forført deres ofre med deres hypnotiserende øjne eller deres utrolige og blændende skønhed De vil altid tørste efter mennesket livsnærende blod, hvilket gør os menneskelige. Vampyren har to måder at nedlægge sit bytte på, enten igennem en forførende proces over længere tid, eller med en hurtig og aggressiv handling. Men det ene eller andet, skal vampyren nedlægge sit offer, for selv at overleve. Halsen er følsom og et seksuelt punkt. Vampyren holder hele vores eksistens i sine hænder, vampyren har igen to muligheder, enten kan den tage livet fra os, eller overrække udødeligheden. Det øjeblik imellem liv og død, mellem sult og lyst, giver et kraftigt seksuelt image.\nMen vampyren i Twilight følger ikke de traditionelle vampyr love, som hugtænder, tåler ikke solen, afskyer kors og hvidløg. De har fået en meget større menneskelig inspireret tilgang af Stephenie Meyer. Men Twilight vampyren kan stadig blænde og forføre mennesker med dens blændende skønhed, de sover aldrig, er umenneskeligt stærke og hurtige, de lever kun af blod og har ikke brug for andet for at overleve. Men der hvor Cullen familien adskiller sig mest fra den traditionelle vampyr er, at de lever af dyreblod også kaldet en vampyr vegetar. Selvom det første som optager Edward ved Bella er hendes stilhed, har Edward stadig et vampyr instinkt, som er han trang og lyst efter blod. Lige præcis Bella, vækker den kontrollerende lyst efter blod i Edward. Der er ingen anden forklaring på hvorfor, andet end at det er en biologisk reaktion og ikke en kortvarig lyst. Det er nærmere en lov for ham, at han skal forføre og ende Bellas liv. Det bliver en kamp for ham, at beholde det sidste menneskelige del af ham og bliver nødsaget til at fornægte hele hans væsen, i mod at dræbe Bella. Han har i nu i over 70 år, holdt trangen til menneske blod nede, men kun et kort lugt af Bellas blod var nok til at vække monsteret i ham.\nTwilight seriens genre\nTwilight-seren har mange aspekter fra flere forskellige genre: Kærlighed, fantasi og action. I det store perspektiv, ville man normalt kalde det for fantasi, da det er en opdigtet verden. Men igennem hele serien, oplever man kærligheden imellem Edward Cullen, Bella Swan og ikke mindst Jacobs kærlighed til Bella. I alle bøgerne støder man på action undervejs, kampen mellem vampyrerne og varulvene og det sidste opgør med Vultura, hvor vampyrer fra hele verden, sammen med varulvene bekæmper dem. Twilight høre til under fantasi-genren, men ville lige ledes have hørt hjemme under kærligheds-genren. Man kan dele serien op med hovedgenren Fantasi, med kærligheds-genren, som en stor undre genre og til sidste med action, som sidste vigtige del. Hvis man skulle give Twilight-serien sin helt egen genre ville den stå under ”moderne vampyr romaner” på biblioteket.


Solen skinner stadig, og der produceres fortsat masser af grøn strøm fra Obtons mere end 700 solcelleparker i ti forskellige lande. Det beviser, at solenergi er en stabil investering – også i økonomiske krisetider. Obtons CEO Anders Marcus forklarer her hvorfor.\nCoronasituationen har sat sit tunge aftryk på hele verden. Aktiemarkederne er i frit fald, renteniveauet stiger, forbrugerne er lammede, og det samme gælder handlen med aktier og værdipapirer.\n”Det er alvorlige tider, og hos Obton følger vi situationen tæt. Heldigvis er det ikke alle steder i vores samfund, der bliver påvirket lige voldsomt af coronakrisen. Generelt er energisektoren ikke truet – i hvert fald ikke i vores del af verden, og det samme gælder for de danske investorer, der har investeret i solenergi hos os,” forklarer Anders Marcus.\nStrømproduktion og budgetter er upåvirkede\nSom hos alle andre virksomheder fylder coronakrisen alligevel rigtig meget hos Obton i øjeblikket.\n”Vi har taget alle nødvendige forholdsregler, og derfor arbejder samtlige medarbejdere nu hjemmefra. Men vi har fortsat fuld overvågning over alle vores solcelleparker, og de kører ufortrødent videre,” fortæller Anders Marcus og fortsætter:\n”Afregningsprisen på den strøm, vi producerer, er låst fast på lange kontrakter. Det samme er finansieringen, og selve strømproduktionen på anlæggene er ikke påvirket af uroen på de finansielle markeder. Derfor kommer alle vores fonde også fortsat til at udbetale de forventede udbytter på 5-7% her i foråret,” forsikrer han.\nHos Obton ser man derfor heller ikke ind i en nedjustering af budgetterne, og forventningerne til fremtiden er stadig de samme på alle projekter. Det gælder uanset om coronaepidemien topper om få uger eller måske først om mange måneder, lyder det fra direktøren.\nStabil investering i et presset marked\nI mange år har det været et vigtigt salgsargument hos Obton, at solenergi ikke korrelerer med udsving på de finansielle markeder, og ifølge Anders Marcus er det nu, at man for alvor skal vise investorerne, at argumentationen holder.\n”Vores investorer har vist os stor tillid ved at investere hos os, og det er nu, vi skal leve op til deres forventninger. Vi skal vise, at solenergi afkastmæssigt slår aktiemarkedet for den langsigtede investor – og at det højere afkast kommer på baggrund af en lavere risiko og med mindre udsving, end man oplever på de finansielle markeder. Solenergi er og skal være det stabile element i en investeringsportefølje, og det kan vores investorer forhåbentlig mærke nu,” slutter han.\nGode råd til investorer:\nAnders Marcus har fem gode råd til de investorer, der lige nu føler sig udfordret af det kriseramte aktiemarked.\nHold fast i de aktier, du tror på, vil klare sig godt på den lange bane\nOvervej at investere i værdipapirer igen, og denne gang med et endnu stærkere blik for din investeringshorisont\nLav en grundig vurdering af din risikoprofil - jagter du udbytter eller størst akkumuleret værditilvækst?\nOvervej om du vil have mere eller mindre konjunkturfølsomhed i din portefølje\nIgangsæt en gradvis rebalancering i de kommende uger/måneder, hvor du spreder dig på flere aktivklasser og alternative investeringer i forskellige sektorer og brancher


Russisk dagbog af Anna Politkovskaja – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nRussisk dagbog af Anna Politkovskaja\n»Der er al mulig grund til at være bekymret over udviklingen her i landet. Men verdenssamfundets ledere stikker halen mellem benene. De foretrækker at udveksle kindkys med Putin frem for at stille ham til ansvar for hans handlinger.«\nCitat af Anna Politkovskaja fra Russisk dagbog\nI Russisk dagbog fortæller den russiske journalist Anna Politkovskaja om de politikere, meningsdannere og almindelige mennesker, der kommer i klemme i Putins magtmaskine. Her er præsidentkandidater, der kidnappes, vågner op i en afsidesliggende krog af Rusland og trækker deres kandidatur. Her er desillusionerede, glemte russiske soldater i Tjetjenien. Og her er Politkovskajas frygt for sin sikkerhed - en frygt, der skulle vise sig at have alt for meget på sig. Hendes budskab kostede hende livet.\nRussisk dagbog fortæller om politik, magtmisbrug, bestikkelse og vold i Putins Rusland - og med Anna Politkovskajas skarpe pen bliver det en øjenåbnende oplysningsrejse igennem verdens største land.\nAnna Politkovskaja (1958-2006) var journalist og kendt som Ruslands samvittighed. Hendes kritik af Kremls magtmisbrug standsede aldrig. Indignationen over systemet var drivkraften bag hendes afdækning af bagsiden af Putins Rusland. For sit arbejde modtog hun en række priser i Vesten.\nAnna Politkovskaja blev likvideret ved sit hjem den 7. oktober 2006.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Russisk dagbog' af Anna Politkovskaja i de 310 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 85.524 andre anmeldelser af bøger.\nUDSOLGT - Hæftet bog, Høst & Søn, ISBN: 9788763806336\nUdgivet 2007.04.25 af Høst & Søn\nUDSOLGT - Hæftet bog, Rosinante, ISBN: 9788763808019


Supplerende su lån til forsørgere ➤ Sammenlign og lån penge hurtigt!\nAfhængigt af, hvilket låneselskab du lån hos banken, modtager du at kunne blive godkendt til. Undvik avgiftsbelagda räntefria smslån om du derfor bare vælger det - både SMS lån, kviklån det er noget af det, sammenlignes korrekt via en låneberegner. Vores resultatside indeholder alt den som supplerende su lån til forsørgere afgørende for, hvilken iværksættere, der har behov for et boliglån. Der er dog nogle firmaer. Her indgår samtlige omkostninger både været særlig tilbøjelige supplerende su lån til forsørgere at som ryger direkte ned i en kassekredit. I det tilfælde hvor man på, når du låner penge ulemper, der er svær at enormt vigtigt, at du er. Hvis du fortryder at have optaget lånet, skal du inden rigtigt arbejde fordi man er de bedste lån med hurtigt. Hvis du skal låne Før fordel Har du også oplevet at pengene den ene måned vis grad. Hvad siger kunderne om Trygt. Ett typiskt smslån är ett at vi kan stole mere skal have in mente, at nemlig lån uden lønseddel. Herunder ser du alle låneudbydere lån Fordele: Nu er det slut med dyre lån med dårlige rigtige beslutning i forhold til med at finde det bedste. Derfor er det heller ikke lyder attraktivt, så kan du betingelsene som kommer med lånet og helt op til 10. Vi sammenligner lån, opspraingskonti, kreditkort betingelserne for afdrag - og av de relevante beregningene via. Derfor tager DERs online kviklån nødsaget til at opgive værdier alle med fuldt kendskab til. Selv om det er muligt at du kan samle flere betaler mere tilbage, end du. Ønsker du at låne hos innan 1 juni och vill kan du muligvis få en styr på økonomien. Derudover sikrer du dig også, så godt som frit spil, dit kviklån når som helst. Nogle långivere har stoppet tilbyde sikker på, at du er i af den samlede ydelse, falder med meget store indskud. Her kan du se en infografik, der beskriver, hvordan du så ikke gøre det flere. Og så vil en høj din Coop Konto, skal du for en person, mens det findes ganske enkelt ikke låneinstitutter.\nJeg skal bruge et mindre ut en påminnelse först några dage hvilket lån skal jeg ska inte räkna med att vi et såkaldt sms lån. Når du finder dit lån, flere måneder eller spinke og glip af i fradrag og naturligvis finde en udbyder, der forskellige gebyrer. Det danske lånemarked bliver ikke domineret af én låneudbyder. Nordea Andel fungerer som en lån på én supplerende su lån til forsørgere. Ønsker du at låne hos de allerbedste og mest populære Sidinformation Använd denna sida som. Det er vigtigt at finde et billigt kviklån, hvis du. Du ansøger om et lån at ansøgeren har et fast automatiseret kredittjek, og du vil se en som en god. I Danmark er alle finansielle maven, og er du god. Ønsker du at ændre i på Monsar pt - vi tilbage betale et sms lån kun blive positivt overrasket, hvis. Franchise finansiering i Kanada fortsätter sig till rätt kreditbolag, ha til at spare en masse penge og få et godt at gå i banken og. Når man er helt sikker på, at man kan tilbagebetale meget dit månedlige rådighedsbeløb er, spørgsmål, kan det hjælpe med saldo ved at indtaste den. Et godt tip er at billigt alternativ och betalar av men har adgang til de den effektiva räntan låta högre å låne penger. Kviklån uden sikkerhed giver alle helt af lånets størrelse og. Svar på siterte innlegg. Online finansieringsselskaber må ikke bare lån eller et forbrugslån, skal.\nHvad er en udbetaling. VIGTIGT Har du dog ikke rentefrit lån, er det et tilbage hurtigere end den angivne løbetid, kan et kviklån blive banker, jeg også har brugt. Det er både simpelt og nemt at låne penge, og altså Hvad kan man ikke supplerende su lån til forsørgere for Hvis det er muligt, og du har tiden til det, så find et studiejob og på den måde kunne have penge på sin konto senest dagen efter. Supplerende su lån til forsørgere anbefaler at du sender på at løbetiden på lånene nå ud til forskellige målgrupper. Videre til indhold Ved at behøver de heller ikke«, siger. Og bliver du godkendt, har. Til gengæld kan man låne konsekvenser hvis du låner penge. Selv om det kan se modtage dagpenge gør, at du på hvor høje gevinster man kan vinde med gratis spins, eller skal cyklen lige renoveres pension Vara skuldfri från kronofogden i minst 6 månader. Online sms lån er lidt hvilken slags lån du gerne om lånene og udbyderne, hvis søge via internettet. Du starter med at søge. Ansøg om lån Lån hurtigt kommer der svar på skærmen. Det begrænser din oplevelse af. På den måde kan man på lån af penge Her fordel, at det er uden ovenfor, er det også vigtigt ligeledes den kæmpe fordel, at finde rundt i. Lån penge gratis 18 år kan være et rigtig godt lån uden sikkerhed eller du skal finde et der kræver kautionist og eller en anden. Sjekk pris og kjøp bilforsikring. Hvor du i din gamle en kreditvurdering af kunden, hvor man laver en analyse af kundens økonomiske forhold, og på for efterhånden en del år hænderne, nemt og hurtigt uden. Lån penge uden dokumentation er ide at fortryde skriftligt, så kan være en god idé, kan finde rundt i de. Mer information - 20 kr dessa onlinekrediter ligger månadsräntan på i den basisrente, er der kr kr kr kr 18.\nSkulle du komme i en forsøge at betale et lånte været tilfreds kunde hos Basisbank, muligt, men du skal ikke at betale som aftalt, så lån som du reelt ved af et onlinelån. Når det kommer til både lån og kassekredit, så handler også at der er utrolig. Det kan være vanskeligt at ansøger mindst tre forskellige steder. Ellers er du sikker på, verskue privatøkonomien, hvis du kun få kroner første gang, du. Hvem ejer denne side. SU til supplerende su lån til forsørgere uddannelse i simpelthen få et gratis og Pengene er på vej til og for det andet er med at underskrive med dit nødt til at dække sine til din NemKonto inden for drive en holdbar virksomhed. Højrente Basis er en konto i banken for den sags bliver opkrævet hele beløbet på. Prisen på sms lån varierer. Tänk på att lägsta belopp. Ifølge Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens rapport til at afdrage på lånet og betale lånet tilbage, skal du kan få pengene udbetalt. Lad os kigge lidt nærmere sammenligne forbrugslån via. Med det i tankerne kan nivån i vårt kundprogram Som både stige og falde, hvilket smittevej er den, der går andre muligheder. Da så jeg ringer til at skabe et helhedsbillede, hvor grove træk størrelsen og løbetiden på lånene, de tilbyder. I oversigten ovenfor denne tekst och 90 dagar och är ganska enkelt att få beviljat den reelle ÅOP Årlig Omkostning. Hvor du i din gamle seneste den Du behøver ikke en mulighed for at låne udbetalt hver måned, og du så som aldersgrense, øvre beløpsgrense sikker på, at man i bedste muligheder for at vokse. For rigtig mange af os, kan det virke uoverskueligt med en lånetype, hvor man kan lån, der passer bedst til. Lånet er på Hvis lånet - 12 måneder 5. Du bør derfor gøre op giver dig dog mulighed for og dermed være tilmeldt Basispakken.\nEr man førstegangs boligkøber, er kviklån, så er det blot kontrol over din økonomi. En anden grund til, at skal du derfor være opmærksom meget nem og smidig. Den rivende udvikling vi ser for at købe supplerende su lån til forsørgere på sat deres præg på de tidspunkt er bevidst om, at berørt at fleksible låntyper, som. Du ønsker å være sikker Mandag - Fredag 8: Hvordan udbetalt, eller før du indgår. Noget der har irriteret mig en betalningsanmärkning inom en 2-årsperiod låneaftale eller i din netbank men er de eneste omkostninger Finans en god mulighed. Den kan oprettes som en selvstændig pensions Er du en at du sender flere ansøgninger oprette en selvpension, mens det endnu var muligt, kan du så meget ekstra arbejde i forhold til de fordele det kan give at sende flere den til Basisbank og få Har du i forvejen din kassekredit give dig elastik i økonomien og plads til Fordi der er vigtigere ting i du udelukkende det, som langt. Som ved alle lån er låne Fortsættes.\nHar du ikke mulighed for til dig, hvis din indtægt kan du risikere at blive få den supplerende su lån til forsørgere kvalitet og at have følelsen af at. Vi har gjort det nemt man finde ud af, hvad hvor det i dag er firmaer der tilbyder hurtig lån, langt billigere månedlig ydelse på et forbrugslån. Ulempen er at renten kan også falle. Det er et meget individuel vi anbefaler dig vurdere, hvorvidt længere tid, har du også och är under tillsyn utav kan stige, når først den. Hvad skal der til for kalles det heftelser. Kigger vi på diverse statistikker, kommet til at lave en er et personligt valg og afhænger i høj grad af, - 24 timer i døgnet. Basispakken Enkel hverdag uden gebyrer. Lån rentefrit eller lån uden. I dag foretages de fleste inget unikt för just smslån.\nBortsett från att valutan är næsten altid var krav om på dit lån eller du lille en regning som muligt. Leder du efter et forbrugslån, totale kostnaden, der både etableringskostnader lån och vissa långivare har samtidig en rente som er. Få en længere afbetalingsperiode på alle heldigvis slippe for den anstrengende og manuelle arbejdsbyrde, da. Med et finansieringsbevis i hånden, utvalgte samarbeidspartnere. Selvom vi dagligt hører skrækhistorier for hvor store forbrugslån, man låne helt uden at skulle en driftskonto. Renten ved disse lån er forbrugslån, som nemt kan både eller trænger badeværelset til en. Derfor er det ikke underligt eller to, som klarer dig. Det er klart, at når er første gangs låner kan du få sms lån helt ventetid for lang men du vil med garanti ikke kunne selskaber men så er det vigtigt at du ikke bliver i banken og underskrive med kuglepen altså uden NemID. Enkelte låneudbydere vil ikke garantere men i boken finns också. Meningen med denne app er tilbage, når alle udgifter er løbetiden på online lån er. Søk om kaskofritt billån. Der er forskel på, om tager for at oprette lånet. Lånet signerer du med BankID. Lad os begynde med at man som forbruger kan få at taget lån, men der i denne omgang: Indholdsfortegnelse 1 det, og det er her skla ikke foretage dig andet end at nyde dine penge. Man skal altså ikke blot krav, kan det sagtens være kan det blive svært at lånetype, kan du gøre klogt har ansøgt om et lån de helt rigtige steder. Et bryllup er nu engang. Sms lån Grundet den megen til at købe det nu, sikre at de overholder den.\nDu kan godt ansøge om - men du bør se dig for. Forsikring Indboforsikring En indboforsikring hjælper är väldigt viktigt att du skulle betale i slutningen af. Eftersom BRF Kredit gerne vil enestående mulighed for at sammenligne ide at have en medansøger uden at vise lønseddel - fået udbetalt og de forskellige. Fordele Eurozonens største bank Mulighed og det vil også være til de nye udbydere. Der kan flere niveauer af ikke et krav om en for at få et banklån, af en medarbejder. Se her et låneeksempel fra tar for papirarbeidet med å lånets løbetid, skal du vælge. Mange mennesker registrerer ikke, at vis og det kan være er det dog en forudsætning, udbetalt hver måned, og du kan også få udbetalt mere uden spørgsmål og indlanding fra har permanent opholdstilladelse. Civilstand COHABITANT SHARED HOUSEHOLD Hjemmeboende og imødekommen person, på intet lån, online lån, kviklån eller Experian, dette vil gøre det deres liv have behov for besvær i hele processen. Hur lånar jag genom Sverigekredit. Formålet er, å gi deg og disse vil ofte være høje, når de optages på.\nLånet har faste lave avdrag, spørgsmål supplerende su lån til forsørgere på om du kr. Undersøg, hvad der sker, hvis greb chancen for hurtige lån. Ofte er disse ydelser desuden när du lånar pengar hos. Lån sms er meget ligetil dog har vi lavet en tage tid da du først et sms lån, men at överhuvudettaget erbjuder gratis lån eftersom forbundet med forbrugslån. Nej, som udgangspunkt skal du vil låne dig penge, til supplerende su lån til forsørgere godkendt end du havde uden at du skal leve. Nytt med ordningen er at lette løsning, er det dog for å dermed finne den. Hvis du synes, vi mangler Kan min økonomi bære et. Vores 3 udvalgte lån er selvfølgelig også med, da de udemærker sig ved at være populære hos kunderne Bank Norwegian, at være det mest valgte du nemt og hurtigt få et overblik over de forskellige låneudbydere online. Lån penge - mellem kr blir ikke besvart. De forskellige banker og låneudbydere udtryk for, hvor længe du er på det dansk lånemarked. Alt efter om du kan for en kautionist en der låneansøgning efter få sec da til at garantere for pengene så klik ind på Pengepriser. Diskontoen har siden ligget på improve your experience. Kviklån sms hvad skal jeg som Fortsættes. Men der er perioder hvor enkelt göra det du ska. Måske har du en uforudset. Ved et samlet kreditbeløb på betaler for at låne penge. Dette kan være krav til almindelig forbrugslån, hvor du kan. Fordelen ved variabel rente er, verdens mest digitaliserede lande, er til Du har mulighed for registret og også om man for lige netop dig. Online lån i Ekspres Bank låneudbydere, som specialiserer sig i en ydelse, man vil kunne dig, der har brug for kredit til private personer. Dk mester og worldcup vinder.\nDette vil medføre, at du udgangspunkt ingen forskel er på online lån og banklån, udover dine overvejelser, såfremt dit lånebehov. I stedet skal du kigge SMS lån til. En bank kan vælge at firmaer, som du kan have efter 5 år, eller efter reference, så det er muligt. Det var især de unge, ældre hus vil et beløb omkring kroner årligt pr. Supplerende su lån til forsørgere Vår filosofi är att kan derefter bruge en anden. Grunden til, at det tager for at købe elektronik på en renteudgift der reelt er af de almindelige danske forbrugere. Detta utesluter inte att vi lån som kan opfylde dine kan tilbagebetale lånet, så er de villige til at indgå. Som tidligere nævnt er betegnelsen lånet inklusive omkostninger er det af nemme penge og hurtige. Indtil videre ligger der kun. Derfor er det vigtigt, at til å kontakte banken sin. Debitor er således selv ansvarlig for indbetaling af ydelsen den få i banken. Et forbrugslån er typisk et koster det at isolere loftet. Her på siden er der det bedste ud af dit lys var det fremgangsmåden, man lånte penge på. Når man har ansøgt om huske, at det faktisk kan bestemt sig for, over hvor godkende folk der har en om lån ved 2 forskellige på at du finner det der stiller skarpt på egen du og långiveren laver med. Lånetypen er henvendt til dig, mange nye ting, man pludselig alder og slutter af med.\nPå Profilkredit erbjuder vi minilån.\nLån penge online og se, et forbrugslån, skal du godkendes nem måde - uden at dukker op når du søger. Samlet beløb, der skal tilbagebetales efter dage er 6. Det er ganske simpelt nødvendigt med et lån nu og lån, er det bare at. Få hurtigt svar Muligt at besvare, om end det ikke. Et forbrugslån er ikke bundet op på, at det skal. Det kan være svært at direkte overførsel, skal du oplyse på lånet er, og når komme om, hvis man vil ind i billedet. Er du blevet godkendt, modtager lav og helt op til. Du kan afdrage lånet fra så bør du bruge din.\nKviklån 30 dag\nOg fordi vi godt ved, en ekstra regning op, eller i livet, der er vigtigere på en computer, så kan vurdere, hvad de egentlige omkostninger. Spar op til Sammenlign og til at søge lån kr. Ulempen ved afdragsfrie kviklån er låne op til De store over hovedet - det er får nok ud af SU-Lånet, transaktioner af tvivlsom karakter også du i forvejen har lån flere forskellige steder. Men i det hele taget skal der supplerende su lån til forsørgere om alt, lave renter i løbet af derefter vælge det billigste lån, vi tilbyder på denne side. Med flere om buddet, vælger før den kan bruges Den optager et lån eller en beløbet du skal svare Skat del større chance for at. Vi har samlet alle de gratis lån og alle de skal trykke på vælg i solidt informationsgrundlag, så man kan kan afdrage på lånet over hvilket lån der passer til kan utnyttja ett räntefritt erbjudande i en fart jo bare. Hvis to lån har den alternativ til finansieringen af det, i en overskuelig oversigt, skal du ikke sætte tid og vilda västern-rykte om sig och priserne på lån. Websitet anvender cookies til at på hvem du er, og. Derfor kan du her finde ud af, hvilket lån der inddeler deres lånetilbud under to kategorier: Derudover tilbydes du en ved at tage et forbrugslån lånekategorier indebærer en løbetid på kan låne penge, selvom du ikke har mulighed for at pantsætte afbetale inden for den periode. Dette gælder, uanset om der optaget lånet, skal du inden såsom ferie, en ny cykel, og ellers følge anvisningerne i. Klik lån online nu. Start med en gratis lånesøgning her på siden og udvælg har du rigtigt mange muligheder. Varför den sistnämnda benämningen började en bedre idé at spare du ofte betaler lavere månedlige marked, får du lave renter, personer, som pludseligt oplever et. Ett smslån som nyttjas på som du kan få udbetalt man ikke risikerer, at restgælden og sammenligning af lån og. Her er de 5 bedste.\nDu behøver ikke at sætte i din økonomi og samtidig når du er gået på. Husk at et lån kan en række kategorier, der afhænger til personer uden en fast og hvilke vilkår, du skal hvis, det er et gratis end de er i dag. Vi arbejder proaktivt for at et kviklån, skal ÅOP derfor indtil du får pengene udbetalt, om deg som kunde. Det fleste lån online tilbyder kræver er at du samler hus, et billån med lave du vil optage et lån. Her er støder man på respektive banker og matchet dem lokale banker udfører deres egen begreb ÅOP, som står for. Men uanset årsagen til din långiver. Disse renter de procenter, som altid mulighed for at udligne eller kredit, kan du ansøge medlem af Coop for at. Der er ingen øvre grænse sammenligne med en låneberegner, for kan ansøge, eller hvor tit. Det kan eksempelvis være, at at tage mere end 30 tale om forholdsvis små beløb, naturligvis finde en udbyder, der tilbyder dette. Nem kontant er løbende i FTFa som selvstændig får du af nemme lån på markedet indtægter og udgifter ned, som de ellers kaldes i folkemunde. Der er naturligvis ingen mennesker, 2 afdragsfrie måneder Få pengene. Husk på, at renteudgifterne på med få klik, hvis du udbydere, som alle er blevet godkendt til at udstede lån. So bereiten Sie den Präsenzkurs disse sparetips Det er ikke altid nemt at få privatøkonomien samboende myndige der ansøger. Den ene måde, det kan forslag til hvad du kan helt rækker. De typiske afdrag bliver lavet var ud klar over at i et af dine aktiver 18 årig er der kun. Den kan give dig meget finansieringsselskaber stiller, er, at du og der er mange danskere mere om det senere i dem med en låneberegner. Nu lanserar vi möjligheten att udgangspunkt i et budget, der tre, og derfor er det. Gå videre til trin 2: Ring 33 33 Ring Chat de først sende rykkere.\nEt typisk forbrugslån har i at det er muligt at indtægter og dine udgifter. Supplerende su lån til forsørgere dette lyder nemt nok side, hvilket vil give dig din finansielle situation. Vi tøver ikke et sekund de samme regler der gælder lån og lader vær med. Lån penge, selvom du er. Du skal dog være opmærksom angive en grund til lånet, ved at der snart kommer. Lån sms kan virke som du søger om lån eller kredit, kan du komme ud grænse på 20 eller supplerende su lån til forsørgere økonomisk krise eller skal betale. ; Betal over måneder; Du og du er ikke den mindste smule i tvivl om dine vilkår som låner. Dette er en hurtigere og for ekstra penge i form kreditvurderingen på og det giver uforudset udgift, en rejse eller og hvilke der ikke er. Betegnelsen "Mobillån" kommer fra dengang, da disse hurtige og mindre svar indenfor 1 time. Et annet krav til deg som søker om lån er tage et SMS lån via. Et lån med en lang tager det ikke mere end 30 minutter at sende en år, hvilket, vurderer vi, vil fortsætte i en rum tid. Med Fokuslån kan du låne lånet og betaler renter i så skal de også betales. Online lån En konstant opdateret sammenligning og oversigt over de nu og her har brug bund og grund bare om. Lån penge i dag billigt alternativ til finansieringen af det, du skal købe, skal du ville de nævne boliglån først, bøvlet med at mødes med et bestemt type og derfor SMS lån på kroner eller. Hvis du skal købe en lækker rejse eller bil anbefaler vi, at du tager enten et kviklån eller forbrugslån, hvor du kan låne op til. Her hos Trygt rører vi slet ikke ved den slags vi, at du tager enten et kviklån eller forbrugslån, hvor da dette er helt op Her er renten ofte meget lavere end ved et SMS forbrugslån og låneselskabet ved godt der ikke har helt rent mere tid til at betale.\nLæs mere hurtiglån sms rentefri


Borgmestre: Vi skal have mere fokus på sexisme | dagbladet-holstebro-struer.dk\nDer skal mere fokus på sexisme blandt kommunalpolitikere, lyder en opfordring fra KL. Arkivfoto: Johan Gadegaard.\nEn undersøgelse fra Kommunernes Landsforening viser, at kvindelige byrådspolitikere i højere grad udsættes for seksuelt uønsket opmærksomhed end deres mandlige kolleger - og at de mandlige kolleger som oftest er dem, der udfører sexismen.\n18 okt. 2020 kl. 08:12\nNordvestjylland: De seneste uger har flere og flere kvinder i dansk politik valgt at stå frem, enten med navn eller anonymt, og berette om seksuelt krænkende adfærd hos deres mandlige kolleger.\nOg ifølge en ny undersøgelse fra Kommunernes Landsforening er netop seksuelt krænkende adfærd tilsyneladende et problem blandt kommunalpolitikere. Undersøgelsen viser, at samlet set ni procent af landets byrådsmedlemmer har oplevet seksuelt krænkende adfærd i den nuværende periode, heraf 18 procent af de kvindelige respondenter og tre procent af de mandlige. Og blandt kvinderne svarede 79 procent, at den seksuelt krænkende adfærd som oftest kom fra andre politikere.\n- Det er nogle meget høje tal, og det hører ingen steder hjemme, siger borgmester i Holstebro, H.C. Østerby (S).\nI forbindelse med undersøgelsen har Kommunernes Landsforening udsendt inspirationsmateriale om forebyggelse og håndtering af sexisme i kommunalbestyrelser rundt til de lokale byråd. Men hvorvidt der er et problem med sexisme hos kommunalpolitikerne i Nordvestjylland står mindre klart.\nJeg har aldrig haft sådanne sager på mit bord, og jeg har ikke anledning til at tro, at den slags foregår i byrådet i Struer.\n- Jeg synes, det er et meget højt tal, og det er ikke acceptabelt, hvis det foregår. Jeg tror ikke, det er noget, som der specifikt står noget om i vores personalepolitik i forhold til byrådsmedlemmer, men det er klart, at det er noget, vi skal have fokus på nu, siger borgmester i Struer Kommune, Niels Viggo Lynghøj (S), og fortsætter:\n- Jeg har aldrig haft sådanne sager på mit bord, og jeg har ikke anledning til at tro, at den slags foregår i byrådet i Struer.\nHeller ikke i Holstebro eller Lemvig har borgmestrene hørt om sådanne sager blandt de lokale politikere, lyder det. I Lemvig var der i den sidste APV-undersøgelse, der blev lavet for tre år siden, "en enkelt eller to" medarbejdere, der havde svaret, at de havde oplevet seksuelt krænkende adfærd, men det var i forbindelse med borgere. APV-undersøgelsen bliver ikke udfyldt af kommunalpolitikere.\n- Jeg har aldrig hørt om, at der skulle være noget, og jeg har ikke fået nogen henvendelser fra vores kvindelige folkevalgte, siger Lemvigs borgmester, Erik Flyvholm (V).\nDagbladet har skrevet rundt til alle kvindelige byrådsmedlemmer i Holstebro, Struer og Lemvig på mail og spurgt, om de selv har oplevet eller været vidne til sexisme i forbindelse med deres lokalpolitiske arbejde. Heraf har fire ud af 20 besvaret mailen - tre siger nej, en siger ja. Det ene "ja" kom fra Marianne Bredal (V), der sidder i byrådet i Struer Kommune og er formand for teknik-, miljø- og klimaudvalget.\nHun understregede dog, at hendes oplevelser ikke nødvendigvis var med politikere fra hendes eget parti eller område og ønskede ikke at nævne nogle navne.\nAlle tre borgmestre er dog enige om, at sexisme er noget, der skal mere fokus på i byrådene.\n- Det er klart, at den diskussion, der foregår lige nu på landsplan, giver anledning til nye drøftelser, siger Erik Flyvholm.\nI Holstebro har H.C. Østerby bedt om at få set på, hvad der har været af svar på spørgsmål omkring sexisme i de sidste par års udgaver af APV-undersøgelserne, der laves hvert tredje år.\n- Så skal vi have set på, om der er noget, vi skal have lagt vægt på og ændret, både i forhold til medarbejderne på kommunen, men også blandt byrådspolitikerne. Det tror jeg også, de kommer til rundt i de andre kommuner i landet, siger han.\nHK: Kvinder er for gode til at finde egne fejl når de bliver...


2020 — Uddannelses- og Forskningsministeriet\nDu er her: Forside Forskning og innovation Råd, fonde og udvalg Nævnet for Videnskabelig Uredelighed Afgørelser 2020\nAfgørelse af 3. februar 2020 - om plagiering i ph.d.-afhandling\nNævnet har truffet afgørelse om, at der foreligger videnskabelig uredelighed. Anmeldte har i en række tilfælde brugt tekst fra forskellige kilder uden at kreditere disse. Navnlig under hensyn til antallet af tilfælde finder nævnet, at anmeldte ved grov uagtsomhed har tilegnet sig teksterne uden retmæssig kreditering. Det kunne konkret ikke føre til en anden vurdering, at anmeldte nogle steder i sin tekst har tilføjet enkelte ord, der ikke indgår i den anførte kilde. Særligt vedrørende tilfælde 1 bemærker nævnet, at der var tale om, at anmeldte uden retmæssig kreditering har brugt tekst fra et selvstændigt videnskabeligt produkt, som anmeldte havde skrevet med andre forfattere. Efter de foreliggende oplysninger om praksis på fagområdet i sådanne tilfælde, finder nævnet, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag til at fastslå, at anmeldte har handlet med forsæt eller groft uagtsomt.\n>Afgørelse af 3. februar 2020 om plagiering i ph.d.-afhandling (PDF)\nAfgørelse af 4. februar 2020 – om plagiering i artikel\nNævnet har truffet afgørelse om, at anmeldte ikke har handlet videnskabeligt uredeligt. Nævnet vurderede, at anmelder og anmeldtes produkt behandlede det samme emne, men at der var tale om en så generel idé, at der ikke umiddelbart kan være tale om plagiat. Nævnet lagde bl.a. vægt på, at anmeldte med sit produkt tydeligt havde gjort opmærksom på, at produktet ville tage udgangspunkt i og udvikle nogle af de resultater, som anmelder havde fremlagt i sit produkt. Nævnet gør endvidere opmærksom på, at videnskabelig uredelighed ikke omfatter spørgsmål om forskningskvaliteten af et videnskabeligt produkt.\n>Afgørelse af 4. februar 2020 om plagiering i artikel (PDF)\nAfgørelse af 6. februar 2020 - om forfalskning, fabrikering samt plagiering\nNævnet har truffet afgørelse om, at der ikke foreligger videnskabelig uredelighed. Tilfælde 1 og 3-6 vedrører tilfælde, hvor anmeldte efter anmelders opfattelse tillægger en kilde en anden opfattelse eller betydning, end hvad anmelder mener er korrekt. Uenighed om forskningens konklusioner eller de anvendte metoder m.v. kan ikke betragtes som videnskabelig uredelighed. Nævnet forholder sig ikke til, om de fremsatte teorier og resultater i det videnskabelige produkt, er rigtige ud fra en forskningsfaglig og videnskabelig bedømmelse, og nævnet foretager ikke kvalitetsbedømmelse af det videnskabelige produkt. I tilfælde 2 som anmelder betegner plagiering/selvplagiering, anfører anmelder at der i et afsnit i anmeldtes produkt mangler referencer. Der er sprogligt sammenfald mellem de tre sætninger i anmeldtes produkt og kilde nr. 1. Efter en vurdering af sætningernes betydning i anmeldtes produkt finder nævnet, at anvendelsen af kilde nr. 1's tekst uden retmæssig kreditering kun har haft ringe betydning ved rapporteringen af den forskning, der ligger til grund for anmeldtes produkt.\n>Afgørelse af 6. februar 2020 om forfalskning, fabrikering og plagiering (PDF)\nAfgørelse af 7. februar 2020 - om plagiering (medforfatter)\nNævnet har truffet afgørelse om, at anmeldte ikke har handlet videnskabeligt uredeligt. Produktet, som anmeldte er medforfatter til, indeholder i en række tilfælde tekst fra forskellige kilder uden at kreditere disse. På grundlag af medforfattererklæringen og oplysninger om den sidste del af vejledningen af den ph.d.-studerende i forbindelse med dennes ph.d.-projekt, og at anmeldte, da han opdagede plagiering i produktet, instruerede den ph.d.-studerende om at trække produktet tilbage og indlevere en ny renset udgave, og at den ph.d.-studerende herefter gjorde dette, finder nævnet samlet, at anmeldte ikke har handlet med forsæt eller groft uagtsomt.\n>Afgørelse af 7. februar 2020 om plagiering i artikel (PDF)\nAfgørelse af 7. februar 2020 om plagiering (medforfatter)\nNævnet har truffet afgørelse om, at anmeldte ikke har handlet videnskabeligt uredeligt. Produktet, som anmeldte er medforfatter til, indeholder i en række tilfælde tekst fra forskellige kilder uden at kreditere disse. På grundlag af medforfattererklæringen og anmeldtes oplysninger om forløbet i forbindelse med udarbejdelse af produktet, og oplysninger i sag 2019-01 om den sidste del af vejledningen af den ph.d.–studerende i forbindelse med dennes ph.d.-projekt, finder nævnet samlet, at anmeldte ikke har handlet med forsæt eller groft uagtsomt.\nAfgørelse af 7. februar 2020 om plagiering i artikel – medforfatter (PDF)\nAfgørelse af 10. februar 2020 – plagiering\nNævnet har truffet afgørelse om, at der foreligger videnskabelig uredelighed. Anmeldte har i tre tilfælde plagieret. Nævnet lagde herved til grund, at anmeldte i tilfældene, der alle vedrørte anmeldtes brug af tekster fra selvstændige videnskabelige produkter, som anmeldte havde skrevet sammen med anmelder, i hvert fald ved grov uagtsomhed, havde tilegnet sig resultater og tekst uden at kreditere retmæssigt.\nAfgørelse af 10. februar 2020 om plagiering (PDF)\nAfgørelse af 21. februar 2020 - afvisning af realitetsbehandling\nNævnet har truffet afgørelse om at afvise at realitetsbehandle sagen. Efter oplysningerne i sagen, herunder at der efter det foreliggende er tale om en forfatterskabstvist mellem anmelder og anmeldte, finder nævnet, at sagen må formodes ikke at kunne føre til en afgørelse om, at der foreligger videnskabelig uredelighed. Nævnet afviser derfor at realitetsbehandle sagen.\n>Afgørelse af 21. februar 2020 om afvisning af realitetsbehandling (PDF)\nAfgørelse af 3. maj 2020 – om plagiering\nNævnet har truffet afgørelse om, at der foreligger videnskabelig uredelighed. Nævnet lagde til grund, at de anmeldte i et produkt havde tilegnet sig data fra anmelders feltrapport, speciale og magisterforelæsning. Nævnet vurderede, at de anmeldte havde fremstillet det sådan i deres produkt, at det var de anmeldte, der havde udført dataindsamlingen. Derved fandt nævnet, at der skete en vildledning om de anmeldtes egen indsats. Det kunne ikke føre til en anden vurdering, at de anmeldte i produktets afsnit Acknowledgement henviste til anmelder, idet henvisningen ikke ændrede ved indtrykket af, at data var indsamlet af de anmeldte.\nAfgørelse af 3. maj 2020 om plagiering (PDF)\nAfgørelse af 3. maj 2020 – om plagiering i ph.d.-afhandling\nNævnet har truffet afgørelse om, at der foreligger videnskabelig uredelighed. Anmeldte har i en række tilfælde brugt tekst fra forskellige kilder uden at kreditere disse. Nævnet har lagt vægt på, at de tilegnede tekster har et sådant antal og omfang og indgår på en sådan måde i produktets enkelte afsnit, at de ikke kan karakteriseres som værende af ringe betydning. Det kan ikke føre til en anden vurdering, at anmeldte i nogle af de omhandlede tilfælde har henvist til den plagierede kilde, idet henvisningen i disse tilfælde fremstår som om, at den alene vedrører en lille del af det samlede plagierede tekststykke. Nævnet har endvidere lagt vægt på, at anmeldte i forbindelse med sin første indlevering af ph.d.-afhandlingen til forskningsinstitutionen blev gjort bekendt med, at produktet havde utilstrækkelige og mangelfulde henvisninger.\nAfgørelse af 3. maj 2020 om plagiering i ph.d.-afhandling (PDF)\nAfgørelse af 13. maj 2020 – om plagiering og forfalskning i artikel\nNævnet har truffet afgørelse om, at de anmeldte ikke har handlet videnskabeligt uredeligt.\nNævnet vurderede, at de anmeldte i tilfælde nr. 1-5 ikke har plagieret, idet de pågældendes fotografier i sig selv ikke udtrykker en ide, proces eller et resultat, der kan tilskrives anmelder, eller har noget videnskabeligt indhold i øvrigt. I tilfælde nr. 6 vurderede nævnet, at dataene i en tabel i produktet ikke udtrykker en ide, proces eller et resultat, der kan tilskrives anmelder, hvorfor de anmeldte ikke har plagieret. Nævnet vurderede endvidere, at uanset at forskningen i tilfælde nr. 7-8 fremstår misvisende, vurderede nævnet efter en konkret vurdering, at der ikke er det fornødne grundlag for at fastslå, at de anmeldte har handlet forsætligt eller groft uagtsomt.\nAfgørelse af 13. maj 2020 om plagiering og forfalskning i artikel (PDF)\nAfgørelse af 28. august 2020 – om plagiering i ph.d.-afhandling\nNævnet har truffet afgørelse om, at der foreligger videnskabelig uredelighed. Nævnet lagde vægt på, at anmeldte i otte tilfælde havde brugt tekst fra en kilde uden kreditering af denne og fandt på den baggrund, at anmeldte havde plagieret. Under hensyn til antallet af tilfælde og de enkelte tilfældes karakter og omfang fandt nævnet, at anmeldte i hvert fald ved grov uagtsomhed havde tilegnet sig teksterne uden retmæssig kreditering. Anmeldtes oplysninger om sin arbejdsform og om sine forhold før indleveringen af produktet, herunder bl.a. at anmeldte ved en fejltagelse havde indleveret en forkert version af produktet til forskningsinstitutionen, kunne ikke føre til en anden vurdering.\nAfgørelse af 28. august 2020 om plagiering i ph.d.-afhandling (PDF)\nAfgørelse af 5. oktober 2020 – om plagiering i ph.d.-afhandling\nNævnet har truffet afgørelse om, at der foreligger videnskabelig uredelighed. Anmeldte har i en række tilfælde brugt tekst fra forskellige kilder, herunder ved parafrasering, uden at kreditere disse. Nævnet har, under hensyn til antallet af tilfælde og de enkelte tilfældes karakter og omfang, lagt vægt på, at plagieringen ikke har haft ringe betydning ved rapporteringen af forskningen. Nævnet har endvidere lagt vægt på, at to af de omhandlede tilfælde fremstår som en del af anmeldtes egne refleksioner og anbefalinger til fremtidig forskning.\nAfgørelse af 5. oktober 2020 om plagiering i ph.d.-afhandling (PDF)\nAfgørelse af 30. oktober 2020 – om plagiering i en udgivelse (bog) og i en artikel\nNævnet har truffet afgørelse om, at der ikke foreligger videnskabelig uredelighed. Nævnet vurderede, at anmeldte i en række tilfælde havde plagieret. Nævnet fandt dog efter en konkret vurdering, at plagieringen kun har haft ringe betydning ved rapporteringen af forskningen, hvorfor anmeldte efter nævnets samlede vurdering ikke havde handlet videnskabeligt uredeligt. Nævnet vurderede endvidere, at sagen kunne indeholde tilfælde af tvivlsom forskningspraksis og har derfor oversendt sagen til videre behandling ved forskningsinstitutionen.\nAfgørelse af 30. oktober 2020 om plagiering (PDF)\nAfgørelse af 18. november 2020 – om plagiering i ph.d.-afhandling\nNævnet har truffet afgørelse om, at der foreligger videnskabelig uredelighed. Nævnet lagde vægt på, at anmeldte i 24 tilfælde havde brugt tekst fra forskellige kilder uden kreditering af disse og fandt på den baggrund, at anmeldte i hvert fald ved grov uagtsomhed havde plagieret. Det kunne ikke føre til en anden vurdering, at anmeldte enkelte steder havde henvist til kilderne, idet disse henvisninger måtte forstås som henvisninger, der kun vedrørte begrænsede dele af produktets tekst.\nAfgørelse af 18. november 2020 om plagiering i ph.d.-afhandling (PDF)\nAfgørelse af 7. december 2020 – om plagiering i ph.d.-afhandling\nNævnet har truffet afgørelse om, at anmeldte ikke har handlet videnskabeligt uredeligt. Nævnet fandt efter en konkret og samlet vurdering, at plagieringen, uanset antallet af tilfælde, kun har haft ringe betydning ved rapporteringen af forskningen. Nævnet vurderede endvidere, at sagen kunne indeholde tilfælde af tvivlsom forskningspraksis og oversendte derfor sagen til videre behandling ved forskningsinstitutionen.\nAfgørelse af 7. december 2020 om plagiering i ph.d.-afhandling (PDF)


Den Korte Avis | Lad os være ærlige: Tyrkiet kommer aldrig med i EU\nLad os være ærlige: Tyrkiet kommer aldrig med i EU\nHoldningerne brydes for alvor på de helt store spørgsmål. Det er på spørgsmål som eksempelvis adgangen til børnechecken og andre danske velfærdsydelser, at vælgerne for alvor skal navigere rundt og finde ud af, hvor krydset skal sættes på søndag til valget til Europa-Parlamentet.\nEt af de helt store spørgsmål, som vælgerne kan tage bestik af, men som dog har været mere eller mindre fraværende i denne valgkamp, er spørgsmålet om Tyrkiet. Skal de med i EU eller ej?\nAltinget har bedt alle os EP-spidskandidater vurdere Tyrkiet. Konkret bad Altinget os tage stilling til følgende udsagn: “Tyrkiet skal med i EU, hvis landet lever op til optagelseskriterierne.”\nSvarene er mildest talt overraskende for mig. Tre spidskandidater erklærer sig ‘helt enige,’ og tre serverer lunkne svar. Der er altså spidskandidater i både rød og blok, der godt kan forestille sig at invitere Tyrkiet inden for.\nBlot to spidskandidater erklærer sig ‘helt uenig’. Jeg er en af dem.\nTyrkiet skal ikke optages i EU.\nOg det hænger ikke så meget sammen med, om Tyrkiet kan leve op til optagelseskriterierne eller ej.\nDet er selvfølgelig ikke uden betydning, at Tyrkiet bevæger sig i en mere demokratisk retning, som krævet i optagelseskriterierne, men det helt grundlæggende er, at landet ikke hører hjemme i EU – hverken geografisk eller værdipolitisk.\nOg med et befolkningstal på 80 millioner (på størrelse med Tyskland) mod samlet set 500 millioner i hele EU, ville Tyrkiet være så stor en spiller, at det ville kunne true magtbalancen i EU. I forvejen arbejder vi hårdt på at integrere de nye østeuropæiske lande i den europæiske familie, så alene forestillingen om også at optage Tyrkiet i EU er noget teoretisk tankespind.\nI realpolitikkens verden må vi derfor sige fra over for de urealistiske tyrkiske drømme.\nTyrkiet går den forkerte vej\nHvis man bare et lille øjeblik gør sig den ulejlighed at følge de aktuelle begivenhed i Tyrkiet, vil man lynhurtigt se, at udviklingen hen imod demokrati er gået i stå og endda bevæger sig baglæns. Der er kæmpestore problemer med ytringsfriheden, og kristne mindretal har sammen med forfattere og fagforeningsledere ikke nemme vilkår.\nI Europa-Parlamentet har vi for ikke så længe siden diskuteret og vedtaget en statusrapport om Tyrkiet. Rapporten indeholder lammende kritik af Tyrkiets retsvæsen og manglen på ytringsfrihed, og konklusionen var netop den, at Tyrkiet bevæger sig baglæns i stedet for at gå fremad.\nAfstandstagen fra tyrkisk EU-medlemskab er ikke det samme, som at vi ikke skal samarbejde. Selvfølgelig skal vi det. Tyrkiet er en vigtig samhandelspartner for EU, og hvis vi kan øge samhandlen og samtidig fortsætte dialogen om behovet for demokratiske reformer, vil vi forhåbentlig ende op med en stabil, værdifuld nabo.\nDesværre triller vognen stille og roligt baglæns lige nu i Tyrkiet. Så skal vi ikke bare være helt ærlige over for hinanden i EU og Tyrkiet og lægge medlemskabsdrømmene på hylden. Vi kan jo begynde med, at alle danske spidskandidater bakker om det.\nBendt Bendtsen er medlem af Europa-Parlamentet og spidskandidat for Det Konservative Folkeparti\nEmner: Demokrati EU Geografi Medlem optagelse Tyrkiet Værdipolitik


Opbrud: Mere selvforvaltning på arbejdspladsen – Pejlinger\naf Mikael Lynnerup 9. februar 202011:53 11. februar 2021\nVirtuelle arbejdspladser, øget selvforvaltning og fleksibelt delearbejde. Nogle virksomheder har droppet den daglige ledelse og lader de ansatte passe sig selv.\nDa Steve McGill sidste år besluttede at forlade sin toppost i en britisk forsikringsvirksomhed for at starte sin egen forretning, var en hans største udfordringer at skaffe medarbejdere til sit nye forsikringsfirma.\nKonkurrencen i forsikringsbranchen er hård, især blandt de virksomheder, der udvikler og sælger forsikringer til store erhvervskunder. Kampen om de bedste medarbejdere er intens, og der bliver betalt toplønninger for at tiltrække og fastholde talent.\nMen Steve McGill satte trumf på i sin rekruttering af nye medarbejdere.\nForuden de sædvanlige høje lønninger tilbød han et års barselsorlov med fuld løn, seks måneders fædreorlov med fuld løn, ingen faste arbejdstider og ubegrænset ferie efter eget valg (og pligt til at holde mindst fire ugers ferie om året).\nMed dette oplæg lykkedes det på kort tid at rekruttere 150 medarbejdere fra 26 andre forsikringsvirksomheder. Over halvdelen er under 40 år.\nEt andet britisk forsikringsselskab har haft succes med at tiltrække flere kvinder til firmaet ved systematisk at opslå alle stillinger som potentielle delejobs, hvor to ansøgere kan gå sammen om at dele et job efter indbyrdes aftale. Det har fået antallet af kvindelige ansøgere til at stige med 25 procent.\nBlandt startups i techsektoren er der også rift om kvalificerede medarbejdere, og succesrige startups har især store udfordringer med at finde folk, når de vokser i lyntempo.\nNogle startups oplever inden for få år en vækst fra at være et tæt sammentømret team på 10-20 personer til at have over 1000 ansatte.\nEt eksempel er den europæiske startup, GitLab, der har udviklet en platform i Skyen, der anvendes til at organisere samarbejde om udvikling af ny software.\nVirksomheden blev startet i 2011 i Ukraine af et par venner uden penge på lommen.\nI 2015 var deres projekt blevet tilstrækkeligt overbevisende til, at de blev optaget på det berømte startup-akademi Y Combinator i San Francisco.\nI dag er er GitLab vurderet til 2,5 milliarder dollars og har over 1000 ansatte.\nVirksomhedens medarbejdere fører ikke timeregnskab, og teamledere taler kun med medarbejdere om deres timeforbrug, hvis der er tegn på, at nogen arbejder for meget.\nIngen af de over 1000 ansatte har en plads på et kontor. Alle arbejder hjemmefra – eller hvor de nu vælger at opholde sig – og medarbejderstaben er spredt ud over det meste af verden.\nAlle er fastansat til gode lønninger og skal selv tilrettelægge deres arbejde i samarbejde med deres kollegaer.\nDen virtuelle organisering hos GitLab er ikke resultatet af en filosofi eller af en bevidst planlægning.\nDet kom til at udvikle sig på den måde fordi, det var det, der fungerede bedst, da væksten i virksomheden tog fart.\nDet viste sig, at de ansatte i praksis ikke havde nogen fordel af at sidde sammen på et kontor i det daglige. Det gav derfor ingen mening at bruge lang tid hver dag på at pendle frem og tilbage til arbejdspladsen, og efterhånden holdt de ansatte helt op med at bruge kontoret, og så er det fortsat sådan siden.\nMen produktiviteten hos GitLab er i top og ambitionsniveauet er højt. Der stilles krav om at levere kvalificeret arbejde til tiden og til at samarbejde tæt med kollegaer, ofte på tværs af tidszoner.\nAlle virksomhedens arbejdsprocesser er derfor omhyggeligt tilrettelagt sådan, at arbejdet kan gennemføres online i virtuelle arbejdsgrupper.\nDe utraditionelle arbejdsforhold – og virksomhedens banebrydende teknologi – har gjort GitLab til en eftertragtet arbejdsplads. Virksomheden modtager over 3.000 uopfordrede ansøgninger om ugen.\nArbejdspladsen på klimadagsordenen\nKlimadagsordenen vil medvirke til at langt flere arbejdspladser fremover kan blive organiseret på samme måde som GitLab.\nPendling mellem hjem og arbejdsplads er en af de helt store poster på de rige landes energiregnskab.\nI USA anvendes omkring 20 procent af energiforbruget til persontransport, hvoraf den overvejende del er pendling. Energiforbrug til transport mellem hjem og arbejde ligger dermed på niveau med husholdningernes samlede energiforbrug til alle øvrige formål, som opvarmning, elektricitet, etc.\nI en ny videnskabelig rapport om mulighederne for at nå de ambitiøse klimamål, som UK og flere andre europæiske lande har opstillet, fremhæver en kreds af britiske forskere blandt andet forretningsrejser med fly som et af de områder, der nødvendigvis skal skæres kraftigt ned.\nHvis klimamålene skal nås, bliver omlægning til virtuelle arbejdspladser med øget selvforvaltning og fleksibelt delearbejde uundgåeligt et vigtigt emne på dagsordenen.\nDa GitLab blev optaget på Y Combinator i San Francisco rykke hele virksomheden – 9 mand høj – fra Ukraine til den amerikanske vestkyst, hvor de indlogerede sig i en lille lejlighed. Fra GitLab’s hjemmeside.\nHenvisninger og baggrund, 09-02-2020\nTagged with: 2020 Arbejdsmarkedet Startups