Kognitiv reserve, en afgørende kapacitet i udviklingen af vores hjerne - da.baiug.org\nKognitiv reserve, en afgørende kapacitet i udviklingen af vores hjerne\nKognitive reserve er et koncept født i forbindelse med neuropsykologi. Det refererer til hjernestrukturers evne til at reagere på tabet af evner eller til negative transformationer i det organ.Med andre ord henviser kognitiv reserve til hjernens evne til funktionelt at reagere på en sygdom, der påvirker den eller i lyset af alderdom og forringelse. Denne kapacitet kompenserer til en vis grad for eventuel skade.\nEn høj kognitiv reserve kan i nogle tilfælde få hjernen til at vende tilbage til normal funktion efter en sygdom. Det holder også denne operation helt aktiv, selv med naturlig forringelse på grund af alder. Som du kan se, er det en meget vigtig kapacitet, der er værd at dyrke og vedligeholde. "Så længe hjernen er et mysterium, forbliver universet et mysterium."\n-Santiago Ramon y Cajal- Oprindelsen af den kognitive reserve\nDen kognitive reserve begynder at danne fra samme tid, at hjernen begynder at udvikle sig i livmoderen. Det er kendt, at\nerfaringerne fra de første år af livet er afgørende.\nDisse definerer i vid udstrækning det kursus, som processen med at udvikle intelligens vil have.\nDer er grund til at tro at den genetiske faktor påvirker dannelsen af en kognitiv reserve. Dette aspekt er imidlertid ikke endeligt. Der er måder at stimulere hjernen til at øge denne evne gennem livet. Faktisk er det muligt at øge det selv i en beskadiget hjerne. Intellektuelle, fritids- og sportsaktiviteter har vist sig at være effektive til at øge kognitiv reserve. Særlig læsning, mental spil, sprogindlæring, dans, sport og enhver intellektuelt stimulerende aktivitet hjælper med at øge denne evne.\nstimulere den kognitive reserve\nNår du har en god kognitiv reserve, hjernen er i stand til at udføre nye forbindelser mellem neuroner , for at erstatte dem, der kan blive beskadiget eller forringet. Denne proces er meget lettere for dem, der tidligere har udført nogle af disse aktiviteter eller har nogle af disse karakteristika:\nStørre kulturelt niveau:\nPå det kulturelle niveau er det underforstået, det sæt af akkumulerede studier, læsning og intellektuel slags aktiviteter, der udføres. Et højere niveau beskytter hjernen mod mild kognitiv svækkelse, det vil sige fra det, der produceres efter alder. Sociale relationer:\nDet er bevist, at de, der har støtte fra en god omgangskreds, som vedrører ofte har 38% mindre tilbøjelige til at lide af demens. Fysisk træning:\nFremmer blodcirkulationen i hjernen, beskytter mod oxidativ stress og andre forringelsesfaktorer forbundet med alderdom.Psykisk øvelse:\nDet er endeligt at øge kognitive reserve. Det omfatter aktiviteter som at spille et musikinstrument, engagere sig i intellektuelle hobbyer mv.En sund kost hjælper også med at opretholde styrke i hjernen.\nRygning, alkohol eller andre psykoaktive stoffer bør undgås. Vandreture, vandreture og ture er også inkluderet i de gunstige faktorer. En fantastisk eksperiment\nDavid Snowdon, Ph.D. i epidemiologi og professor i neurologi ved University of Kentucky, lavet en slående studie i 1986. Han tog som forskergruppen en gruppe på 678 katolske nonner i USA. Det var en meget ensartet gruppe. De spiste de samme ting, levede i samme miljø og udførte lignende aktiviteter. Hans kognitive reserve blev overvåget i 17 år.\nI denne periode blev der gennemført regelmæssige undersøgelser af den genetiske, intellektuelle eller psykologiske type. De accepterede alle, at når de døde, ville deres hjerner blive undersøgt for at supplere oplysningerne i eksperimentet.\nMest overraskende var søster Bernadettes tilfælde. Denne religiøse døde i 85 år. Hans hjerne blev undersøgt, og så blev det påvist, at han led Alzheimers sygdom. Men aldrig i hendes liv havde hun vist symptomer på at lide af det. Forskerne var i stand til at konkludere, at den religiøse kognitive reserve kompenserede klart for deres mangler. Forskere har også været i stand til at bevise en anden interessant kendsgerning.\nSøstre med et rigere ordforråd har præsenteret mindre kognitive tilbagegang i årenes løb. Dette ordforråd stammer igen fra, at de var gode læsere i barndommen. Dette eksperiment er et af de stærkeste beviser til fordel for intellektuel, social og fysisk træning som gyldige måder at forsinke det naturlige forfald på vores kognitive funktioner.\nIllustrationer høflighed af Tomasz Alen Kopera.\n5 Situationer, hvor du ikke skal forelske dig\nUtroligt følsomme mennesker er stærkere\nDen sande hemmelighed af tiltrækning går ud over det fysiske og det indre\nTænk: skal du overgive nu?


Close-up » “Jeg elsker at blive skræmt!”\n“Jeg elsker at blive skræmt!”\nJosh Hartnett spiller en af hovedrollerne i horror-serien ’Penny Dreadful’, som lige nu kan nydes på HBO Nordic. Close-Up har talt med stjernen over en telefon fra L.A. om det at lade sig skræmme, om spillestil og om springet fra det store lærred til den lille skærm.\nCU: Hej Josh. Tillykke med det nye show, det ser anderledes og virkelig spændende ud.\nJH: Mange tak. Jeg er glad for, du kan lide det.\nCU: Det lader til, at kvalitetsserier er et populært sted at søge hen, hvis man er Hollywood-stjerne og har lyst til et sceneskift fra filmindustrien. Din karriere startede faktisk på tv, da du som kun 17-årig spillede hovedrollen i ABC’s krimiserie ’Cracker’. Nu er du tilbage på den lille skærm med ’Penny Dreadful’, og tv er mere populært end nogensinde. Hvordan har springet fra film til tv været, og hvad har ændret sig i tv-industrien, siden du var der sidst?\nJH: Set fra mit perspektiv er alting anderledes i tv-branchen nu i forhold til dengang. Det drejer sig naturligvis om, at selve mediet og hele hypen omkring tv-fiktion har ændret sig, men det handler også om, at jeg er en fuldstændig anderledes person, end jeg var, sidst jeg lavede tv. Min tilgang til det jeg laver og hele mit syn på livet har ændret sig, og for mig er det en menneskealder siden, jeg lavede ’Cracker’. Derfor gik jeg ikke ind til dette projekt med en eller anden forudindtaget holdning over for tv-mediet fra den gang, jeg var 18 år gammel. Min eneste bekymring var, om jeg ville komme til at arbejde sammen med mennesker, der havde energien og talentet til at blive ved med at producere godt materiale over en længere periode. Jeg var ikke interesseret i at lave et par gode episoder for så at se serien dale rent kvalitetsmæssigt, fordi en eller anden ikke kan finde ud af at styre sit writers room eller halvvejs inde i første sæson finder ud af, at forfatterne i virkeligheden ikke kan finde ud af at skrive til tv.\nHeldigvis er ’Penny Dreadful’ velsignet med John Logan (Oscarbelønnet manuskriptforfatter bag film som bl.a. ‘Gladiator’ og ‘The Aviator’, red.) som hovedforfatter. Han er højt respekteret i filmbranchen, og han havde fra start af styr på den dramatiske udvikling for hele den første sæson samt en masse gode ideer til kommende sæsoner. Chefen for Showtime, David Nevins, fortalte mig, at han aldrig havde arbejdet sammen med nogen filmforfatter, der forstod at skrive tv-fiktion så hurtigt og så naturligt som John. Han er bare en stærk historiefortæller og en begavet fyr, så for ham er det ligegyldigt, hvilket medie han arbejder med. Seriens producer Sam Mendes’ navn taler ligeledes for sig selv, så selv om jeg ikke var klar over, præcis hvor min karakter skulle hen, så vidste jeg, at jeg var i gode hænder, og at her var en gruppe mennesker, jeg kunne forestille mig at arbejde sammen med i mange år frem.\nCU: ’Penny Dreadful’ er en ret dyster serie, der både byder på horror- og slasher-elementer, og vi ser flere serier, der på hver deres måde peger i den retning for tiden. Det lader til at være in at skræmme sit publikum. Hvad synes du selv om de genrer?\nJH: Jeg elsker at blive skræmt! Da jeg var barn, var mine yndlingsfilm, bortset fra ’Indiana Jones’ og ’Star Wars’, altid de mere mørke sager. Jeg var vild med Tim Burtons ’Batman’, og jeg husker, at film som ’Poltergeist’ og ’Nightmare on Elm Street’ skræmte mig helt vildt dengang. Jeg så meget af den slags. Den mest traumatiske filmoplevelse var dog engang, jeg var alt for ung i biffen og se ’Ondskabens øjne’ med en ven og hans far. Jeg var helt rystet, kunne ikke sove og turde ikke være udenfor om aftenen i flere uger efter. Jeg elsker den nervøse energi, der ligger i den slags film. Det har grundlæggende med frygt at gøre, og jeg tror, vi drages af mørket, fordi vi kan lide at få pirret den der latente dødsangst, der er indbygget i os.\nCU: ’Penny Dreadful’ er fyldt med opdaterede versioner af ikoniske fiktive figurer som Dracula, Dorian Gray og Victor Frankenstein. Din egen karakter Ethan Chandler bringer også mindelser frem om nogle af de klassiske amerikanske helte og indeholder for mig at se både spor af Indiana Jones, Han Solo og især Allan Quatermain fra Kong Salomons miner. Er det tilfældigt, eller er det noget, du arbejder med bevidst, når du skaber sådan en karakter?\nJH: Jeg prøver faktisk altid at undgå at forvirre mig selv med den slags referencer til andre skuespilpræstationer, når jeg arbejder. Jeg har ikke lyst til at skabe en figur, der ligner alt for meget om en andens arbejde, med mindre det drejer sig om to helt forskellige verdener. Jeg synes for eksempel, det er imponerende, når nogle skuespillere bruger deres kreativitet til at integrere en tegneseriefigur i deres præstation. Med Ethan Chandler foregik det lidt anderledes, end jeg er vant til, fordi han er den første karakter, jeg har spillet, hvor jeg ikke kendte hans backstory, da jeg gik ind i projektet. Derfor byggede jeg ham i høj grad op i forhold til de situationer, han bliver sat i i de enkelte scener. Den teknik passede faktisk rigtig godt til arbejdet med Ethan Chandler, fordi min figur netop er ”den fremmede” i ’Penny Dreadful’. Jeg spiller amerikaneren, der er endt i London. Så Ethan har indledningsvis en vis distance til de andre og til ”den gamle verden” i det hele taget. Man kan sige, at Ethan dumper ind i en verden, som han intet kender til. De andre figurer er allerede en etableret del af den. Det hele er nyt for Ethan, og den forskel har jeg gjort meget ud af at bruge i mit arbejde på ’Penny Dreadful’. Det er også derfor, min figur reagerer mere end han agerer her i første sæson, og det er ikke altid det sjoveste for en skuespiller. Det er ofte sjovere at være den aktive figur, og John Logan og jeg har brugt meget tid på at diskutere, hvordan Ethan skal træde mere aktivt i karakter fremover. Der kommer til at ske ting og sager, så i kan godt glæde jer.\nCU: Det vil vi gøre. Tusind tak for din tid og held og lykke med ’Penny Dreadful’.\nJH: Selv tak. Det var en fornøjelse.\nLæs også Close-Ups anmeldelse af ‘Penny Dreadful’


Ture og billetter: Soufriere Bay (St. Lucia, Caribien ) | Tripadvisor\nSoufriere Bay (St. Lucia, Caribien ): Ture og billetter\nSoufriere Bay: Ture og billetter\nSoufriere Bay: Ture og billetter\nfra 132,11 $\nChasing Visninger, bade og vandfald\nDu vil blive hentet op fra nord, taget sydpå, givet en detaljeret rundvisning i landsbyerne du kører forbi, besøg vandfald og kulturarv. Intet andet selskab tilbyder dig så mange muligheder.\nFra: St Lucia Tours Direct\nVi tilstræber at give en autentisk lokal oplevelse til alle vores besøgende. Alle vores chauffører tjener også som turistguider med et væld af historiske oplysninger om smukke St. Lucia.\nFra: PHVTOURS (Private Hired Vehicles)\nVi tilbyder en unik tur til krydstogtturisterne, der er ivrige efter at tage et øjebliksbillede af St.Lucia, men som har begrænset tid. specielt designet til at være kompakt, interaktiv og sjov fyldt tour. Cirka 7...læs mere\nFra: DSL EXCURSION\nFra: Island Shoot St.Lucia\nGros Piton Nature Trail Vandretur i St Lucia\nOplev St-Lucia autentisk\nVi byder dig velkommen til vores smukke ø St. Lucia, og vi sørger for, at din dag er godt brugt, og vil have dig til at tænke på at booke din næste ferie for at vende tilbage til denne smukke ø. Der er meget at se...læs mere\nSt. Lucia West Coast Lufthavnstransport - Se Pitons\nVores landskab er utroligt forskelligt, og hvis du ønsker at blive nedsænket i et tropisk paradis fra det øjeblik du ankommer på øen, er vores vestkyst St. Lucia lufthavn taxa absolut den rigtige vej.\nFra: Real St. Lucia Tours\nPrivat dagstur, for dig og din kærlighed. Nyd øen til land med hensyn til sightseeing og de naturlige attraktioner efterfulgt af en privat katamaransk tur\nEt af de bedste aspekter ved Arrival Expo er, at det er fuldt tilpasset. Det betyder, at hvis der er stopper eller eventyr, som du gerne vil føje til turen, er alt du skal gøre, lad os vide. Du vil opdage, at...læs mere\nUdforsk St. Lucias vestkyst i som en gruppe eller privat med din chaufførguide, der viser seværdighederne fra Castries til omkring øen. Tag med i udsigterne, når din guide navigerer gennem øens kuperede og flade...læs mere\nNyd øen som en lokal. Kog i stemningen i hendes skønhed, mens du nyder alt det lokale. Med en privat tur vil du føle dig mere tryg ved at gøre minder med velkendte ansigter, ikke nødvendigt at dele med en skare bare...læs mere\n• Tag en tur ned ad vestkysten. • Stop for at tage pusten på fotomuligheder • Smag de forskellige lokale rom og lokale saucer. • Rejse gennem typiske Caribiske fiskerbyer, mens du lærer om øens historie. • Kør...læs mere\nFra: Maxx Touring SLU\nOfte stillede spørgsmål om Soufriere Bay – ture og billetter\nHvad er de bedste halvdagsbilletter og -ture i Soufriere Bay?\nHvis du ikke har så meget tid, er dette de bedste halvdagsbilletter og ture for Soufriere Bay:\nChasing Visninger, bade og vandfald (fra 53,85 $)\nSoufriere Tour (fra 96,16 $)\nSoufriere & Vandfald Escapade (fra 145,00 $)\nTet Paul Nature Trail Day Tour (fra 117,95 $)\nSe alle Soufriere Bay-oplevelser på Tripadvisor\nHvilke billetter og ture for Soufriere Bay tilbydes på flere sprog?\nDisse billetter og ture for Soufriere Bay tilbydes på flere sprog:\nSt-Lucia vestkyst-tur (fra 100,00 $)\nOplev St-Lucia autentisk (fra 100,00 $)


Mund- og klovesyge - Heste generelt - Dyrlægevagten\nMund – og klovesyge er en meget smitsom virussygdom, som optræder hos klovbærende dyr, primært kvæg og svin. Årsagen er et virus, som vist nok er det mindste man kender. Virus har en betydelig modstandskraft overfor ydre påvikninger, således er det velkendt, at virus kan overleve i dybfrost kødvarer.\nDerfor er det særdeles vigtigt, at man ikke bringer dybfrost kødvarer med hjem fra områder, hvor der er udbrud af mund – klovesyge. Kvæg er mest følsom for sygdommen, derefter følger svin og små drøvtyggere. Heste er ikke modtagelige for sygdommen.\nUdbredelsen og betydningen af virus i den vilde fauna, er ikke klarlagt.\nVirus udskilles i spyt, gødning, urin og mælk. Derfor vil infektionen spredes hurtigt i en besætning ved kontaktsmitte.\nEn anden smittekilde er foder, som indeholder virus, herunder kød og slagteaffald til svin.\nVigtige smittekilder er endvidere personer, som har været i et områder, hvor der er (har været) udbrud af sygdommen.\nRedskaber og andre genstande, f.eks.fodtøj, støvler, kan også være medvirkende til at sygdommen spredes.\nMan mener også sygdommmen kan spredes med vinden, p.g.a.den lille virusstørrelse.\nLigeledes synes fugle også at kunne sprede sygdommen.\nFugtigt, diset og tåget vejr øger risikoen for smittespredning.\nInkubationstiden er fra 1 dag til ca.3 uger. Dyrene får feber, virker utilpas og det karakteristiske er, at dyrene får spytflåd, p.g.a.en kraftig mundbetændelse. Samtidig opstår der blærer i klovspalten og på yveret.\nMund -og klovesyge er en mild sygdom, idet kun 1-2% af de voksne dyr dør. Derimod vil nyfødte dyr,som angribes af sygdommen gå til grunde.\nDer findes ingen behandling mod sygdommen. Derfor bygger bekæmpelsen på lov om smitsomme sygdomme hos husdyrene. Fordi sygdommen er en ondartet smitsom sygdom ,vil de første udbrud blive bekæmpet ved at aflive og nedgrave hele besætningen.


Grønlands bygder. --økonomi og udviklingsdynamik. PhD afhandling af Kåre Hendriksen Aalborg Universitet, Institut for Planlægning og - PDF\nDownload "Grønlands bygder. --økonomi og udviklingsdynamik. PhD afhandling af Kåre Hendriksen Aalborg Universitet, Institut for Planlægning og"\n1 Grønlands bygder --økonomi og udviklingsdynamik PhD afhandling af Kåre Hendriksen Aalborg Universitet, Institut for Planlægning og 1\n2 Billede forside: Tiniteqilaaq, Ammassalik Korrekturudgave udskrevet den 14. januar\n3 Grønlands bygder --økonomi og udviklingsdynamik Fritidshuset i Kulusuk, Ammassalik PhD afhandling af Kåre Hendriksen Aalborg Universitet, Institut for Planlægning og Danmarks Tekniske Universitet, DTU Management samt Center for Arktisk Teknologi, DTU Byg 3\n4 PhD studiet er finansieret i fællesskab af: Kommissionen for Videnskabelige Undersøgelser i Grønland, Aalborg Universitet, Institut for Planlægning, Danmarks Tekniske Universitet, DTU Management. Min ansættelse har været forankret på AAU, mens min fysiske placering har været på DTU Management og siden på Center for Arktisk Teknologi, DTU Byg. Afhandlingen af afleveret til bedømmelse den 31. december Nærværende udgave er med henblik på korrektur og udskrevet 14. januar 2013 Omslagets billede er fra bygden Tiniteqilaaq i Ammassalik med udsigt over Sermilik fjord. 4\n5 Indhold Indledning en undren 9 Et historisk rids af Grønlands udvikling 15 Kolonitiden 1721 til Afkolonisering og modernisering 1953 til Hjemmestyret 1979 til Selvstyret fra Del 1 Grønlands og bygdernes økonomi 23 Kapitel 1 Grønlands og bygdernes økonomi 24 Udviklingen i Grønlands økonomi 24 En anden tilgang til ønsket om centralisering 36 Hvad er det, der peges på som dyrt? 37 Erhvervsgrundlag 38 Fremtidige erhvervsgrundlag 41 Bostedernes skattegrundlag 44 Præcisering af det økonomiske forskningsspørgsmål 46 Studiets økonomiske metode 46 Spørgsmål 1. Hvad lever befolkningen i bygderne af, og hvad er erhvervsgrundlaget? 47 Spørgsmål 2. Hvad er de offentlige udgifter forbundet med bygderne? 52 De offentlige udgifter i direkte relation til bosted 52 De kommunalt administrerede driftsudgifter 54 Hjemmestyrets offentlige udgifter knyttet til bosted 56 Hjemmestyrets servicekontrakter 59 De offentlige anlægsudgifter 61 Offentlige virksomheders interne krydssubsidiering 62 Sammenfatning for spørgsmål 2 67 Kapitel 2 Bygdernes indkomst- og erhvervsgrundlag 68 Bygdernes officielle økonomi 69 Indkomst- og erhvervsgrundlag på distriktsniveau 71 De offentlige lønninger 74 Hjemmestyreejede service- og forsyningsvirksomheder 75 Lønindkomst indhandling 76 Erhvervsindkomst indhandling 76 De sociale overførsler 77 De store distriktsforskelle 78 Socialudgifterne i et socialgruppeperspektiv 81 Fangstens betydning 82 Sammenfatning for bygdernes indkomst- og erhvervsgrundlag 89 Kapitel 3 Kommunernes økonomi 91 Den kommunale struktur De kommunale omkostninger pr. indbygger 93 Forskellen i driftsomkostninger og serviceniveau 95 Socialområdet 98 Kommunale løndistribution og skattegrundlag 104 Kapitel 4 Bygdernes placering i kommunens økonomi 107 Princip for opdeling af regnskaber 108 De regionale forskelle 109 Nanortalik 112 5\n6 Qaqortoq 113 Narsaq 115 Kangaatsiaq 117 Upernavik 119 Ammassalik 122 Opsamling for bygdernes placering i den kommunale økonomi 124 Kapitel 5 Hjemmestyret en central spiller i bosætningsøkonomien 126 Kapitel 6 Sundhedsvæsenet 127 Nedbrydningen af den decentrale struktur 127 Distriktsomkostningerne 128 Sundhedsvæsenets beskæftigelseseffekt 132 Er bygderne dyre på sundhedsområdet? 134 Et ændret fokus på sundhedsområdet 135 Kapitel 7 Hjemmestyrets servicekontrakter 136 KNI A/S 136 Great Greenland 139 Arctic Green Food 140 Nukissiorfiit 141 Royal Arctic Bygdeservice A/S 147 Arctic Umiaq Line 148 Air Greenland 148 Sammenfatning for servicekontrakter 151 Kapitel 8 Offentlige anlægsinvesteringer 153 Kapitel 9 Offentlig finansiering af boligområdet 159 Kapitel 10 Betydningsfulde krydssubsidieringer 161 Mittarfeqarfiit Grønlands Lufthavnsvæsen GLV 162 Royal Arctic Line 164 Tele Greenland 167 Relækæden 168 Omkostningsfordeling 169 Bygdernes ekstraomkostninger 170 Sammenfatning på Tele Greenland 177 Sammenfatning på krydssubsidieringer 178 Kapitel 11 Grønlands og bygdernes økonomi en perspektivering Hvad lever befolkningen i bygderne af, og hvad er erhvervsgrundlaget? Hvad er de offentlige udgifter forbundet med bygderne 184 Det rigtige spørgsmål? 190 Del 2 Den lokale dynamik 193 Kapitel 12 Den lokale dynamik 195 Et bæredygtighedsperspektiv på udvikling 196 Kort præsentation af centrale analyser 204 Selvstyreinitieret kortlægning 204 Fællesarktisk vurdering af levevilkår 208 Hjemmestyrets løbende analyser 209 Distrikts og bopladsanalyser 210 Lokalsamfundsundersøgelsen i 1970 erne 210 Baggrundsanalyse for G Om at forudse og styre fremtiden 213 Hvad skaber lokal dynamik? 216 Studiets metodiske grundlag lokal dynamik 220 6\n7 Studiets empiriske datagrundlag 221 Metodisk tilgang 223 Bearbejdningen af data 230 Præsentation af den enkelte bygds dynamik 231 Kapitel 13 Nanortalik - Sydgrønland 232 Nanortalik - Sydgrønland 233 Nanortalik 233 Aappilattoq 235 Alluitsup Paa 244 Fåreholdersteder 254 Udviklingstendenser i Nanortaliks bygder 260 Kapitel 14 Kangaatsiaq - det glemte distrikt 263 Kangaatsiaq det glemte distrikt 264 Attu 268 Ikerasaarsuk 276 Kapitel 15 Upernavik 292 Upernavik 293 Tasiusaq 297 Nuussuaq 314 Hellefiskens betydning for Upernavik distrikts sociale og økonomiske struktur 323 Upernavik distrikts udviklingsdynamik 330 Kapitel 16 Ammassalik - bagsiden af landet 340 Ammassalik bagsiden af landet 341 Det nye folk 341 Distriktet i dag 346 Isortoq 350 Kuummiut 359 Udviklingstendenser i Ammassaliks bygder (og distrikt) 367 Kapitel 17 Den lokale dynamik en tværgående analyse 375 Karakteristiske træk ved den lokale udviklingsdynamik 375 En tværgående sammenfatning 387 Udviklingsdynamik - et dialektisk samspil 394 Hvad skaber versus hæmmer lokal dynamik 395 Sammenfatning og perspektivering 401 Grønlands bygder - økonomi og udviklingsdynamik 401 Sammenfatning 402 Grønlands bygder - økonomi og udviklingsdynamik 402 Perspektivering 406 Grønlands bygder - økonomi og udviklingsdynamik 406 De store forskelle i lokal dynamik 412 Bæredygtighed 414 Om at se bosætning i et andet perspektiv 420 Summary 423 Referencer 428 Annex\n9 Indledning en undren Min interesse for Grønland startede i en brydningstid. Hjemmestyret var netop etableret i Der var stort fokus på at rette op på det, der blev opfattet som de danske uretfærdigheder, og som modreaktion på den danske centraliseringspolitik, kendt som G-60 politikken, blev der satset på udvikling af de mindre bosteder. I Sydgrønland, hvor torskefiskeriet fortsat var i rivende udvikling, oplevede jeg en euforisk glæde, og folk troede på fremtiden. Men der var også skår i glæden. Der var massive sociale problemer, alkoholproblemer, undervisningssystemet fungerede langtfra tilfredsstillende, tegn på en kultur i opløsning og forsat stor ulighed specielt mellem på den ene side nogle danskere og på den anden side flertallet af grønlændere. I de sydligste bygder og ved Nanortalik var torskefiskeriet mindre godt, og folk flyttede op mod Frederikshåb (Paamiut). Min interesse for koblingen mellem bosted og erhvervsgrundlag var skabt. Året senere i Ammassalik blev modsætningerne tydeligere, nøden og fattigdommen fremstod større, og jeg fik en begyndende forståelse for problematikken øst-vest. De følgende år ved ophold i bygderne i Uummannaq, Diskobugten og Sisimiut distrikter blev det klart, at der trods den overfladiske ro og harmoni ved bygdelivet var sociale og menneskelige problemer og et ikke ubetydeligt modsætningsforhold mellem bygd og by. Bygdebefolkningen oplevede ofte en afgrundsdyb forskel mellem politikernes skåltaler, og de forhold bygdebefolkningen oplevede, de blev tilbudt. Det var i de år, jeg flere gange mødte højt placerede danskere i centraladministrationen i Nuuk, der mente, at Upernavik distrikt burde affolkes, fordi der ikke var nogen erhvervsfremtid. Da torsken forsvandt langs Vestkysten, og hellefiskeriet for alvor begyndte i Upernavik, forstummede den snak stort set. Men der var forsat dem, der mente, at Upernavik skulle affolkes. Nu var argumentet Vi kan ikke forsvare at lade børn vokse op under de forhold, der er i bygderne, og de bliver fanget i en uddannelsesfælde uden fremtidsmuligheder. Jeg undredes. Var forholdene i Upernaviks bygder virkelig så meget dårligere, end det jeg havde oplevet andre steder? Som leder af STI skolen (den lokale erhvervsskole) i Aasiaat i midten af 1990 erne havde jeg også ansvaret for erhvervsuddannelserne i Kangaatsiaq distrikt og var flere gange på praktikpladsbesøg i Kangaatsiaq by og bygderne. Samtidig varetog skolen undervisningen af førsteårseleverne for hele Nord- og Østgrønland inden for bl.a. bygge og anlæg samt levnedsmiddelområdet. Jeg fik derfor et godt indblik i rekrutteringsgrundlag, elevforudsætninger mv. for hele det store geografiske område. Skolen havde et forholdsmæssigt større optag fra de større byer, men mønsteret forsvandt, når det gjaldt gennemførelsesprocenten. De unge fra bygderne eller yderdistriktsbyerne klarede sig generelt ikke dårligere. I den periode troede jeg, at jeg begyndte at forstå en række sammenhænge i forhold til sociale forhold, udnyttelsen af lokale ressourcer og potentialer, erhvervsudvikling mv. Men i det senere konsulentarbejde, hvor jeg var tvunget til at opstøve og forholde mig til en række faktuelle data, gik det op for mig, at jo mere jeg vidste desto mindre forstod jeg. 9\n10 Fra midten af 1990 erne oplevede jeg, at debatten om bosætningsmønsteret i stigende grad igen kom på dagsorden. I starten var det stadig lidt tabubelagt, og jeg oplevede det mest som noget, der blev talt om i de danske kredse, men langsomt spredte debatten sig, og det blev igen acceptabelt at mene, at bygderne er for dyre og bosætningsmønsteret en alvorlig hæmsko for Grønlands økonomiske udvikling. Jeg undrede mig lidt over synspunktet og havde svært ved at se, at det specielt var bosætningsmønsteret, der udgjorde et problem. I min optik var Grønlands primære udfordring, at værdiskabelsen og eksporten var alt for lille i forhold til importen. En problemstilling jeg havde vanskeligt ved at koble med bosætningsmønsteret. Jeg kendte udmærket følelsen af, hvad lever de dog af her?, men den følelse var ikke mere knyttet til bygd end til by. Da vi boede i Aasiaat og Qeqertarsuaq i midten af 1990 erne, var den stående joke blandt venner og kolleger her lever vi alle af at klippe hinanden, og for en række af landets byer, var det vanskeligt at pege på andet erhvervsgrundlag end administration, undervisning, sundhedsvæsen og så de afledte effekter af byens drift som butikker, elværk mv. Samfundsdebatten om bosætningsmønstret har været tiltagende, og der er fremkommet en række udokumenterede påstande, som at bosætningsmønsteret medfører ekstraomkostninger i milliardstørrelsen (Thomsen 2009), men bygdebefolkningens røst har været stort set fraværende i debatten. Samtidig har udviklingsmønsteret i bosætningsmønsteret ikke været entydigt. Samlet set er der foregået en affolkning af bygder og yderdistriktsbyer, men der er også bygder, der vokser og tilsyneladende klarer sig godt. Der opstod for mig et behov for en mere systematisk og tilbundsgående analyse. Siden årtusindskiftet har jeg systematisk indsamlet og analyseret data i relation til samfundsudviklingen med fokus på erhvervsudvikling, uddannelse og bosætningsmønster. Det er endnu ikke lykkedes at finde et studie eller en udredning, som efter min vurdering på et mere systematisk og nuanceret grundlag belyser bygdernes økonomiske betydning og deres udviklingsdynamik. Derfor dette PhD studie. Afhandlingens struktur Afhandlingen omfatter reelt to parallelle studier, der præsenteres som henholdsvis Del 1 og Del En kortlægning og analyse af bygdernes økonomi med fokus på de gamle Nanortalik, Qaqortoq, Narsaq, Kangaatsiaq, Upernavik og Ammassalik kommuner, der omfatter to centrale elementer: Sammensætningen af bygdebefolkningens indkomstgrundlag. Det sammenholdes med sammensætningen af indkomstgrundlaget i de respektive byer målt på de samme parametre for at muliggøre en vurdering af, i hvilket omfang det offentlige finansierer en større eller mindre del af bygdernes indkomstgrundlag. De offentlige udgifter forbundet med drift og opretholdelse af bygderne sammenholdt med de offentlige udgifter i relation til byerne. For at kunne drage landsdækkende konklusioner omfatter delanalysen på nogle områder også landets øvrige kommuner. 2. En analyse af bygdernes lokale dynamik med henblik på at afklare, hvorfor nogle bygder udvikles, mens andre stagnerer eller affolkes. Denne del er baseret på 10\n11 mere end 130 interviews i de 23 bygder i de gamle Nanortalik, Kangaatsiaq, Upernavik og Ammassalik kommuner samt enkelte fåreholdersteder. Afslutningsvis reflekteres de to analyser i hinanden for at vurdere, om der ses en sammenhæng mellem bygdens økonomiske forudsætninger og offentlige omkostningsniveau, og bygdens lokale dynamik. Samtidig vurderes det, hvilke overordnede udviklingsmønstre, der ses for de grønlandske bygder, samt hvilke forhold der kan være afgørende for den meget store forskel i lokal udvikling, der ses. Afhandlingen indledes med et ganske kort rids over Grønlands historiske udvikling med fokus på ændringer i erhvervsstrukturer. Vejledning PhD studiet er finansieret af Kommissionen for Videnskabelige Undersøgelser i Grønland, Aalborg Universitet, Institut for Planlægning (AAU) og Danmarks Tekniske Universitet, DTU Management (DTU) i fællesskab. Min ansættelse har været forankret på AAU, mens min fysiske placering har været på DTU Management. Ved PhD studiets begyndelse havde jeg dels en vejleder fra AAU med speciale i arktisk økonomi, dels lektor Ulrik Jørgensen fra DTU Management, center for Innovation og Bæredygtighed, nu professor ved AAU. Ulrik Jørgensen har fungeret som studiets gennemgående hovedvejleder og bidraget med vigtig teoretisk og metodisk råd og vejledning. Den udpegede vejleder fra AAU forlod universitet og kom aldrig til at fungere som vejleder. Professor Arne Remmen fra AAU, Institut for Planlægning, overtog rollen som hovedvejleder og valgte for at styrke den faglige bredde at inddrage følgende som støtte i vejledningen: Professor i økonomi Christen Sørensen fra Syddansk Universitetscenter, der har bidraget med rådgivning i forhold til den økonomiske metode og struktureringen af afhandlingens økonomiske del. Pensioneret forskningskoordinator fra Grønlands Selvstyre og tidligere lektor ved Aalborg Universitet Tom Greiffenberg, nu lektor emeritus, der har bidraget med sin store grønlandsviden og metodiske erfaring. Der skal her lyde en stor tak til dem alle. Personlig baggrund Min interesse for Grønland startede lidt tilfældigt. Jeg kom på ferie til Sydgrønland i 1981 for at besøge min bror og svigerinde, der var skolelærere, og for at sejle kajak og vandre. Siden blev det til mange ferier sommer og vinter Ammassalik, Sisimiut, Diskobugten, Nuuk og Uummannaq distrikter. Fra slutningen af 1980 erne begyndte jeg så småt at fungere som konsulent for uddannelsesdirektoratet i forhold til udvikling af erhvervsfaglige grunduddannelser. Fra 1995 til 1997 boede min kone og jeg med vores to små børn i Aasiaat, hvor jeg var leder af STI skolen (den lokale erhvervsskole) og derfra flyttede vi til Qeqertarsuaq, hvor jeg ud over at lede STI skolen fungerede som direktoratets koordinator for 11\n12 erhvervsuddannelserne i Nord- og Østgrønland, hvilket medførte en del rejser rundt i landet. I 1998 lukkede STI skolen i Qeqertarsuaq på grund af for lille søgning. De følgende år forsatte jeg lejlighedsvis som konsulent for undervisningsdirektoratet, og i 1999 blev jeg ansat som konsulent hos Rambøll; en stilling, der indebar en række projekter i og med tilknytning til Grønland. Gennem de følgende mange år opholdt jeg mig godt en fjerdedel af året i Grønland. Disse konsulentopgaver bragte mig yderligere rundt i landet. Fra 2000 til 2004 var jeg leder af et projekt for Nordisk Industrifond om bæredygtig turisme i Arktis. Det gav mig et særdeles indgående kendskab til Tasiilaq og bygderne i Ammassalik distrikt. I samme periode var jeg bl.a. ansvarlig for udarbejdelsen af Nordisk Ministerråds arktiske turismestrategi. Gennem tiden har jeg med et par enkelte undtagelser opholdt mig længerevarende i alle distrikter og har overnattet i tre fjerdedele af landets bygder. Det er således lykkedes at opbygget et vidtspændende kontaktnetværk over store dele af Grønland. Siden 2008 har jeg indgået som del af lærerstaben ved DTU s Arktiske ingeniøruddannelse i Sisimiut, hvor jeg har undervist i lands- og regionalplanlægning. Navne og begreber I afhandlingen benyttes en række begreber, der vil kunne tolkes i flere retninger. Det er tilstræbt at benytte dem konsekvent for at undgå misforståelser. I det følgende er nogle centrale nævnt. Distrikt. Begrebet benyttes i mange sammenhænge i Grønland. Hvis ikke andet er nævnt, dækker begrebet distrikt de 18 gamle kommuner, der fungerede frem til kommunesammenlægningen pr. 1. januar Distriktet skal således læses som pseudonym med de gamle kommuner, så Nanortalik distrikt er identisk med den forhenværende Nanortalik kommune. Yderdistrikt er et gammelt begreb for de nordligste distrikter og Østkysten, hvor ansatte i statens tjeneste blev tildelt visse fordele for at sikre rekrutteringen. Efter hjemmestyrets indførelse blev hvert af de fem yderdistrikter Uummannaq, Upernavik, Qaanaaq, Ammassalik og Ittoqqortoormiit sikret et kredsmandat i landstinget, skønt de ikke havde et tilstrækkeligt befolkningsmæssigt grundlag for et eget mandat. Ved afskaffelsen af kredsmandater og overgang til en landsdækkende valgkreds forsvandt de særlige yderdistriktsmandater. Begrebet yderdistrikt har også på anden vis været under pres, for hvad adskiller reelt livsvilkår og serviceniveau i Kangaatsiaq og Nanortalik fra de fem yderdistrikter ud over afstanden? Der er et behov for et begreb, der omfatter de distrikter med mange bygder og hvor en større del af befolkningen helt eller delvist ernærer sig ved jollefiskeri og fangst. Under vejs i afhandlingen er benyttet et udvidet yderdistriktsbegreb, der foruden de fem officielle yderdistrikter omfatter Kangaatsiaq og Nanortalik. By/bygd. Definitionsgrænsen mellem by og bygd er først og fremmest administrativ. Det bosted, hvor kommunekontoret lå i hver af de gamle kommuner, var pr. definition en by, medens kommunens øvrige bosteder var bygder. Det betød, at Ittoqqortoormiit med 509 indbyggere i 2008 var en by, medens Kullorsuaq med 415 var en bygd i Upernavik Kommune. Efter kommunesammenlægningen i 2009 er definitionen af by og bygd reelt kommet under pres, hvor en del af de mindre byer gradvist opfattes mere som bygder. 12\n13 Bosted anvendes i teksten som en fællesbetegnelse for byer og bygder. Udsted, udligger, boplads er de gamle betegnelser for mindre bosteder fra kolonitiden, hvor udsted tilsvarer det, der i dag normalt opfattes som en bygd, som et sted, hvor der er en butik, skole mv. På grund af ordets negative klang, blev det ændret til bygd. En udligger var en medarbejder ved kolonien, ofte dansker, der i en kortere eller længere årrække opretholdt et lille indhandlingssted med et mindre depot af salgsvarer et strategisk beliggende sted i distriktet og ofte ved en boplads. En boplads var et mindre bosted, der ikke havde butik. I dag findes der et par bygder i Upernavik, der efter den gamle definition ville være bopladser, fordi de ikke har butik. I teksten bruges udsted, udligger og boplads alene i forbindelse med den historiske sammenhæng, hvor disse begreber blev benyttet. Stednavne. Det er gennem hele teksten tilstræbt at anvende den stavemåde og de navne, der hører til den periode, teksten omhandler. Når der anvendes danske navne eller gammel grønlandsk retskrivning, følger navnet med ny grønlandsk retskrivning i parentes ved navnets introduktion. For nogle bosteder er det danske navn så indgroet i sproget, at de ofte bruges i flæng med det grønlandske navn. I sådanne tilfælde introduceres det grønlandske stednavnet fulgt af det danske i parentes. Når stednavne i et distrikt præsenteres eller oplistes, er det altid fra syd mod nord, da det er den grundlogik, der dannede udgangspunkt for det oprindelige grønlandske stednummersystem. Siden stednumrene er der kommet nye bygder til, så der er indimellem lidt uorden i stedkoderne, mens teksten og grafer følger den geografiske logik. Der findes rundt om i Grønland bygder med samme navn. Således optræder Aappilattoq og Tasiusaq begge i både Nanortalik og Upernavik distrikter. De steder, hvor der kan være tvivl om, hvilket distrikt der er tale om, er det tilstræbt at gøre opmærksom på det. De fire vækstcentre var et begreb, der politisk tog form i slutningen af 1980 erne og som gradvist er gledet ind i sproget og i dag bruges officielt som fælles betegnelse for de fire storkommuners hovedbyer, Qaqortoq, Nuuk, Sisimiut og Ilulissat. Da begrebet blev udviklet var Aasiaat en del større end Qaqortoq, og det undrede derfor mange, at Aasiaat ikke blev inkluderet. Hjemmestyre/selvstyre Den 21. juni 2009 overgik Grønland fra hjemmestyre til selvstyre. Der er konsekvent i teksten benyttet det begreb, der passer til det tidspunkt teksten omtaler. Da studiets økonomiske data primært er fra 2008, benyttes der overvejende ordet hjemmestyret. Inatsisartut er Grønlands landsting og dermed parlamentariske forsamling. I teksten anvendes fortrinsvis ordet landsting, da det frem til selvstyret var det almindeligt brugte begreb. Naalakkersuisut er Grønlands valgte regering eller landsstyret, og i teksten benyttes fortrinsvis begrebet landsstyre, da det frem til selvstyret var det almindeligt benyttede. Fisk og/eller fangst. På dansk vil fisk være en del af fangst, men i teksten er konsekvent benyttet den almindelige skelnen, der anvendes i Grønland. Fisk er fisk, rejer, krabber, hajer mv., mens fangst omfatter hav- og landpattedyr samt fugle. Indhandlere omfatter fiskere, fangere og fåreholdere. 13\n15 Et historisk rids af Grønlands udvikling Kolonitiden 1721 til 1953 Fra den danske koloniseringen af Grønland i 1700-tallet havde staten tilstræbt at holde Grønland som et lukket land i et forsøg på at reducere europæiske hvalfangeres tuskhandlen med den grønlandske befolkning. En politik staten i det store og hele fastholdt frem til anden verdenskrig. Den ideologiske forståelse, der i begyndelsen af 1900-talllet legitimerede politikken om det lukkede land, var, at den tilbagestående grønlandske befolkning skulle isoleres fra omverdenen og have lov til at udvikle sig i sit eget tempo for at undgå menneskelige og sociale problemer og for at beskytte den grønlandske kultur. Politikken om, at Grønland skulle udvikles i sit eget tempo, var samtidig betinget af ønsket om, at de grønlandske kolonier ikke måtte være en økonomisk belastning og helst skulle bidrage med et overskud til statskassen. Men fra 1850 kneb det med overskuddet, og Grønland løb økonomisk kun rundt i kraft at kryolitbruddet i Ivittuut, som kun i perioder gav et mindre overskud. At kolonierne som minimum økonomisk skulle hvile i sig selv betød, at der var meget begrænset økonomisk råderum for sociale foranstaltninger og investeringer i sundhed. Som følge af den almene dårlige sundhedstilstand og perioder med misfangst og sult var befolkningstilvæksten meget beskeden. Historisk har periodisk misfangst og sult været et tilbagevendende problem, men til forskel fra tidligere var befolkningen fra midten af 1800-tallet blevet afhængige af vareleverancer fra den danske kolonimagt, samtidig med at fangstunderlaget blev kraftigt udhulet af den massive canadiske sælfangst på New Foundlandsbankerne og nordmændenes sælfangst i Storisen langs Østkysten. I erkendelse af, at sælfangst ikke længere kunne brødføde den grønlandske befolkning og sikre staten en vis indtægt, blev der fra begyndelsen af 1900-tallet satset på en omstilling til torskefiskeri på vestkysten syd for Uummannaq, der samtidig betød, at befolkningen blev mere bofast, og at antallet af bosteder langsomt reduceredes. Under den tyske besættelse af Danmark var det i praksis USA, der sikrede forsyningen af Grønland, og USA fik som modydelse kryolit til aluminiumsproduktionen og mulighed for bl.a. at etablere lufthavnene Narsarsuaq, Sønderstrømfjord (Kangerlussuaq) og Ikkatteq i Ammassalik distrikt, der muliggjorde luftbroen til Europa. Grønland blev i en vis grad åbnet mod omverdenen. Dermed indvarslede afslutningen af anden verdenskrig den store ændring i den danske kolonipolitik i forhold til Grønland. 15\n16 Afkolonisering og modernisering 1953 til 1979 Under krigen var Danmark og Grønland afskåret fra hinanden, og Grønlands Styrelsen var i praksis sat uden for indflydelse, mens det var de danske embedsmænd i Grønland i samarbejde med grønlandske politikere og intellektuelle, der i praksis administrerede landet og samarbejdede med USA. Efter krigen argumenterede en stor del af denne gruppe for forandringer, modernisering og åbning af Grønland. Samtidig var der et implicit krav fra USA om at løfte den grønlandske befolkning ud af fattigdom og forbedre sundhedsforholdene radikalt, og den internationale tendens til afkolonisering fordrede en demokratisering af det grønlandske samfund. Blandt de intellektuelle i Danmark ændredes det ideologiske mål fra at beskytte den oprindelige befolkning og dens kultur mod for voldsomme ændringer til, at grønlænderne skulle have mulighed for at leve som os. Grønlænderne skulle inddrages i den moderne verden, sikres de universelle menneskerettigheder og have om ikke den samme så tilnærmelsesvist den samme levestandart som den danske befolkning. Som led i det politiske kursskifte blev Grønland ved grundlovsændringen i 1953 en del af Danmark som et amt. Frem til anden verdenskrig havde Kongelige Grønlandske Handel (KGH) med få undtagelser monopol på al handel i og med Grønland, og i størstedelen af perioden var det i praksis KGH, der stod for administrationen af de grønlandske kolonier. Men efter krigen blev den økonomiske politik ændret over mod, at Grønland internt skulle fungere på markedsvilkår. Den danske grønlandsstrategi i efterkrigsårene kan billedligt sammenlignes med Marshallhjælpen. Danmark skulle gennem massive investeringer dels opbygge en acceptabel sundheds-, uddannelses- og boligstruktur, dels muliggøre opvæksten af et erhvervsliv på markedsbetingelser, der på sigt kunne finansiere det grønlandske samfund og sikre et økonomisk afkast til investorerne. Grønlandsadministrationen og politikerne var bevidst om, at det krævede store investeringer i opbygningsfasen og ville medføre betydelige omkostninger for den danske stat, men forventningen var, at erhvervslivet på en række områder relativt hurtigt ville være selvbærende og dermed kunne være med til at bidrage til udviklingen af det samlede danske samfund. Hovederhvervet skulle fortsat være fiskeri af primært torsk, og intentionen var gennem private inverteringer at opbygge en egentlig fiskeindustri og fiskeflåde, hvor staten kunne bidrage med støtte og lånemuligheder i opbygningsfasen. Tilsvarende blev danske håndværkere stimuleret til at etablere en grønlandsk baseret bygge- og anlægsbranche, og i de større byer blev danskere tilskyndet til at etablere sig som selvstændige forretningsdrivende. De danske erhvervsdrivende var tænkt som læremestre for den grønlandske befolkning. Et væsentligt område blev dog holdt ude af almindelige markedsvilkår. KGH forsatte som forsyningspligtig leverandør til hele Grønland, hvor der blev opretholdt ens pris for samme vare uanset hvor i landet. Det betød, at KGH for en række varegrupper havde et importmonopol og ofte i kraft af statens subsidiering kunne opretholde lavere priser end en mulig konkurrent. Til gengæld kunne de private forretningsdrivende købe varer fra KGH til en speciel indkøbspris, der gjorde det muligt at drive forretning. Planerne om modernisering og de ideer om rammerne for et moderne samfund, der lå bag, indebar, at det oprindelige nomadiske liv blev set som en hindring. Det var ikke 16\n17 muligt at sikre bedre sundhed, uddannelse og ordentlige boliger til en befolkning, der ikke var bofaste, og sammen med industrialiseringen af fiskeforarbejdningen fordrede moderniseringen, at bostederne havde en vis størrelse. Med andre ord var det nødvendigt at samle befolkningen på færre og større bosteder, og at nedlægge de steder, hvor man ikke vurderede, at der var et fiskepotentiale. Således anbefalede Grønlandsudvalget af 1960 (Grønlandsudvalget, 1960), at Uummannaq og Upernavik distrikter delvist skulle afvikles, fordi de ikke kunne blive økonomisk rentable. I de følgende år blev en lang række mindre bosteder og bygder på hele kysten nedlagt. Markedskræfternes begrænsninger I løbet af 1960 erne viste det sig for alvor, at drømmen om et robust og selvbærende privat erhvervsliv ikke kunne indfries. Den grønlandske fiskeindustri kunne ikke klare sig på verdensmarkedet, hvor andre fiskerinationer i kraft af et lavere omkostningsniveau, lettere adgang til markedet og stordriftsfordele kunne tilbyde billigere varer. Samtidig var fiskeriet udsat for store naturlige fluktuationer i fangstmængder, og størstedelen af fiskene i farvandene omkring Grønland blev fanget af fiskere fra andre lande (Smidt 1989). En lang række af de private produktionsanlæg gik konkurs, og den danske stat måtte af flere omgange intervenere med subsidier og støtteopkøb. Reelt var der opstået en ikke ubetydelig overinvestering i fiskeindustri og -flåde (Danielsen mf. 1998) samtidig med, at Grønland var langt fra økonomisk selvbærende. Store dele af fiskeindustrien havnede på statens hænder, en løsning der ikke blev anset som ønskværdig. Derimod klarede selve fiskeriet og dermed fiskeindhandlingen sig noget bedre. Det eneste andet område, hvor det private erhvervsliv for alvor bed sig fast og tilmed fik en god omsætning og fortjeneste, var bygge- og anlægsbranchen, hvor det var staten, der gennem de massive anlægsinvesteringer, finansierede dens drift og vækst. Det havde vist sig, at det ikke var muligt på en gang at hæve den grønlandske levestandart til noget, der blot var tilnærmelsesvis sammenligneligt med den danske og samtidig opbygge et bærende internt erhvervsliv på markedsvilkår. Og statens udgifter forsatte med at stige. I endnu et forsøg på at udvikle en grønlandsk selvbærende økonomi blev der med udgangspunkt i en dansk og vestlig referenceramme peget på effektivisering, større men færre produktionsenheder og dermed at fremskynde centraliseringen af befolkningen og at undlade investeringer de mindre steder eller steder, der ikke blev vurderet til at have økonomisk potentiale. Den danske stats centraliseringspolitik kulminerede med lukningen af kulminebyen Kutdligssat (Qullissat) i 1972, der indtil få år inden havde været Grønlands tredjestørste by. Oprøret mod centraliseringen og den danske politik Den meget hurtige udvikling af det grønlandske samfund udløste en modreaktion, hvor store dele af befolkningen oplevede, at kolonimagten var blevet afløst af et dansk embedsmandsværk, og antallet af danskere i det offentlige og private erhvervsliv voksede fra ca i 1960 til ca i I byerne opstod der en dansk livsform, som grønlænderne havde svært ved at identificere sig med, og med indførelse af fødestedskriteriet i 1964 blev lønforskellen mellem grønlandske og danske tjenestemænd 17\n18 endnu større, samtidig med at danskerne havde andre privilegier som fri ferierejse, og at hvert år i Grønland talte dobbelt i forhold til pension. Centraliseringen havde store menneskelige omkostninger. Mange var blevet flyttet til en boligblok i en af de større byer, hvor en del endte som arbejdsløse, og hvor der ikke var mulighed for at drive fornuftig fangst og oplagre fangstprodukter. Der opstod store alkoholproblemer. Arbejdsløsheden blandt den grønlandske befolkning var mange steder høj, alt mens danske håndværkere knoklede meget lange arbejdsdage (Rosing 1970). Og mange grønlændere havde svært ved at tilpasse sig de danske arbejdsnormer i fiskeindustrien, hvis der ellers var arbejde at få. Alt foregik på dansk. Talte man ikke sproget, var man i mange sammenhænge koblet af, og en del følte, at grønlandsk blev reduceret til et hemmeligt sprog, man kunne benytte i familien eller blandt venner (Hertling 1977). Perioden faldt sammen med Vestens ungdomsoprør mod autoriteter, ordensmagt, kapitalmagt osv., hvor unge grønlandske intellektuelle hentede inspiration. Spændingerne mellem dele af den grønlandske befolkning og danskerne kom stadig tydeligere til udtryk, og der blev stillet krav om et Grønland på grønlandske præmisser. Politiseringen medførte samtidig et modsætningsforhold til den grønlandske elite, der tilstræbte at leve dansk og også talte dansk internt (Lynge 1970). Lukningen af kulminebyen Kutdligssat (Qullissat) i 1972 blev opfattet som dråben, der fik bægeret til at flyde over og blev en katalysator, der for alvor bragte den danske grønlandspolitik på dagsorden - også i Danmark. Der opstod blandt store dele af den danske befolkning et politisk ønske om at give Grønland større selvbestemmelse. Relativt hurtigt indså de danske politikere, at noget måtte gøres, og der blev indledt forhandlinger med Landsrådet, der førte til etableringen af hjemmestyret fra 1. maj Hjemmestyret 1979 til 2009 At hjemmestyret bl.a. opstod i kølvandet på protesten mod centraliseringen og det danske blev afgørende for politikken de første år, hvor målet blev at tilstræbe en geografisk ligelig udvikling, og at samfundet skulle udvikles på grønlandske præmisser. Der blev investeret massivt i skoler, servicehuse, sygeplejestationer m.v. i bygder og yderdistrikter, og i en lang række bygder blev der etableret indhandlingsanlæg, selvom fiskeunderlaget nogle steder var tvivlsom. For en række mindre bosteder blev leveforhold og erhvervsgrundlaget styrket. Men forholdsmæssigt var det forsat i de større byer, der blev investeret mest. (Bro 1993; Grønlands Statistik 1996 til 2004) For at udvikle og administrere hjemmestyret blev der i Nuuk opbygget en centraladministration, der i høj grad blev baseret på embedsmænd fra Danmark i erkendelse af, at der ikke i tilstrækkeligt omfang var uddannet kvalificeret grønlandsk arbejdskraft. De danske embedsmænd kom naturligt nok med deres danske referenceramme, og en stor del af dem var inspireret at 1960 ernes antiautoritære ungdomsoprør og bakkede op om decentralisering og udvikling på befolkningens præmisser. (Lauritzen 1989; Lauritzen 1997) På grund af bl.a. overforbrug og utilstrækkelig økonomistyring endte landskassen i 1987 med et underskud på en lille halv mia. kr. (Danielsen mf. 1998) Og fra 1990 forsvandt torsken fra de grønlandske farvande, og de fleste indhandlingsanlæg stod ubrugte hen. 18\n19 Kombinationen af underskud på de offentlige finanser og markant faldende eksportindtægter bragte Grønland ud i recession og nødvendiggjorde offentlige besparelser. Langsomt foregik der en transformation af den økonomiske politik væk fra en ligelig geografisk udvikling og dermed fra satsningen på mindre decentrale enheder tilbage til de kendte markedsøkonomiske redskaber, der indebar rationalisering, stordrift og omkostningsoptimering. Centraladministrationens embedsmandsværk forsatte med at vokse, og en god del af de ledende danske embedsmænd blev gradvist udskiftet med andre danske embedsmænd med en mere virksomhedsøkonomisk referenceramme, en udvikling der faldt sammen med, at nyliberalismen tog til i de vestlige lande. På grund af den danske referenceramme kom centraladministrationen i sin opbygning og struktur til at afspejle den danske, om end i en mindre udgave, skønt der kun skulle administreres en befolkning på godt Ligeledes blev de kommunale administrationer små kopier af de danske. Den vestlige vækst- og udviklingsstrategi baseret på fri konkurrence og verdensmarked blev igen styrende for den økonomiske politik, og globalisering blev et plusord. Der blev dog samtidig fastholdt en grønlandiseringspolitik, og det medførte beslutninger, der indirekte kom til at kollidere som for eksempel at satse på øget turisme og eksportsamarbejde og samtidig gøre grønlandsk til officielt hovedsprog i undervisning og administration med dansk som andetsprog uden at opprioritere andre fremmedsprog. Erhvervsgrundlag Selvom rejerne blev opfattet som det røde guld, kom de aldrig til at erstatte indtægterne fra torskefiskeriet. For at optimere indtægten fra rejefiskeriet, blev en del mindre fartøjer udfaset til fordel for søkogere. Kravene om landingspligt af dele af fangsten blev gradvist reduceret, og en stadig større del af rejerne blev eksporteret som hele frosne skalrejer. Det betød, at antallet af arbejdspladser i fiskeindustrien faldt drastisk og blev koncentreret ved færre fabrikker i de større byer. Samtidig opkøbte eller byggede Royal Greenland produktionsanlæg dels i Danmark, men med tiden primært i lavtlønslande som Polen og Thailand, og der foregik en reel udflagning af store dele af den landbaserede fiskeforædling. Kombineret med kollapset i torskefiskeriet betød det, at en række af vestkystens byer, der havde haft fiskeri og fiskeforarbejdning som erhvervsgrundlag, mistede det. Parallelt hermed foregik der en delvist modsatrettet tendens. Fra slutningen af 1970 erne kom der for alvor gang i fiskeriet efter hellefisk i Uummannaq, og fra begyndelsen af 1990 erne skete en tilsvarende udvikling for Upernavik. Fiskeriet efter hellefisk overtog gradvist en større betydning for den grønlandske økonomi. De to distrikter, som den danske stat under G-60 politikken havde satset på at afvikle, bidrog nu positivt til landets eksportindtægter. Men samlet set var de grønlandske eksportindtægter faldende, mens der ikke foregik et tilsvarende fald i importen, og bortset fra en kort periode omkring 1990 har der været et betydeligt underskud på den grønlandske betalingsbalance. Trods stordrift, rationaliseringer og udflagning af forarbejdningen har Royal Greenland jævnligt haft underskud, og landekassen har af flere omgange måtte træde til med betydelige beløb for at redde koncernen fra konkurs, senest i 2010, hvor landskassen 19\n20 måtte bidrage med en halv mia. kr. Paradoksalt nok har det en del gange været de ikke grønlandske dele af koncernen, der har resulteret i, at underskuddet blev så stort, at det truede Royal Greenlands eksistens og landskassen måtte træde til. Parallelt herned foregik der en centralisering af de private trawlerrederier, der ikke i samme grad har været involveret i forarbejdning og ikke har været underlagt samme krav om at sikre lokale arbejdspladser. Nogle af de private trawlerrederier har klaret sig økonomisk bedre, og der er foregået en ikke ubetydelig privat indkomstgenerering. Det at nogle private rederier og fiskekoncerner kom ud med overskud de år, hvor Royal Greenland var afhængig af støtte fra landskassen, blev set som et argument for øget privatisering. Den nye centralisering De første år under hjemmestyret var det som om centralisering forsvandt ud af dagsorden som løsningsværktøj, og når centralisering indgik i debatten, var det oftest som led i en afstandtagen fra den tidligere danske politik. Men allerede fra slutningen af 1980 erne, da landskassen gik alvorligt i minus, blev større og færre bosteder nævnt som en løsning på den økonomiske krise, og ideen om en grønlandsk udvikling i forskellige tempi med de fire vækstcentre som motor for en samlet udvikling, blev fostret - eller rettere igen vækket til live. Dog ikke helt uden modspil. Med Otto Sandgrens ord Grønland bliver mindre, hver gang en bygd forsvinder a (Bro 1993). De følgende år blev markedsøkonomiske tiltag et stadig vigtigere element i den økonomiske politik. En række samfundsfunktioner, der hidtil havde været drevet og administreret som koordinerede offentlige aktiviteter under KGH eller GTO (Grønlands Tekniske Organisation) blev divisioneret og overgik til selvstændige hjemmestyreejede virksomheder, der havde servicekontrakter med hjemmestyret om at løse definerede samfundsopgaver. Befragtningen af Grønland blev skilt ud som Royal Arctic Line, passagersejladsen internt i Grønland blev til Arctic Umiaq Line, el- og vandforsyningen blev til Nukissiorfiit, en stor del af boligerne blev til det landsdækkende boligselskab INI A/S, mens andre boliger overgik til kommunerne etc. Målet var at opnå større regnskabsmæssig gennemsigtighed, effektiviseringer og på sigt reducere den offentlige subsidiering af områder, hvor det blev antaget, at det private erhvervsliv kunne klare opgaven, og at konkurrence på sigt ville kunne reducere omkostningerne. I det hele taget blev fri konkurrence et centralt mål, og i 1994 blev det gamle KGH, der havde skiftet navn til KNI, splittet op i Pisiffik og Pilersuisoq, hvor Pisiffik skulle operere på markedsvilkår i de større byer uden at have nogen forsyningsforpligtelse, medens Pilersuisoq opretholdt forsyningspligten i forhold til mindre byer og bygder. Hvor der hidtil havde været en ikke ubetydelig krydssubsidiering, så indbyggerne i de større byer gennem ensprissystemet var med til at sikre det samme prisniveau i de mindre byer og bygderne, kunne faste mindstepriser i de mindre byer og bygderne nu kun sikres gennem direkte subsidier til Pilersuisoq. Siden er ensprissystemet for el og vand ophævet. a Fra tale på hjemmestyrets bygdekonference Ilulissat


Alle restauranter i Clinton Restauranter i nærheden af Museum of Appalachia\nAlle aktiviteter i Clinton Aktiviteter i nærheden af Museum of Appalachia\nUSA Tennessee (TN) Clinton Forslag til aktiviteter i Clinton Museum of Appalachia\n297 anmeldelser Nr. 1 af 10 aktiviteter i Clinton Specialmuseer, Museer 2819 Andersonville Hwy, Clinton, TN 37716-6756+1 865-494-7680Website\nTak for din vurdering. Anmeldt 10 april 2017 insureu2\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 297 anmeldelserFremragende67 %Rigtig god27 %Gennemsnitlig5 %Dårlig0 %Frygtelig1 %Åben nusø - lø9:00 am - 6:00 pmAlle åbningstider Åbningstid i dag: 9:00 AM - 6:00 PMPLACERING 2819 Andersonville Hwy, Clinton, TN 37716-6756\nKONTAKT Website +1 865-494-7680Forbedr denne registreringEr denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed en skjult perle eller uden for de typiske turistområder?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted at besøge i forbindelse med en bryllupsrejse?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed spændende, usædvanlig eller risikabel at besøge?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Clinton\nSe alle Museer i Clinton\nSkriv en anmeldelseAnmeldelser (297)Medlemsvurdering Fremragende94Rigtig god37Gennemsnitlig4Dårlig0Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (136)Engelsk (297)Sprog Dansk (136)Engelsk (297)Se, hvad de rejsende siger: 11-20 af 136 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejinsureu2298111Anmeldt 10 april 2017 fra mobile enheder HistorieMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRoywhs2724Anmeldt 10 april 2017 fra mobile enheder Fantastisk ukendtMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMarilyn VPowell, Ohio3910Anmeldt 22 marts 2017 Foretrukne vil gentage stedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejalgal93Knoxville, Tennessee11Anmeldt 8 marts 2017 Dejligt sted for BillederHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTheWuchSouth Milwaukee, Wisconsin16240Anmeldt 6 marts 2017 Besøg museet og bliv til frokostMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJoseph M O5336Anmeldt 4 februar 2017 Et must at se for elskere af den gamle tid country living og musik.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejStephanie MMississauga, Canada5224Anmeldt 1 februar 2017 Fantastisk Musik og Gammeldags SjovMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMelissa A161Anmeldt 17 januar 2017 fra mobile enheder Fantastisk sted at lære om East TNHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJamie RClinton, Tennessee, United States165Anmeldt 8 januar 2017 fra mobile enheder HistoriskeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMichaele HClinton, Tennessee161Anmeldt 8 december 2016 En rejse tilbage i tidenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456…14Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenSweet Cafe12 anmeldelser 1,71 km væk Golden Girls Restaurant280 anmeldelser 2,58 km væk The Cantina6 anmeldelser 1,04 km væk Harrison's Restaurants220 anmeldelser 2,13 km væk Seværdigheder i nærhedenNorris Paddling Adventures29 anmeldelser 5,56 km væk Norris Dam State Park131 anmeldelser 7,41 km væk MaxAir Trampoline Park23 anmeldelser 16,04 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Museum of Appalachia.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSendForrigeNæste12


Rådgivning, idéer, gennemførelse og produktion. Vi hjælper dig i alle trin af foto- og videoproduktionen.\nPlanlægningen og tilrettelæggelsen af fotoshootet finder sted direkte efter konceptet eller strategierne og metoderne og efter fotograferne. Når du planlægger fotograferingen, er det vigtigste at få alle teammedlemmer samlet på samme sted og på samme tid. Afhængigt af produktionens kompleksitet er dette mere eller mindre en udfordring for bureauet. For enhver produktion med mere end 5 personer er rejsestyring i forbindelse med en sådan fotosession allerede en stor planlægning. De, der planlægger et sådant fotoshoot uden erfaring, står hurtigt over for risici og ulemper, fordi der kan gå mange penge tabt på en sådan produktion.\nForskellige aktører mødes: fotostudie, marketing fra din virksomhed, fotograf, videofotograf, make-up artist og stylist. Der er mange parametre, der skal tages hensyn til i forbindelse med et sådant fotoshoot, og det kan naturligvis skabe uro, hvis planlægningen ikke går glat. I værste tilfælde 1 er flyet booket til den forkerte by. I værste tilfælde 2 er hele holdet på stedet, og modellen er forsvundet, og ingen kan nå modellen. Værst tænkelige scenario 3, alt passer perfekt indtil sidste øjeblik, og pludselig mangler den rigtige kardan til at stabilisere optagelserne. Worst-case scenario 4, meget enklere, kameraets batteri løber tør. Der er ikke noget ekstra batteri til rådighed. Som du kan se, kan vi åbne op for en masse worst-case-scenarier, der viser, hvor komplekst det er at organisere et fotoshoot. Derfor står vi som bureau ved din side!


le fix Le fix clean beanie hue black - Køb kategorier > huer fra le fix på internettet hos trendlovers.dk\nle fix clean beanie hue black fra le fix\nSKU: cl1602111 black\nBestil denne le fix Le fix clean beanie hue black på trendlovers.dk.\nKøb varen her på trendlovers.dk for en pris på kun 299,00 DKK.\nle fix er kendt for at have de lækreste kategorier > huer - og Le fix clean beanie hue black er bestemt ikke anderledes. Det er bestemt ikke en hemmelighed at virkelig ekstatiske i forhold til kvalitet kontra pris - og fordelene er da heller ikke til at overse.\nSe alle vores kategorier > huer fra le fix her.\nFind alle produkter fra le fix her.\nFind alle og køb lige netop den kategorier > huer du skal bruge her.\nHvorfor skal jeg vælge le fix Le fix clean beanie hue black?\nHvad er årsagen til at man skal købe kategorier > huer fra le fix - og ikke hos en af de mange andre konkurrerende producenter?\nDet er et fornuftigt spørgsmål - men heldigvis ikke svært at få svar på. For lige netop med le fix - specielt når det kommer til kategorier > huer, så har de et ekstremt godt omdømme, og alle deres brugere er vilde med dem.\nOg hvorfor så det spørger man så måske? Det er simpelt. le fix har en helt nær forbindelse mellem kvalitet og pris. Det er en ting alle købere elsker.\nDu kan i dag få le fix Le fix clean beanie hue black til en pris på kun 299,00 DKK. Det er jo slet ikke så ringe endda!\nMen hvorfor skal man vælge at bestille kategorier > huer fra le fix fra trendlovers.dk?\nOg hvad er årsagen til at jeg skal købe le fix Le fix clean beanie hue black på trendlovers.dk - og ikke hos en af de mange andre konkurrerende forhandlere?\nFørst og fremmest, så er trendlovers.dk kendt for deres hurtige fragt. Køber du tidligt nok på en hverdag, bliver varen afsendt den samme dag. Og samtidig har de fornuftige priser på fragt - en faktor at tage højde for. Når nu vi er ved delen om distribution, så er retur-reglerne, så kan vi også bekræfte, at dette område er helt okay på trendlovers.dk.\nHvilke andre kendetegn ved lige denne online butik? Ja, ikke nok med at have fornuftige priser på levering, fornuftige regler vedrørende retur, så kan trendlovers.dk også prale af deres imødekommende kundeservice.\nle fix – shirts & tops\nle fix le fix split running t-shirt navy


Som gæstelærer har vi psykolog Lotte Michaelsen og vanecoach Jørgen Michaelsen. De arbejder til daglig tæt sammen med stifteren af Sense, Suzi Wengel. Hver dag vil der være Sense moduler. Få meget mere at vide om kurset lige HER.\nSense og højskole Sense livsstilsprincipperne er i fokus på dette kursus. Du kommer til arbejde med din mentale, fysiske og sociale sundhed. Du får indsigt i dig selv og det liv, du lever. Det hele foregår i et højskolefællesskab, hvor vi vækker din nysgerrighed på livet, vores samfund og de andre kursisters udfordringer og anskuelser. Du får: Kendskab til sense kostprincipper Mentale værktøjer til sund livsstil og vægttab Yoga og køkkenværksted Som gæstelærer har vi psykolog Lotte Michaelsen og vanecoach Jørgen Michaelsen. De arbejder til daglig tæt sammen med stifteren af Sense, Suzi Wengel. Hver dag vil der være Sense moduler. Få meget mere at vide om kurset lige HER.


Rajrani, Coleshill - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nBed and Breakfasts i Coleshill\nFlyrejser til Coleshill\nRestauranter i Coleshill\nForslag til aktiviteter i Coleshill\nBilleder af Coleshill\nKort over Coleshill\nAlle hoteller i Coleshill Tilbud på hoteller i Coleshill Billig rejse Coleshill\nForretningshoteller i Coleshill\nRomantiske hoteller i Coleshill\n5-stjernede hoteller i Coleshill\n4-stjernede hoteller i Coleshill\n3-stjernede hoteller i Coleshill\nColeshill Hoteller med swimmingpool\nColeshill Hoteller, som tillader kæledyr\nAlle restauranter i Coleshill Restauranter i nærheden af Rajrani\nPopulære køkkener i Coleshill\nBritisk restauranter i Coleshill\nCafé restauranter i Coleshill\nHalal-restauranter i Coleshill\nIndisk restauranter i Coleshill\nKinesisk restauranter i Coleshill\nRestauranter med glutenfri mad Coleshill\nVeganske restauranter i Coleshill\nVegetarrestauranter i Coleshill\nBedste Fish & Chips i Coleshill\nBedste Tapas i Coleshill\nMiddagsrestauranter i Coleshill\nRestauranter med sent åbent i Coleshill\nRestauranter med udbringning i Coleshill\nAlle aktiviteter i Coleshill Aktiviteter i nærheden af Rajrani\nColeshill VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater Velkommen tilbage! OPRET PROFILnærSøg Om ColeshillHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nEuropa Storbritannien (UK) England Warwickshire Coleshill Restauranter i Coleshill Rajrani\n407 anmeldelser )\nNr. 2 af 16 Restauranter i Coleshill $$ - $$$\nIndisk, Asiatisk, Balti 102 High Street, Coleshill B46 3BL, England+44 1675 463777Website\nAlle billeder (75) Fuld visning Udmærkelsescertifikat Hvad er udmærkelsescertifikatet? TripAdvisor giver et udmærkelsescertifikat til indkvarteringssteder, seværdigheder og restauranter, som konsekvent får gode anmeldelser fra de rejsende. OversigtAnmeldelserPlaceringSpørgsmål og svarOplysningerMere Vis også Hoteller\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 407 anmeldelserFremragende82 %Rigtig god10 %Gennemsnitlig4 %Dårlig2 %Frygtelig2 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Indisk, Asiatisk, Balti, Bangladeshisk, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 102 High Street, Coleshill B46 3BL, EnglandAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i halal-mad? Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er dette en kosher-restaurant? Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant rum til privat spisning?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant betaling af parkering?Ja Nej Ved ikke Er dette primært et bageri?Ja Nej Ved ikke Er dette en dessertrestaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende174Rigtig god22Gennemsnitlig6Dårlig6Frygtelig4Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (212)Engelsk (404)Tysk (2)Flere sprog Sprog Dansk (212)Engelsk (404)Tysk (2)Italiensk (1)\nSe, hvad de rejsende siger: 11-20 af 212 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLouise P67Anmeldt 11 april 2017 Fremragende madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDoughty16322Anmeldt 9 april 2017 fra mobile enheder Stor fødselsdagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejpascalefredsarralbeSarreguemines, Frankrig162Anmeldt 4 april 2017 fra mobile enheder FremragendeHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJamil E2Anmeldt 3 april 2017 fra mobile enheder Meget god mad og meget god serviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejshaza65810Anmeldt 21 marts 2017 Ikke glad!!!!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejwelshgeordie2017Cardiff, Storbritannien2Anmeldt 20 marts 2017 Fremragende mad og Top ServiceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaulWright1978Birmingham, Storbritannien1Anmeldt 19 marts 2017 fra mobile enheder Fremragende mad og upåklagelig service!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjane h207Anmeldt 14 marts 2017 fra mobile enheder AftenHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChristine CWarwick, Storbritannien4828Anmeldt 14 marts 2017 Velgørenhed natMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGary C72Anmeldt 13 marts 2017 Normalt på den Rajrani ,ColeshillMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenPolash Indian Cuisine160 anmeldelser 0,07 km væk Dreamers Indian Cusine165 anmeldelser 0,26 km væk Balti Cottage136 anmeldelser 0,02 km væk Seværdigheder i nærheden6th Gear Experience86 anmeldelser 1,51 km væk Jaguar Factory Tour33 anmeldelser 2,87 km væk The Marston Green Tavern7 anmeldelser 4,56 km væk Spa at Lea Marston Hotel84 anmeldelser 4,67 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Rajrani.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nLevering, Takeaway, Bookinger, Siddepladser, Tjenerstab, Serverer alkohol, Fuld bar\nBørn, Familier med børn, Store grupper, Særlige lejligheder, Romantisk\n102 High Street, Coleshill B46 3BL, England Placering:\n+44 1675 463777


##### Hvordan man snakker med en kvinde online dating – Ekspert om netdating: Hvis man vil finde en kæreste, må man.\nHome → Hvordan man snakker med en kvinde online dating\nSam Mansoor har svaret på, hvorfor manden du efterstræber ikke. Men mange kvinder og piger kvindde hvordan man snakker med en kvinde online dating, det er romantisk, når. Så snart man snakker med andre om asiatiske dating-sider, så kommer alle. Du kan du møde din fremtidige russiske kone over online dating. Mænd er generelt meget aktive på online dating, og nogle kvinder. Small talk er fint til at bryde isen med, men det går nemt hen og bliver Kvindesprog · Mandesprog · Manipulation · Gratis online hookup hjemmeside · Online dating.\nNoget i retning af: Hej Eva, vi mødtes i aftes på Cafe Flirt, og det var rart at snakke med dig.\nLav din online datingprofil med en ven eller veninde. Vi kommer. Kvinde snakker med veninde om mænd. Når man vælger at oprette en profil på en online dating side, håber man på at finde. Hvis du fx er matchet med en pige, og hun skriver at hun elsker at læse bøger, så spørg ind til det. Desværre blandede jeg to kvinder sammen og spurgte min kontakt om hendes hund havde. Men de har alligevel stor indflydelse på, hvordan de oplever sig selv, fortæller Anna.\nFordi han knap ænsede kvinden, men bare talte og kan om sig selv. Alt det, som det organiserede Danmark synes er væsentligt at snakke om.\nSkal du prøve online dating? Hvor netdating på sider som Sugardating og Farmerdating før i tiden var populært.\nSingle russiske kvinder dater amn. Det er helt sikkert løgn, for selvom du som kvinde f.eks. Men en første date er en første date, uanset hvor meget I har skrevet sammen online.\nMit råd til er cc og psyfo stadig dating begge er, at se online hvordan man snakker med en kvinde online dating som om, det er den øverste af en tragt. Det var ikke svært at finde noget at snakke om.\nHer er lidt. Det er næsten lige meget, hvor du er, så er der altid nogen eller noget at snakke om. Hvorfor virker online dating ikke for mig? Derfor kan du med fordel vælge at benytte dig af online dating sider, hvis du er.\nI stedet for at klappe i, lade som om du lytter og tænker, hvor hurtigt du kan tillade Kvindesprog · Mandesprog · Manipulation · Myter · Online dating. Gode samtaleemner på date: 7 ting, det er nemt at snakke om.\nOnline dating kan en masse gode ting, og undersøgelser viser af op mod hver 3. Hvordan gør man, hvis man som mand, single og genert har svært ved at. Når man skal på date med en kvinde man ikke har mødt før, som man gerne vil. Du kan ende med at møde en kvinde, du bliver rigtig glad for. Online dating i Frankrig. Mød folk & gå på date i Frankrig. Fester er en fantastisk mulighed for at møde nye mennesker, men det kræver.\nGenerelt set er det en dårlig ide at snakke med kun en dating kabinet hardware – At være. Dette vil betyde, at hun vil have noget at snakke om, når hun reagerer. Derefter kan man så invitere de kvinder på dates, som man gerne vil rating at kende. At have et pennevensforhold er sjovt til at starte med, men på et. Dating-scenen i post-mandeblads æraen er et romantisk, politisk og. Som kvinder er vi vant snakke at fylde hver en lille luftlomme ud med tale.\nMen hvis du ligesom hvordan man snakker med en kvinde online dating andre kvinder har tendens til at falde for bad. Fyre brokker sig tit over, hvor svært det er at dating polen i Holland Tinder, når man har en pik. Det føles mindre trygt – men det er der, man lærer hinanden rigtigt at kende – fx hvordan den anden behandler andre.\nMandens Manual bringer den datinf guide til når kvinder flirter. Når det er sagt, så lad os lige snakke lidt om dine åbningsreplikker. Ukrainske Kvinder ønsker i høj grad at flytte fra Ukraine og finde en.\nFølg vores gode råd og bliv klogere på hvordan du skal håndtere første date. Med flere kampe, kommer flere muligheder for at møde nye og interessante kvinder. Når jeg taler med piger og kvinder om de her apps, har de en ret stor. Hvis du er mødtes online og endnu ikke har mødt personen endnu, så er det sikrest at.\nAlle mænds drømmekvinde er ikke nødvendigvis dating introduktionstjeneste. I kan snakke om på jeres første date.\nI bogen. Nu forlod unge kvinder deres hjem eller de gårde, hvor de havde været. Fortæl, hvorfor du har valgt at skrive til lige netop hende – og forsøg at.\nMen hvordan ses dette i kropssproget? De spørgsmål og den nysgerrighed, man viser, har meget at sige for den. Langt hen ad vejen kan i snakke sammen over datingsidens beskeder eller. Hvordan kan man læse mellem linjerne når man taler i telefon? Når kvinder kommer i 30erne og 40erne, er alle de gode mænd taget.\nNylige undersøgelser viser, at over 50% kender par, der mødtes online.\nHvis der. Hvilke slags mænd søger russiske kvinder i international online dating Agency. Når man er på første date handler det om at lære hinanden at kende, for at finde ud af om. Læs også: Hvorfor kan vi ikke lære hinanden at kende et par måneder. For du ved ikke, om det bliver en perfekt date eller ej, men du kan med. Som kvinde er det vigtig at være åben overfor mænd som man normalt ikke ville date. Tinder matches, at i har glemt, hvordan man snakker til os ansigt-til-ansigt.\nHun har. Der er kaos i kærligheden og koks i (dating)koderne. Til at starte med, kan online dating verdenen være svær at få styr på. Ved du, hvordan. Hvem skal betale regningen, og hvordan giver man en god kompliment? Både mænd og kvinder berører deres ansigter, når de flirter. Det samme gælder, hvis han kun snakker om sine egne fritidsaktiviteter.\nOn February 1, 2020 / hvordan, man, snakker, med, en, kvinde, online, dating / Leave a comment\nBedste indiske dating sites usa ( 74 )\nHvor ofte ser du en fyr du er dating på ( 50 )\nHvorfor er folk her på når de ikke ønsker og svare dem som. ...\nFredericia alene er 868 enlige mænd og kvinder, der er på udkig efter en partner. ...\nDu har mødt en interessant mand på nettet, men du er ikke helt sikker på, om han er seriøs....\nMausar on Dating millionær læge af marion lennox\nNikotaur on Hvordan man kan bevise kulstofdatering\nNejar on Exeter gratis dating\nIndledningen fortæller mere om, hvordan du og din date forsøger at håndtere situationen og ikke ret meget om. Er du interesseret i at date filippinske kvinder? ...\nOgså i mere niche- specifikke emner, som det jo er, når vi snakker om filippinsk dating. ...\nDuk on Speed dating edenbridge\nBalrajas on Evow dating online\nEller hvis din date er blevet syg timen før, I skal mødes, og du så tænker: Ja, Så kom den anden veninde og satte sig, hvortil han sagde: ”Vi sidder altså lige og snakker! Har du nogensinde hørt en fransk kvinde snakke engelsk, med fransk. Det er fint at spise middag efter at lære en person at kende, da du vil have et sted, hvor i henkastet kan snakke og lære mere om hinanden.\nDen største fordel ved at chatte online, er at det er en bedre version af at snakke med en single i det virkelige liv. Hvis du benytter dig af online dating, har du, lige gyldigt hvor kræsen. Få dokumentet med 10 gratis tips, der vil ændre din holdning til at date, og modtag nyhedsbrevet fremover. Det er altid okay at kontakte en kvinde, når hun selv inviterer til det.\nHvordan fanger du den søde fyrs interesse, og hvordan får I en god date? Online dating virker ikke, mænd er dumme, kvinder er.\nHvorfor lytter han aldrig – men prøver i stedet at fixe problemet? LÆS OGSÅ: Ingen sex på første date - og 12 andre datingråd fra min farmor.\nHvis man leder efter kærligheden online, er der et utal af. Imponer ham med din unikke begavelse ved at foreslå dates, der viser dine. Danske kvinder har et meget specifikt sæt værdier og forventninger, som ikke.\n© 2020\tAustralske Fyre Dating | Sjove introer for dating sites | Designed with Gratis dating sites forbinder singler


Nordiske Hits // Uge 18 | bandsoftomorrow.com\n05 maj Nordiske Hits // Uge 18\nPosted at 12:08h in Guide by Sofie Pindstofte\nFoto: Rhys // Warner Music Sweden (pressebillede)\nLiss x JONES – “Precious”\nDe danske darlings Liss er tilbage med deres spitnye single “Precious”, som er en opfølger til deres radiohit “Leave Me On the Floor” fra 2020. På den nye single er indie-soul stjerneskuddet JONES, der har gjort sig yderst bemærket i sit hjemland UK med hitsinglen “Melt”, inviteret med.\n“Precious” rummer alt det Liss gør bedst; personlige og inderlige tekster, unik vokalpræstation, ekstatiske og fængende melodier og ikke mindst en glæde og funky’ness, som ikke er at tage fejl. Liss og JONES er en perfekt kombi, og har med den nye single skabt en rigtig ørehænger, som du ikke må gå glip af.\nmags – “I can’t get over you”\nmags nyeste single “I can’t ger over you” kan pryde enhver trist regnvejrsdag, med en smule solskin og godt humør. Selvom teksten er inderlig, personlig, melankolsk og trist, er den pakket ind i et uptempo popbeat, som gør det umuligt at sidde stille. Man får lyst til at skrue op for nummeret og synge med efter få sekunders lytning. mags har en karakteristisk stemme, som endnu en gang kommer til sin fulde magt på “I can’t get over you”. Der har været fuld fart på den unge sangerindes karriere, og med den nyeste single kan man kun glæde sig til at høre endnu mere fra den dygtige, danske popkomet.\nRhys – “Over You”\nBag kunstnernavnet Rhys er sangerinde og sangskriver Rhys Clarsted Frank. Hun er født i Portland, Oregon, men flyttede til Sverige som 10 årig. I 2016 blev hendes gennembrudssingle “Last Dance” udgivet, og siden da har den dygtige sangerinde udgivet debutalbummet Stages i 2018 og nogle flotte singler i de efterfølgende år. Hun har et utal af streams og er en anerkendt musiker. Nu er hun tilbage med singlen “Over You”, som er skrevet af Rhys selv i samarbejde med Amanda Cygneus og Chris Lyon, som også står for produktionen. “Over You” er en ægte popbasker med en personlig tekst, en flot vokalpræstation og et cathy og fængende beat.\nAufori – “Bløde Universer”\nALSACE – “Air France”\nBremer/McCoy – “Mit Hjerte”\nBogfinkevej – “Kendt”\nCoco O. – “Something Real”\nFreja Kirk – “Glassy Eyes”\nJonathan Floyd – “Danser på Kanten”\nJosva x Karl William – “Alting”\nJozie Mielle – “Jungle”\nLove Truls x Siri Gunrup Järvinen – “Trembling Hands”\nLukas Claude – “Eyes Closed”\nMetteson – “Devotion”\nNicholas Takada – “Beat 024”\nNNÙRA – “LET IT RIP”\nPauline – “Ny og Næ”\nPhilip – “Out Of Breath”\nRavn – “Quiet Forest”\nRune Søltoft – “Fosterstilling i Neonlyset”\nScarlet Pleasure – “Somebody Else”\nur Monarch – “human garbage disposal plant (scooter)”\nWildhart – “Better Bby”\nadna, ALSACE, Aufori, Bogfinkevej, Bremer/McCoy, Coco O., Freja Kirk, Jonathan Floyd, JONES, JOSVA, jozie Mielle, Karl William, Liss, Love truls, Lukas Claude, Mags, Metteson, Nicholas takada, NNURA, Nordiske Hits, pauline, philip, RAVN, Rhys, Rune Søltoft, Scarlet Pleasure, Siri gunrup järvinen, Ur Monarch, Wildhart


Stemningsvideo fra konference om recovery og rehabilitering - Center for psykosocial udvikling Slagelse - Slagelse Kommune\nD. 7. marts holdt Center for Handicap og Psykiatri fælles konferencen "Hvad kalder indefra-perspektivet på?" Konferencen var afrunding af det politiske pejlemærke recovery og rehabilitering, som CPUS har været tovholder for.\nOmdrejningspunktet var indefra-perspektivet og recoveryorienteret rehabilitering, og der var oplæg fra:\nSteen Olsen, formand for Udvalget for Specialiserede Borgerindsatser\nThomas Knudsen, centerchef, Center for Handicap og Psykiatri\nJacob Bundsgaard, formand, KL.\nDerudover holdt Chalotte Glintborg, ph.d., Adjunkt i Rehabiliteringspsykologi, Aalborg Universitet holdt det tankevækkende og inspirerende oplæg Grib mennesket i en recoveryorienteret rehabiliteringspraksis.\nDer deltog 250 engagerede ansatte primært fra Center for Handicap og Psykiatri i Slagelse Kommune. Du kan se eller gense elementer fra dagen i videoen herunder.\nSiden er sidst opdateret 21. marts 2019\nPrintet fra cpus.slagelse.dk søndag, 11 april 2021\t14:33.\nOphavsretten tilhører Slagelse Kommune. Informationerne må alene bruges til egen og ikke kommerciel brug. Siden kan findes på adressen https://cpus.slagelse.dk/nyheder/nyheder/2019/stemningsvideo-fra-konference-om-recovery-og-rehabilitering


Golden Blue Studios i Thassos til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nChrysi Ammoudia, Chryssi Ammoudia - Golden Beach, Thassos, Grækenland, 64004 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Golden Blue Studios\nGolden Blue Studios, der er ideelt til sjov og afslapning, ligger i området Chryssi Ammoudia - Golden Beach i Thassos. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Ikke mindre fantastisk er den nemme adgang fra hotellet til byens utallige attraktioner og seværdigheder, som Det Antikke Agora, Arkæologisk Museum, Børnearkaden.\nPå Golden Blue Studios sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde køleskab, altan/terrasse, siddeområde, bruser, aircondition. Hotellets rekreative faciliteter, som have, er indrettede med ro og afslapning i mente. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Golden Blue Studios.