Snaphanen: Halal café\njeg søgte ly indendørs for heden og turisterne på Jyllandspostens Café på Kgs Nytorv(klik foto). Også med den bagtanke at læse dagens JP. De havde den ikke - derimod Politiken. (Jeg truede med at skrive et læserbrev om det !)\nNå, i dagens Politiken har Lars Olsen denne kronik, som hvis han havde skrevet den i 1990 som en flammende advarsel, ville have aftvunget mig den dybeste respekt. Nu er det for sent, for sent.........\n(ikke online - endnu)\nKronik: De delte storbyer\nPolitiken 11. juni 2006\nDanmark er stadig et socialt blandet samfund, men især i storbyerne bor vi mere opsplittet end før. En ny stor Rockwool undersøgelse gør det nødvendigt at advare mod en polarisering med dramatiske konsekvenser for folkeskolen og samfundets sammenhængskraft.\nStoppa SVT´s gudstjänster\ndet er ikke småting en antagelig fiktiv profet og en adskillelse af kirke og stat kan udrette på rekordtid. Man nejer af ærefrygt:\nGUDSFÖRNEKARE FÅR INTE SITT SVT:s gudstjänster strider motradio- och tv-lagens anda som stadgar opartiskhet och saklighet.Direktsända gudstjänster och helgmålsringningen bör snarast upphöra,skriver bland andra professorerna Georg Klein och Torbjörn Tännsjö\nFallaci for retten for "islamforagt"\nEllemandens våde drøm ? Kan man ikke sende ham ned til Nyrup i EU. De kan alternere - ingen vil mærke forskel.\n- "Die in Europa geborenen Muslime sollten laut Fallaci nicht als Europäer betrachtet werden. „Die Staatsbürgerschaft hat nichts mit der Nationalität zu tun. Ausländer mit der Staatsbürgerschaft eines Landes sind dort nur Gäste. Oder privilegierte Invasoren“, kommentierte die Star-Journalistin."\nComplaint against Fallaci for insulting Islam\nRæk mig en brækspand\nenhver opinionsanalytiker har vidst i 50 år, at man får de svar man vil have, alt efter hvordan man formulerer sine spørgsmål. Jo mere ukonkrete emnerne er, desto mere kan man manipulere med svarerne.\nHver gang der ringer et nyt opinionsinstitut til mig (og de skyder op som svampe - de uspiselige, altså), er det nu en regel at smide dem på porten igen.\nSvenke analyser om dette emne, indeholder formuleringer der er så langt ude i absurditeten, at folk må formodes ikke at ane hvad de svarer på. Og tør de overhovedet vise dissens i en telefon ?\n"Åtta av tio svenskar stöder ett mångkulturellt samhälle"\nhavde de svaret "støtter ikke", kunne de lige så gerne ha ment : "Jeg er ingen tilhænger af virkeligheden. Jeg støtter den ikke"\nRæk mig en brækspand til\njeg henviser til Pittelkows diagnose nedenfor. Hvorfor skal den fallent i avisen igen og igen?\nVenstres forhenværende formand Uffe Ellemann-Jensen retter et frontalangreb mod tonen over for udlændinge og debatklimaet herhjemme, der bør underkastes en uvildig undersøgelse. Danmark er ramt af selvtilstrækkelighed og selvovervurdering, lyder opsangen.\nTrods statsminister Anders Fogh Rasmussens afvisning af oppositionens gentagne kritik af den danske udlændingedebat, vil hans forgænger som formand for Venstre, Uffe Ellemann-Jensen, have debatklimaet endevendt.\nIfølge den tidligere udenrigsminister har Danmark simpelthen snorksovet i globaliseringen og er i stedet blevet ramt af selvtilstrækkelighed og selvovervurdering. Samtidig er debatten om udlændinge blevet så rå, at regeringen ikke længere bare blankt kan affeje også udlandets bekymring for en fremmedfjendsk stemning.\nEllemann: Udlændingedebat bør kulegraves\nEuropa - islamisk interessesfære\nPittelkow om Bendtsens transformation fra kompromisløs til "hensynsfuld". Hvad man måske ikke lige fangede i 1989, er evident for en del flere nu. Der går vel endnu et par årtier, inden de tungest opfattende opdager den fulde rækkevidde af det forrædderi der er begået imod Danmark, Europa og frihedstraditionen. Og da vil det for længst være for sent til at finde en ublodig løsning,ja til en løsning overhovedet.\nBertel Haarder nedenfor har allerede indrettet sig på tingenes tilstand: Mak ret eller risikér livet. Det er de nye samtalebetingelser, diskurs hedder det vist i de bedre kredse - de samme der gerne er de første til at bøje nakken:\n"Den hjemlige debat om Muhammed-sagen drejer sig ikke om ytringsfrihedens principper eller religiøse hensyn sådan i bred almindelighed. Den drejer sig om, hvordan vi skal reagere over for nutidens vigtigste totalitære strømning.Ligesom i mellemkrigstiden deler reaktionen på totalitarismen vandene i dansk politik - tilsyneladende også i regeringen."\n"Muhammed-konflikten var en skelsættende begivenhed. Den har dog haft en forløber i form af ayatollah Khomeinis fatwa i 1989, der udstedte en dødsdom mod forfatteren Salman Ruhdie på grund af dennes roman De sataniske vers. En fatwa er en afgørelse fra en islamisk retslærd, der angiver, hvordan muslimer bør handle i bestemte situationer.\n-Den franske islamforsker Gilles Kepel har beskrevet Khomeinis fatwa som en afgørende nyskabelse. Traditionelt har de islamiske retsprincipper kun været gældende for den muslimske verden - Islams Hus, Dar al-Islam, som det hedder. Men med sin fatwa udvidede Khomeini det islamiske retsområde til også at omfatte borgere og handlinger i et euro-pæisk land - her den britiske statsborger Rushdie. Rushdie havde dog muslimsk-indisk baggrund.\n- Muhammed-konflikten kan ses som et nyt skridt i denne udvikling. Kernen i konflikten er islamisters og muslimske regeringers krav om, at ortodokse islamiske regler for ytringsfrihed også skal gælde for ikke-muslimer i et ikke-muslimsk land som Danmark. Disse kræfter brugte sagen til at søge at udvide det islamiske retsområde ved at kræve danske og europæiske undskyldninger, straffe mod de skyldige, garantier mod gentagelse og ændringer i lovgivningen, der begrænsede ytringsfriheden. Eller som det blev formuleret af den kendte tv-prædikant Amr Khaled: Vi synes, at jeres ytringsfrihed er en god ting, men den skal indrette sig efter islam. (kilde: Hansen og Hundevadt: Provoen og profeten).\n- Ligesom Gilles Kepel i forhold til Rushdie-sagen ser en anden fremtrædende islamforsker, Bernard Lewis, dette som noget afgørende nyt. I et interview gør Lewis opmærksom på, at der altid har fandtes karikaturer af Muhammed i Europa - også langt skrappere end JP's tegninger. Men det har ikke vakt opstandelse, fordi den slags kun gjaldt som strafbart, når det foregik i den muslimske verden. Men nu skal dette altså overføres til et ikke-muslimsk land. Lewis konkluderer:\n- Røster taler således om, at ytringsfriheden ikke bør bruges til at krænke andres religiøse følelser. Men intet tyder på, at de havde tænkt sig at se strengere på krænkelser af kristnes religiøse følelser. Det er hensynet til de voldsomme reaktioner i den muslimske verden, sagen drejer sig om.\n"Prioriterer bare min tid" ?\ndet ligger mig fjernt at bebrejde Haarder, at han ikke vil fragtes rundt af politiet døgnet igennem (som Khader og Kjærsgaard) - det demonstrerer bare hvad der er sket:\n»Som politiker vil man i dag ikke citeres for noget, der kan gøre en til hadeobjekt. Jeg er blevet placeret som nummer et på hadelisten, og jeg vil meget nødigt ende med at have politibeskyttelse, som det er sket for flere af mine kolleger på Christiansborg. Vi har især hørt, hvordan det generer Naser Khader. Selvfølgelig ligger jeg under for det, og det må du gerne kalde selvcensur. Jeg har fornuftigere ting at tage mig til end at bruge min tid på at skændes med imamer og blive beskyldt for alt muligt af Politiken og andre organer.«\nSmider du håndklædet i ringen?\n»Nej, jeg prioriterer bare min tid.«\nSelvcensuren er over os\nposted by Steen at lørdag, juni 10, 2006


Arganolie som hårmaske og hårpleje, arganolie er det perfekte middel ...\nHårpleje med arganolie i Shampoo og balsam\nHar du tørt og skørt hår så prøv en Argan hårmaske\nEn hårmaske, når du har tørt og skørt hår, en gang ugentligt lav en overnattende dyb konditionerende behandling med arganolie. Varm 4-10 dråber i dine hænder, før massering ind i hovedbunden. Fortsæt med at massere hele vejen til enderne, twist, og placer en badehætte på hovedet. Din naturlige kropsvarme tilbageholdt i badehætten vil hjælpe olien med at trænge ind, og samtidig holde dit pudebetræk fri for olie.\nArgan Shampoo og leave-In balsam\nDer er forskning, der viser arganolie kan fremme hårvækst, så sørg for at gnide det ind i din hovedbund også. Afhængig af tykkelsen, tekstur, tilstand, og længden af dit hår, skal du muligvis bruge fra 1 til 3 dråber i din hårmaske.


Høringssvar – Landdistrikternes Fællesråd\nLanddistrikternes Fællesråd er høringsberettiget i sager, der har betydning for landdistrikterne. Som interesseorganisation har vi en stærk interesse i at bidrage til lovforslag med input, der kan medvirke til, at lovene, der spiller ind på vores område, formuleres mest hensigtsmæssigt. Vi opfordrer alle vores medlemmer til at bidrage med viden i forbindelse med høringer, så vi kan sætte fokus på jeres interesse i vores høringssvar.\nHøringssvar vedrørende forslag til bekendtgørelse om oprettelse af lokale aktionsgrupper\nBolig- og Planstyrelsen har den 15. februar 2022 sendt et forslag til Bekendtgørelse om oprettelse af lokale aktionsgrupper til Landdistrikternes Fællesråd i høring.\nFormålet med bekendtgørelsen er at fastsætte rammerne for oprettelse og etablering af lokale aktionsgrupper i udpegede landdistrikter og fiskeriområder.\nHøringssvar om kapacitetsfastsættelse og elevfordeling på de gymnasiale uddannelser\nBørne- og Undervisningsministeriet har den 21. januar 2022 sendt et udkast til lovforslag om kapacitetsfastsættelse og elevfordeling på de gymnasiale ungdomsuddannelser til Landdistrikternes Fællesråd i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder det positivt, at man med aftalen om en model for elevfordelingen på gymnasiale uddannelser ønsker at fastholde uddannelsesmulighederne for unge i tyndt befolkede områder.\nHøringssvar vedrørende udkast til forslag til lov om ændring af almene boliger m.v. og lov om leje af almene boliger (Foden for blandede byer og driftsstøtte)\nBolig- og Planstyrelsen har den 16. december 2021 sendt et udkast til forslag om ændring af lov om almene boliger og leje af almene boliger i høring.\nUdkastet indeholder blandt andet et forsalg om et særligt tilskud på i alt 20 mio. kr. til etablering af almene boliger på småøerne, i økommuner og i Bornholms Regionskommune.\nHøringssvar om statsgaranti på boliglån i landdistrikterne\nFinansiel Stabilitet har den 13. december 2021 sendt et udkast til lovforslag om etablering af statsgaranti på en del af ejendomskreditaftalerne i landdistrikterne i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder det særdeles positivt, at regeringen med det\nforeliggende lovforslag ønsker at give borgere i landdistrikterne bedre mulighed for\nat optage boliglån.\nHøringssvar vedrørerende Bredbåndspuljen 2022\nEnergistyrelsen har den 26. april 2022 sendt et udkast til bekendtgørelsen om tilskud\ntil etablering af højhastighedsbredbånd i høring.\nTilgængelighed og kvalitet af den digitale infrastruktur er altafgørende for udviklingen af landdistrikter og yderområder. Derfor finder Landdistrikternes Fællesråd det positivt, at der i bekendtgørelsen for Bredbåndpuljen i 2022 lægges op til at målrette\npuljemidlerne yderligere mod områder, hvor der er tale om reelt markedsvigt. Fællesrådet mener i midlertidigt, at der fortsat er vej endnu, hvis husstande og virksomheder i hele landet skal have adgang til hurtigt bredbånd. Læs høringssvaret her.\nHøringssvar vedrørende udkast til bekendtgørelse om indstillingsudvalget for Fonden for Retfærdig Omstilling\nErhvervsstyrelsen har den 8. april 2022 sendt udkast til bekendtgørelse om indstillingsudvalget for Fonden for Retfærdig Omstilling i høring. Læs høringssvaret her.\nHøringssvar vedrørende udkast til forslag til lov om administration af den fælles landbrugspolitik m.v.\nLandbrugsstyrelsen har den 25. april 2022 sendt et udkast til forslag til lov om administration af den fælles landbrugspolitik m.v. i høring. Landdistrikternes Fællesråd har\nbemærkninger til lovens kapitel 8. Læs høringssvaret her.\nHøringssvar vedrørende ja tak-ordning\nLanddistrikternes Fællesråd har afgivet et høringssvar vedr. den Nationale plan for forebyggelse og håndtering af affald 2020-2023.\nDet fremgår af punkt 32. Undersøgelse af Ja-tak-ordning for husstandsomdelte reklamer, at Erhvervsministeriet vil undersøge konsekvenserne ved at ændre den nuværende ”nej tak-ordning” til en såkaldt ”ja tak-ordning”. Landdistrikternes Fællesråd er bekymrede for, at en ændring af den nuværende ”nej-tak-ordning” til en ”ja-tak-ordning” vil bidrage til en yderligere skævvridning i balancen mellem land og by.\nHøringssvar vedrørende opsætning af reklamer i det åbne land\nMiljøstyrelsen har sendt udkast til vejledning om opsætning af reklamer i det\nåbne land, naturbeskyttelseslovens § 21, i høring. Landdistrikternes\nFællesråd har afgivet et høringssvar hertil.\nHøringssvar vedrørende rammerne for Bredbåndspuljen 2021\nEnergistyrelse har den 16. marts 2021 sendt en bekendtgørelse om tilskud til etable-ring af højhastighedsbredbånd i 2021 i høring.\nFormålet med bekendtgørelsen er at fastlægge rammerne for tildeling og udbetaling af tilskud fra den statslige Bredbåndspulje til projekter om etablering af næstegene-rationsnet (NGA-net) til højhastighedsbredbånd.\nHøringssvar vedrørende udkast til strategisk planlægning for landsbyer\nBolig- og Planstyrelsen har den 15. marts sendt udkast til vejledning om strategisk planlægning for landsbyer i høring.\nVejledningen har til formål at give et overblik over bestemmelserne om strategisk planlægning for landsbyer og inspirere til, hvordan arbejdet med strategisk landsby-planlægning kan tilrettelægges og gennemføres i kommunerne.\nHøringssvar vedrørende ny national FLAG pulje\nBolig- og Planstyrelsen sendte d. 20. april udkast til ny bekendtgørelse, om tilskud til projekter vedrørende\njob- og vækstskabende projekter i fiskeriområder samt tilskud til drift af lokale\nfiskeriaktionsgrupper i høring.\nHøringssvar vedrørende forslag til landsplandirektiv 2021 for udviklingsområder i kystnærhedszonen\nBolig- og Planstyrelsen sendte d. 17. juni forslag til landplansdirektiv 2021 i høring.\nLandplansdirektivet skal udpege de områder i kystnærhedszonen, som har fået tildelt\nstatus som udviklingsområder.\nHøringssvar vedrørende udkast til lovforslag om infrastruktur for alternative drivmidler til transport (AFI-loven)\nTransportministeriet sendte d. 8. juli udkast til forslag til lov om infrastruktur for\nalternative drivmidler til transport i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd ønsker, at loven skal understøtte tilgængeligheden af ladepladser for alle borgere.\nHøringssvar vedrørende udkast til forslag til lov om ændring af jernbaneloven, lov om elektrificering af jernbanen og ligningsloven\nTransportministeriet har d. 2. juli sendt udkast til lovforslag om ændring af\njernbaneloven, lov om elektrificering af jernbanen og ligningsloven i høring.\nLovforslaget indeholder ændringer af jernbaneloven og lov om\nelektrificering af jernbanen, som medfører, at transportministeren\nkan træffe afgørelse om at krav, påbud og forbud efter lov om miljøbeskyttelse vedrørende støj, ikke finder anvendelse, i det omfang\ndet er nødvendigt for at undgå væsentlig forsinkelse eller fordyrelse af et anlægsprojekt. Samtidigt tilbydes privatpersoner mulighed for kompensation, såfremt de er særlig hårdt ramt af støjende\nHøringssvar vedrørende udkast til frekvensstrategi\nEnergistyrelsen sendte d. 1. juli udkast til frekvensstrategi i høring. Udkastet\ner Energistyrelsens bud på, hvordan styrelsen bør fokusere og prioritere på\nfrekvensområdet de kommende 5-10 år.\nDerudover kommer frekvensstrategien også til at udgøre en vigtig del af det telefaglige grundlag for en kommende justering af bekendtgørelse om det frekvenspolitiske rammemandat.\nHøringssvar vedrørende udkast til lovforslag om ændring af lov om beskyttelse af havmiljøet (geologisk lagring af CO2 under havbunden)\nD. 27. august sendte miljøministeriet udkast til lovforslag om ændring af lov om\nbeskyttelse af havmiljøet i høring. Lovforslaget har til formål at sikre, at lov om\nbeskyttelse af havmiljøet ikke forhindrer geologisk lagring af CO2 under havbunden\nsamt transport af CO2 med henblik på geologisk lagring under havbunden.\nHøringssvar vedrørende udkast til lovforslag om forlængelse af udvalgte forsøg i Frikommuneforsøg II\nIndenrigs- og Boligministeriet sendte d. 31. august udkast til lovforslag om\nforlængelse af udvalgte forsøg i Frikommuneforsøg II i høring.\nLovforslaget skal gerne sikre, at udvalgte forsøgshjemler i Frikommuneforsøg II forlænges\nmed et år, så de kan gennemføres indtil den 31. december 2022.\nHøringssvar vedrørende forslag til Danmarks første havplan – bekendtgørelse om Danmark havplan\nErhvervsministeriet ved Søfartsstyrelsen sendte d. 31. marts forslag til Danmarks\nførste havplan i offentlig høring.\nHavplanen dækker hele Danmarks havareal.\nFormålet er at skabe en langsigtet, tværsektoriel helhedsplanlægning for udvikling på\nhavet, der gælder i de kommende 10 år.\nHøringssvar vedrørende strategisk miljøvurdering af forslag til den danske CAP-plan 2023-27\nLandbrugsstyrelsen sendte d. 1. september forslag til den danske CAP-plan for 2023-\n27 og dertilhørende strategisk miljøvurdering i høring.\nMed de nye rammer for den fælles landbrugspolitik (CAP) i EU for perioden 2023-27 skal hvert medlemsland\nfor første gang udarbejde en samlet plan for, hvordan de krav og muligheder, der er til rådighed i denne EUpolitik, skal anvendes. Det betyder, at der udarbejdes en samlet CAP-plan, der skal vise, hvorledes Danmark\nvil udmønte midlerne, herunder hvordan de overordnede fælles målsætninger for alle EU-lande vil blive\nadresseret i Danmark.\nHøringssvar vedrørende forslag til bekendtgørelse om tilskud til etablering af ladestandere i fælles parkeringsanlæg tilhørende boligforeninger mv.\nD. 15. oktober sendte Bolig- og Planstyrelsen forslag til bekendtgørelse om\ntilskud til etablering af ladestandere i fælles parkeringsanlæg tilhørende\nboligforeninger i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder helt overordnet ordningen positiv. Dog har\nfællesrådet flere bemærkninger til forslaget, specielt vedrørende udvælgelseskriterier.\nHøringssvar vedrørende justeret forslag til ændring af landdistriktsprogrammet 2022 samt supplerende miljøvurdering\nLandbrugsstyrelsen sendte d. 14. oktober justeret forslag til ændring af\nlanddistriktsprogrammet for 2022 samt supplerende miljøvurdering af forslaget\nHøringssvar vedrørende udkast til ny bekendtgørelse om begrænsninger i anvendelsen af lov om arbejdsmiljø på arbejde, som udføres i den ansattes hjem\nArbejdstilsynet har udarbejdet et udkast til ny bekendtgørelse om begrænsninger i\nanvendelsen af lov om arbejdsmiljø på arbejde, som udføres i den ansattes hjem.\nUdkastet blev offentliggjort d. 7. oktober.\nLæs høringsvaret her.\nHøringssvar vedrørende udkast til bekendtgørelse om lokale hastighedsgrænser samt vejledning til bekendtgørelse om lokale hastighedsgrænser\nVejdirektoratet sendte d. 15. oktober udkast til ny bekendtgørelse om lokale\nhastighedsgrænser og tilhørende vejledning i høring.\nHøringssvar vedrørende udkast til bekendtgørelse om pulje til offentligt tilgængelige ladestandere\nVejdirektoratet sendte d. 21. oktober udkast til bekendtgørelse om pulje til\nudbredelse af ladeinfrastruktur til elbiler i høring. Bekendtgørelsen er en udmøntning af aftale om pulje til grøn transport. til Vejdirektoratets administration.\nTilskudsmidlerne kan søges af ladestanderoperatører og partnerskaber til opsætning og opgradering af offentlig tilgængelige hurtig- og lynladestandere på privat grund i Danmark.\nHøringssvar vedrørende forslag til landsplandirektiv 2021 for udlæg og omplacering af sommerhusområder i kystnærhedszonen\nD. 1. oktober sendte Bolig- og Planstyrelsen forslag til Bekendtgørelse om\nlandsplandirektiv 2021 for udlæg og omplacering af sommerhusområder i\nkystnærhedszonen i høring. Bekendtgørelsen skal give kommunerne mulighed for at\nudlægge og tilbageføre kystnære sommerhusområder og på den måde bidrage til at\nudvikle kystturismen i Danmark. 10 kommuner har fået mulighed for at udlægge op\ntil 662 sommerhusgrunde fordelt på 20 områder under forudsætning af, at der\ntilbageføres 575 ubebyggede sommerhusgrunde fordelt i 13 sommerhusområder i\nHøringssvar vedrørende sommerhuse\nErhvervsstyrelsen har den 9. september 2020 sendt udkast til vejledning af sommerhuse m.v. og vejledning om kommunernes planlægning af store sommerhuse i høring.\nDet fremgår blandt andet af vejledningen om udlejning af sommerhuse m.v., at udlejning af sommerhuse ikke må overstige i alt 35 uger, hvis udlejningen ikke skal betragtes som erhvervsmæssig. Der lægges således op til en væsentlig reducering af antallet af uger, som man må udleje, og det finder Landdistrikternes Fællesråd kritisabelt.\nHøringssvar vedrørende pulje til udbredelse af ladeinfrastruktur til elbiler\nVejdirektoratet har den 20. maj 2020 sendt bekendtgørelse om pulje til udbredelse af ladeinfrastruktur til elbiler i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder det særdeles positivt, at der med aftalen om udmøntning af midler i puljen til grøn transport allokeres midler til udbredelse af ladeinfrastruktur til elbiler. Fællesrådet mener videre, at det er hensigtsmæssigt, at 1/3 af midlerne fra den samlede pulje skal dække tilskud til projekter langs vejnettet udenfor byzonerne. Fællesrådet vurderer dog, at incitamentet hos ladestanderoperatører for at igangsætte projekter langs vejnettet udenfor byzonerne ikke er stort nok, fordi overskuddet estimeres til at være mindre end i fx byerne og ved motorvejsnettet.\nHøringssvar vedrørende forhøjelse af Landsbyggefondens renoveringsramme\nTransport – og Boligministeriet har den 22. maj 2020 sendt udkast til forslag til lov om ændring af lov om almene boliger m.v. (Forhøjelse af Landsbyggefondens renoveringsramme i 2020) i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder det særdeles positivt, at regeringen med det foreliggende lovforslag tager initiativ til at nedbringe ventelisten til støttede renoveringer. Fællesrådet foreslår imidlertid, at der lægges vægt på geografi i vurderingen af ansøgninger,\nHøringssvar vedrørende kommunal udligning\nSocial- og Indenrigsministeriet har den 18. maj 2020 sendt udkast til forslag til lov om ændring af lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner og forskellige andre love (Reform af udligningssystemet) i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd er først og fremmest positive over for de mange gode tiltag, som den nye udligningsaftale indeholder. Fællesrådet er imidlertid bekymret for ændring i befolkningstallet fra en opgørelse på betalingskommune til bopælskommune.\nHøringssvar vedrørende rammerne for bredbåndspuljen i 2020\nEnergistyrelsen har bedt Landdistrikternes Fællesråds eventuelle bemærkninger til udkast til bekendtgørelse om tilskud til etablering af højhastighedsbredbånd i 2020.\nLanddistrikternes Fællesråd er positive over for, at der indføres en geografisk afgrænsning, så bredbåndspuljen ikke støtter tætbefolkede områder i byerne. Fællesrådet er imidlertid bekymret for en række andre forslag til ændringer, bl.a. tilslutningsprocenten og adgang til mobilt bredbånd.\nHøringssvar vedrørende prioriteringskriterier for tilskud til modernisering af kvægstalde\nLandbrugsstyrelsen har bedt Landdistrikternes Fællesråd om evt. bemærkninger til udkast til bekendtgørelse om tilskud til modernisering af kvægstalde i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder det særdeles positivt, at der igangsættes en tilskudsordning til at reducere ammoniakudledning. Fællesrådet finder det ligeledes positivt, at der i tilskudsordningen arbejdes med standardeffekter, således ansøgere ikke selv skal angive miljøeffekt ved selvrapportering.\nHøringssvar vedrørende ændring af projektbekendtgørelse for LAG og FLAG\nErhvervsstyrelsen har bedt Landdistrikternes Fællesråd om eventuelle bemærkninger til udkastet til en ny bekendtgørelse om tilskud til projekter vedrørende job- og vækstskabende erhvervsudvikling, forbedring af rammevilkårene i landdistrikterne samt job- og vækstskabende projekter i fiskeriområder.\nLanddistrikternes Fællesråd er positiv over for ændringen, som skal bidrage til at styrke den grønne omstilling i hele landet. Samtidig mener fællesrådet, at der bør være en tæt dialog mellem Erhvervsstyrelse og de lokale aktionsgrupper\nHøringssvar vedrørende udkast til lovforslag om ændring af lov om byfornyelse og udvikling af byer\nTransport – og Boligministeriet har bedt om Landdistrikternes Fællesråds eventuelle kommentarer til udkast til lovforslag om ændring af lov om fornyelse og udvikling af byer i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder det særdeles positivt, at regeringen med det foreliggende lovforslag tager initiativ til, at kommuner får bedre mulighed for at gennemføre forebyggende indsatser over for udlejning af dårlige og kondemnable boliger.\nHøringssvar vedrørende udkast til lovforslag om ændring af lov om kystbeskyttelse, lov om miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter (VVM) og lov om planlægning (Mulighed for at afskære klageadgang i kommunale fælles projekter om kystbeskyttelse)\nKystdirektoratet har bedt Landdistrikternes Fællesråd om evt. bemærkninger til udkast til forslag om ændring af lov om kystbeskyttelse, lov om miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter (VVM) og lov om planlægning i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder det positivt, at regeringen med det foreliggende lovforslag tager initiativ til, at der skabes bedre rammer for gennemførelse af kommunale fællesprojekter, som i høj grad understøtter arbejdet med f.eks. at komme fremtidige oversvømmelse og kysterosion i forkøbet.\nHøringssvar vedrørende udkast til bekendtgørelse om multifunktionel jordfordeling og udkast til vejledning om samtykke til multifunktionel jordfordeling\nMiljø – og Fødevareministeriet har bedt om Landdistrikternes Fællesråds evt. bemærkninger til udkast til bekendtgørelse om multifunktionel jordfordeling og udkast til vejledning om samtykke til multifunktionel jordfordeling i høring.\nLanddistrikternes Fællesråd finder det positivt, at der med aftalen om en hjælpepakke til landbruget blev afsat nationale midler til multifunktionel\njordfordeling. Aftalen muliggør multifunktionelle projekter, som sammentænker landbrugsproduktion med flere andre tiltag i det åbne land. Landdistrikternes Fællesråd ser dog gerne, at kriteriet om landdistriktsudvikling tillægges en højere prioritet og i stedet fremgår under nationale interesser med høj prioritet på lige fod med fx økologisk landbrug og skovrejsning.\nHøringssvar vedrørende udkast til lov om ændring af lov om institutioner for almengymnasiale uddannelser og almen voksenuddannelse m.v., lov om institutioner for erhvervsrettet uddannelse, lov om private institutioner for gymnasiale uddannelser, lov om de gymnasiale uddannelser, lov om erhvervsuddannelser og lov om kommunal indsats for unge under 25 år\nUndervisningsministeriet har bedt Landdistrikternes Fællesråd om eventuelle bemærkninger til udkast til lov om ændring af institutionsloven.\nLanddistrikternes Fællesråd er positive over for forslaget. Det er helt afgørende, at der er et bredt og bæredygtigt udbud af ungdomsuddannelser i hele landet. Landdistrikternes Fællesråd ser dog gerne, at regeringen generelt reviderer taxameter- og tilskudssystemet, således det i højere grad understøtter de mindste ungdomsuddannelser i landdistrikterne ved at øge grund- og udkantstilskuddet.\nHøringssvar vedrørende udkast til bekendtgørelse om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond\nErhvervsstyrelsen har bedt Landdistrikternes Fællesråd om eventuelle bemærkninger til udkast til bekendtgørelse om udpegning af medlemmer og fastsættelse af indstillingsberettigede parter til Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse.\nLanddistrikternes Fællesråd mener, at sammensætningen af overvågningsudvalget bør afspejle en bred repræsentation af de forskellige interesser i hele Danmark og sikre indflydelse fra berørte parter og relevante organisationer og foreslår at fællesrådet tildeles en plads i overvågningsudvalget.\nLæs høringgssvaret her\nHøringssvar vedrørende udkast til bekendtgørelse om udpegning af medlemmer og fastsættelse af indstillingsberettigede parter til Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse\nErhvervsstyrelsen har bedt Landdistrikternes Fællesråd om eventuelle bemærkninger til udkast til bekendtgørelse om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond.\nLanddistrikternes Fællesråd er bekymret for den centralisering som oprettelsen af Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse medfører, og forslaget giver derfor anledning til bemærkninger.\nHøringssvar vedrørende udkast til bekendtgørelse om opsætning af skilte og andre indretninger i reklame- og propagandaøjemed i det åbne land.\nMiljø- og Fødevareministeriet har bedt Landdistrikternes Fællesråd og HORESTA om eventuelle bemærkninger til udkast til bekendtgørelse om opsætning af skilte og andre indretninger i reklame- og propagandaøjemed i det åbne land.\nDet er positivt, at der er vedtaget lempelser i naturbeskyttelsesloven, med henblik på at øge muligheden for skiltning for lokale virksomheder i mindre byer på indtil videre op til 3000 indbyggere. Landdistrikternes Fællesråd og HORESTA appellerer fortsat til, at grænsen på 3000 indbyggere hæves ved en snarlig lejlighed, idet flere byer i land- og yderområder vil have stor gavn af bedre muligheder for skiltning.\nHøringssvar vedrørende udkast til lov om ændring af lov om institutioner for almen-gymnasiale uddannelser og almen voksenuddannelse m.v. (Kapacitetsloft)\nUndervisningsministeriet har sendt udkast til lov om ændring af lov om institutioner for almengymnasiale uddannelser og almen voksenuddannelse m.v. (Kapacitetsloft) i høring den 11. oktober 2017. Landdistrikternes Fællesråd har bemærkninger til en række forhold, som vurderes at have væsentlige virkninger på udviklingen i landdistrikter og yderområder.\nHøringssvar vedrørende evaluering af bredbåndspuljen\nEnergistyrelsen har sendt evalueringen af den statslige bredbåndspulje i offentlig høring den 2. oktober 2017. Evalueringen udmønter en del af Aftale om vækst og udvikling i hele Danmark og indbefatter to overordnede spørgsmål, der vedrører puljens udmøntning, hvoraf Landdistrikternes Fællesråd har bemærkninger til en række forhold, som vurderes at have væsentlige virkninger på udviklingen i landdistrikter og yderområder.\nHøringssvar vedrørende udkast til vejledning om detailhandel\nErhvervsstyrelsen har sendt udkast til vejledning om detailhandelsplanlægning i høring den 14. juni 2017. Vejledningen udmønter en del af loven om modernisering af planloven og indbefatter tre forhold på detailhandelsområdet, hvoraf Landdistrikternes Fællesråd har bemærkninger til et af forholdene, som vurderes at have væsentlige negative virkninger på udviklingen i landdistrikter og yderområder.\nInput fra medlemmer og interne høringer\nLanddistrikternes Fællesråd modtager gerne input fra medlemmerne til aktuelle høringer, som vedrører landdistriktsområdet, ligesom fællesrådet løbende sender høringssvar i intern høring hos relevante medlemmer og samarbejdspartnere med henblik på at indhente bidrag og oplysninger.\nSom medlem er du altid velkommen til at kontakte os i forhold til aktuelle politiske sager.


De nye direktører: Gør det en forskel, at I er familieejet? | ugeavisen.dk\nGitte, Peter og Rasmus er alle glade for, at de står i spidsen for en familieejet virksombed. Foto: Rene Aunsbjerg Fogh\n01 jul. 2020 kl. 15:03\nRibe: De fem virksomheder er meget forskellige, og de har hver deres kultur, forcer og kerneområder. Men fælles for dem alle er, at de er familieejet og det gør en stor forskel.\n- Det betyder vildt meget, at vi er i en familieejet virksomhed, og det handler ikke kun om at tjene penge og skabe et cashflow. Jeg vil gerne tjene lidt mindre og opføre mig ordentlig, for det er en del af kulturen her hos os, siger Gitte Kirkegaard som er kendt for, at gå rundt i hele virksomheden og sige godmorgen til alle hver dag.\nDet betyder vildt meget, at vi er i en familieejet virksomhed, og det handler ikke kun om at tjene penge og skabe et cashflow. Jeg vil gerne tjene lidt mindre og opføre mig ordentlig, for det er en del af kulturen her hos os\nFor både Peter Laursen og Michel Nørgaard er ånden og kulturen i virksomheden essentiel.\n- I Ribe er der mange familieejede virksomheder og det skal vi være stolt af, for det er noget helt særligt. Der er masser af hjerteblod i vores virksomhed, og navnet symboliserer også noget særligt. Nye medarbejdere skal ikke kun være faglig dygtige, men de skal have den rigtige tankegang. Jeg forsøger at være empatisk, men hvis vi har en medarbejder, der ikke fungerer ind i ånden her, kan vi ikke bruge dem, siger Peter Laursen, mens Michael supplerer:\n- Da jeg kom ind i virksomheden var vi ikke så mange medarbejdere, men vi fungerede sammen, og vi startede her med at skabe kulturen. Kulturen er en stor del af virksomheden i dag, og vi skal ikke vækste, hvis det går udover ånden, siger Michael Nørgaard.\nGregers Bruun ved godt at firmaets navn er vigtig for alle\n- Jeg ved, at det betyder meget for alle de kunder, som min far har været med til at skaffe, at vi bevarer den helt særlige kultur. Men jeg mærker tydeligt, at de medarbejdere der har været her i mange år medvirker til, at sprede kulturen til de andre medarbejdere, siger Gregers Bruun.\n- Men det kan indimellem være svært at sætte ord på en ånd eller en kultur, tilføjer Peter Laursen.\n- Du har ret, men man kan tydelig se, når der kommer en medarbejder ind med en forkert ånd. Jeg måtte fyre en sælger som ellers var dygtig, men han passede ikke ind i kulturen, siger Gitte, der også sætter pris på, at de forskellige familieejede virksomheder kan bruge hinanden.\nDe nye direktører: Fem Ribevirksomheder drives af en ny gene...


Hvem er e-supplies - Om os | e-supplies as\ne-supplies udvikler effektive digitale forretningsløsninger som skaber værdi for kunderne.\nVores mission er at være den foretrukne leverandør, når store og mellemstore B2B virksomheder efterspørger digitale forretningsløsninger og der er behov for intelligente integrationer til øvrige forretningssystemer.\ne-supplies blev etableret i 1998 af Jan Grubak med henblik på at skabe en e-commerce platform til det danske marked. Selskabet fik hurtig succes med at levere webshops til mindre og mellemstore virksomheder og da sønnen, Christian Grubak, tiltrådte i 2004 gik det for alvor stærkt. Christians unikke tekniske kompetencer, kombineret med en stor forretningsforståelse, dannede i de efterfølgende år grobund for avancerede digitale forretningsløsninger til virksomheder og organisationer som f.eks. Scandlines, Royal Greenland, Danske Rederier og Zoologisk Have i København. Selskabet blev hurtigt kendt for at kunne levere intelligente digitale forretningsløsninger som bandt kundernes eksisterende systemer sammen og som udfordrede og videreudviklede de eksisterende forretningsprocesser.\nRygterne om e-supplies nåede i 2015 til Seattle i USA og en delegation fra verdens største private fond ”Bill & Melinda Gates Foundation” blev sendt til Glostrup. Resultatet blev, at e-supplies skulle udvikle en løsning der tilsikrede at resultater fra forskere verden over, som modtager millioner af dollars fra fonden, blev tilgængelige for alle og at processen for pengeoverførsler til forskerne blev effektiviseret. Fonden forlængede i 2018 kontrakten med e-supplies med yderligere tre år.\ne-supplies har fire forretningsområder; E-commerce, E-procurement, Customized solutions samt Building & Construction. Nedenstående figur viser eksempler på kunder indenfor de fire forretningsområder:\nesup kasse 3\nesup kasse 2\nE-commerce er det største forretningsområde og gennem årene har vi udviklet hundredvis af webshops, typisk med intelligente integrationer til kundernes øvrige forretningssystemer. I begyndelsen kom størstedelen af kunderne fra B2C segmentet, men i de senere år kommer hovedparten af nye kunder fra B2B segmentet. Et kundeeksempel er Københavns Zoo, hvortil vi har udviklet en e-commerce platform der bl.a. håndterer adgangsbilletter, abonnementer og Zoo’s egen webshop.\nE-procurement er det næststørste forretningsområde, og her har vi udviklet digitale indkøbsløsninger til store virksomheder. Fælles for alle indkøbsløsningerne er tætte intelligente integrationer til kundernes leverandører, kundernes ERP-løsninger og andre relevante forretningssystemer. Et kundeeksempel er Grønlands største virksomhed, Royal Greenland, hvor indkøbere og udvalgte medarbejdere i Grønland, Polen og Danmark køber ind via en fælles digital indkøbsplatform. Løsningen er udviklet så også kaptajner på selskabets trawlere kan benytte platformen til indkøb, også når de er på havet med stærkt begrænset internet-adgang.\nGennem årene er vi blevet kontaktet af virksomheder og organisationer som har hørt om vores tekniske og forretningsmæssige kompetencer og digitale integrations platform. Disse kunder har typisk haft et individuelt behov som ikke kunne løses med standard produkter på markedet. Et kundeeksempel er Danske Rederier. For Danske Rederiers medlemmer, herunder Maersk Line, har vi udviklet en løsning der bl.a. håndterer feriepenge og barselstilskud for besætningerne på skibene.\nDet seneste forretningsområde, Building & Construction, opstod i 2018 baseret på en ny digital platform, Tilvalgsportalen. Tilvalgsportalen er udviklet af e-supplies i samarbejde med nogle af byggebranchens førende rådgivende ingeniører, tegnestuer og bygherrer. Tilvalgsportalen skaber værdi for samtlige parter i større private og almene bygge- og renoveringsprojekter ved at strukturere, effektivisere og kvalitetssikre byggeriet samt øger beboernes valgfrihed. Et eksempel på en kunde er Bo-Vest. Bo-Vest er bygherre på et større renovationsprojekt i Albertslund, hvor der bl.a. skal renoveres 500 gårdhuse. Vi har udviklet en løsning som giver beboerne mulighed for at få individuel indflydelse på f.eks. indretning, udstyr og materialevalg og som samtidigt skaber kvalitetssikring, effektivitet, dokumentation, overblik og økonomi for projektets øvrige parter.\nI de seneste år har e-supplies styrket ejerkredsen og bestyrelsen betydeligt og senest har man ansat en ny CEO samt udvidet ledergruppen med henblik på at udnytte det store potentiale i selskabet og markedet.\nSelskabet har adresse i Glostrup på Siestavej 7.


smartphone | Retail Blog\n1 svar\tPinterest er verdens største interaktive livsstilskatalog\n1 svar\t2D-stregkoder i byggemarkeder gør det nemmere for kunderne at gøre det selv\naf Maria Dahl Jørgensen | 13/05/2011 Kategori: Bolig, Teknologi\n2D-stregkoder bliver en mere og mere almindelig del af detailhandlen, også i Danmark, og det er en nem og billig måde at kommunikere med kunderne på. Et inspirerende brancheeksempel på brugen af 2D-koderne kan man finde i USA hos de to byggemarkeds- og gør det selv-giganter Lowe’s og The Home Depot. 2D-koder gør det nemmere [...]\n2D-stregkoder bliver en mere og mere almindelig del af detailhandlen, også i Danmark, og det er en nem og billig måde at kommunikere med kunderne på. Et inspirerende brancheeksempel på brugen af 2D-koderne kan man finde i USA hos de to byggemarkeds- og gør det selv-giganter Lowe’s og The Home Depot.\n2D-koder i Lowe's. (Foto: Guerilla Futures/Jason Tester)\n2D-koder gør det nemmere at gøre det selv For mange af os (specielt sådan nogen som mig, der har ti tommelfingre og ingen forstand på gør det selv) kan det være en kamp at begå sig i byggemarkederne. Det kan være svært at bestemme sig for det rigtige produkt, og der er ofte brug for hjælp i butikken i form af instruktioner i brugen af produktet. Køber man fx planter, er der tit ingen eller kun mangelfulde oplysninger om dyrkning, plantning osv. på urtepotten eller prisskiltet. Køber man redskaber, værktøj, maling osv., vil man også ofte efterspørge råd om forskelle i kvalitet, og hvordan man kommer i gang med de mange projekter. Der er rift om medarbejderne, som af en eller anden grund altid er optaget af noget andet, når man lige står og skal bruge hjælpen.\nHer kan 2D-koder være et super supplement til kundeservice og rådgivning, for en enkelt scanning med smartphonens kamera kan med det samme give dig flere oplysninger, facts og forklaringer om produkter og brugen af dem.\nDet har Lowe’s og The Home Depot også opdaget, og de giver kunderne adgang til produktanmeldelser, videoer og guides til at gøre det selv.\n2D-koder på planter sikrer færre returneringer\nHaveplanterne hos Home Depot og Lowes har koder på planternes prisskilte, som fx fortæller, om planten skal stå i sol eller skygge, og hvor meget vand den skal have. Måske selvfølgelig viden for tidligere generationer af garvede havebrugere, men ukendt land for mange i generation Y.\nHos Lowe’s, som bruger Microsofts tag-koder (som vi tidligere har skrevet om), er man begyndt at sætte koderne på træer, som man har oplevet ofte bliver returneret. En af hovedårsagerne til, at utilfredse kunder kommer tilbage med træerne, er, at træerne er blevet plantet på den forkerte måde. 2D-koden på træet er et forsøg på at undgå den situation, da den giver adgang til en to minutter lang video, som fortæller, hvordan man planter træet og i hvilken type jord.\nLowe’s har ikke tænkt sig at sætte koderne på alle typer produkter, men udelukkende dem hvor det giver mening, fordi der er et informationsbehov hos kunden.\nScan Martha Stewart hos Home Depot\nFor Home Depot, som bruger Scanbuys koder, er brugen af koder en del af kædens marketingstrategi ”anytime, anywhere”. Kæden kører tv-reklamer med koderne, og man eksperimenterer også med 2D-koderne i aviser, som linker til kædens nye produktlinje ”Martha Stewart Living Kitchens”. Scanner du koden, føres du altså øjeblikkeligt til en video, hvor ikonet Martha Stewart diskuterer design og stil for køkkenelementerne og i øvrigt inviterer dig til med det samme at lave en aftale med en køkkendesigner fra Home Depot – når du nu alligevel står i butikken.\nMike Wehrs, som er adm. direktør for Scanbuy, siger til New York Times, at over 25 mio. mennesker i USA allerede er i stand til at scanne koderne med deres mobiltelefon, og antallet ventes at stige i takt med, at flere og flere får en smartphone. Wehrs peger på, at der har været en stigning i trafikken for scannede 2D-koder på 1.600 procent sidste år, og han gør også opmærksom på, at der er mulighed for at få brugbare oplysninger ud af koderne. Fx kan man se, hvilke produkters 2D-koder, der bliver scannet mest, og hvor de scannes geografisk.\n2D-koder er naturligvis ingen gylden vej til paradis. Hvis man skal have folk til at bruge teknologien, skal man pædagogisk fortælle dem, hvad den går ud på, og hvordan de kan bruge den. Man skal arbejde med at integrere brugen af koder i de øvrige markedsføringsstrategier, og så skal man tilbyde forbrugerne en god, nyttig og inspirerende oplevelse, når de rent faktisk scanner koden. Ellers gider de ikke gøre det igen.\nSkriv et svar\tFacebook Places og Facebook Deals giver Gap succes\nSkriv et svar\tM-handel er allerede en udviklet salgskanal i USA\naf Mette Skovgaard Frich | 16/06/2010 Kategori: Beklædning, E-handel, Teknologi\nAlt imens Apple sætter fokus på sin nye iPhone, arbejder flere detailister på, hvordan de kan gøre det lettere for kunderne at shoppe via de populære smartphones. Hvor det amerikanske detailmarked er på et modent (og måske endda snart mættet) stadie, hvad angår tradiotionel e-handel, forventes m-handel at vokse eksplosivt de næste år. Det New [...]\nAlt imens Apple sætter fokus på sin nye iPhone, arbejder flere detailister på, hvordan de kan gøre det lettere for kunderne at shoppe via de populære smartphones. Hvor det amerikanske detailmarked er på et modent (og måske endda snart mættet) stadie, hvad angår tradiotionel e-handel, forventes m-handel at vokse eksplosivt de næste år.


Ideer til børneværelset | Dit Sorø\nHos Flügger i Sorø har de materialer, der kan friske ethvert rum op. Her er også mange gode indretningsideer i forretningens forskellige gratis brochurer.\nTrænger børneværelset til en ansigtsløftning kan man f.eks.:\nMale den nederste tredjedel af væggen (svarende til barnets højde) i en mørkere farve end resten af væggen. Det givet et hyggeligt rum med højt til loftet.\nBruge stencil-teknik til at male tal fra 0 til 10 eller alfabetet på væggen. Det er ligeså nemt som wallstickers og velegnet til en væg med lidt struktur i, hvor man ikke kan være sikker på, at wallstickers sidder fast.\nTrylle et gammelt sofabord om til en racerbane. En ny frisk farve og en skabelon med et 8-tal kan gøre bordet anvendeligt igen.\nMale en tavle på væggen. Sæt malertape omkring det område, som skal være tavle og fyld ud med tavlemaling. Tavlemaling fås i dag i mange andre kulører end sort. Hæng en beholder op ved siden af til kridt og svamp.


WearyAll - www.metteholland.dk\nCathari v/Mette Holland\nSpirituel formidler, healer og energiarbejder\nWorkshops og healing\nForsynet og mestrene\nTjeneste og modkraft\nAlt er godt: Corona\nTILLID TIL OS SELV\nMerlin i træet\nKoder fra Atlantis\nWeary All Hill og Josef af Arimethea\nSøndag formiddag, på vej til Weary All Hill fulgtes vi ad, 14 mennekser, fra Honeysuckle husene. De andre huse havde allerede fundet op på bakken og ventede på resten af os.\n....Og vi gik vild! Flere gange! Ingen af os så den åbenlyse sti, der førte derop. Istedet gik vi en stor omvej, endte med at klatre over et hegn, gå over en mark, og til sidst måtte vi bestige en bakke så stejl, at jeg var i tvivl om, hvorvidt alle ville klare det til toppen! Men det gjorde de! Seje gruppe!\nSå snart vi nåede toppen, blev jeg meget berørt. Jeg har ofte følt mig berørt af historien om Josef af Arimethea, Jesus onkel, essæer, og handelsrejsende, der rejste rundt med skib til de visdoms- og magtcentre, der fandtes på den tid: Athen, Alexandria, Rom. Han kom ofte til England, bl.a. Tintagel og Glastonbury. Myten siger, at den unge Jesus rejste med ham, og lærte meget på disse rejser, som for ham var studierejser ind i de esoteriske hemmeligheder.... En forberedelse til at kunne bære kristus-lyset inkarneret.\nJesus tog muligvis en vigtig indvielse i kongekammeret i den store pyramide i Cairo, hvorefter han var i stand til at bære det fulde kristus-lys. I teosofien taler vi om, at han på det tidspunkt blev overstrålet af Lord Maitreya, som holder kristuslyset for Jorden, indtil de indre kristusfrø vågner i alle mennesker på Jorden!\nREMINDER: Kristus-bevidsthed er, når vi hver især bærer og udtrykker Sjælens ubetingede kærlighed igennem en fysisk krop. Den ultimative forening af krop og sjæl, stof og ånd! Dette er et mål, alle mennesker på Jorden arbejder hen i mod, uafhængig af tro og religion, ligesom Moder Jord selv arbejder på at blive en Kristus-planet (på makrokosmisk niveau!).\nNår vi bærer vores sjæl og ånd i en fysisk krop, ER VI selv blevet til DEN HELLIGE GRAL....\nEfter Jesu' korsfæstelse måtte mange essæere og disciple flygte fra Jerusalem. Josef ankom efter sigende til Glastonbury med sit følge, og fik af den lokale konge givet 12 tønder land, så de kunne opbygge sig et nyt liv.\nJeg bliver så berørt, fordi jeg mærker deres desparation og sorg, da de ankom der på bakken. Jeg føler, jeg selv var til stede, da de ankom, og jeg mærker, hvordan jeg faldt på knæ, da jeg hørte, om de lidelser Jesus og hans folk havde været igennem. Det var følelsen af at have kendt dem personligt. Aldrig havde vi forestillet os, at Jesus smukke mission og træning til at bære kristus-lyset skulle ende så brutalt.......\nAnkringen af kristus-impulsen fortsatte herefter rundt om i verden, via nogle af de disciple, og især i Glastonbury via Josef.\nDet er sagt, at Josef havde den Hellige Gral med sig på rejsen. Ved ankomst på bakken, sagde han de berømte ord: WE ARE WEARY, ALL! og plantede sin stav i Jorden. Som efter sigende blomstrede til et tjørnetræ, der oprindeligt gror i mellemøsten. Disse træer findes der flere af i Glastonbury - både på the Tor og ved Glastonbury Abbey. Træet på Weary All Hill er til gengæld med tiden blevet hugget ned, så der kun er en symbolsk stump tilbage, som står dekoreret med smukke bånd og bønner.\nJeg blev selvfølgelig nødt til at joke med, at jeg havde ført gruppen ad omveje for at give dem den autentiske følelse af : WE ARE WEARY!!\nAnkommet på bakken denne morgen gik jeg direkte hen til det, som er tilbage af tjørnetræet. Igen faldt jeg på knæ og sad længe og hulkede, så kroppen rystede. Jeg lod bare de energier og følelser løbe igennem, som skulle have passage. Det føltes naturligt og befriende. Enkelte venner rykkede næmsomt nærmere.\nTil sidst rejste jeg mig og inviterede hele gruppen hen, og vi begyndte dagens arbejde. Med smuk udsigt til the Tor i baggrunden. Jeg skulle formidle nogle vigtige emner, men vi skulle også have healing. Blandt andet følte jeg, at vi alle skulle heales/groundes/kalibreres og aktiveres med de gralsenergier, som allerede var blevet hentet ved Montsegur, Luxor, og Montserrat tidligere i år og sidste år.\nHvorfor vidste jeg ikke på dette tidspunkt, men det var følelsen af, at gralsrejserne og energierne hang sammen. Senere på turen begyndte vi at spore os ind på, at Glastonbury Tor holder en Supergral, der forener alle andre sande gralsenergier, som er blevet ankret af mange forskellige lysgrupper/mennesker rundt om på Jorden. Denne supergral videresender så energien til alle kraftsteder via de 12 energilinier, der mødes på toppen af the Tor, midt i Michaelstårnet.\nDet føles som syntesen af alle spirituelle impulser og energier, der arbejder sammen for at bringe den ny verdensimpuls ind på Jorden. Et kæmpe netværks-samarbejde på de indre planer!\nEn ny verdensimpuls, der forener og rummer alle sandheder, og ved at alt har sin plads i verdensaltet. En impuls der ærer LIVET og FRIHEDEN, og som VED, at alle væsner er lige værdige, lige elsket, lige værdsat, lige nødvendige, hvorend i det evige spiralkredsløb de befinder sig! Høj som lav : regnorm, amøbe, partikel, plante, blomst eller træ, stjerne, engel eller opstegen mester - det er lige godt! Det er bare stadier, som vi alle skal igennem.\nAlle står vi på forskellige trin i dette spiralkredsløb - hver har vi en opgave i at indtage den plads, som er vores, på det trin, vi hver især står på, så autentisk og oprigtigt som muligt! Og så ellers undlade at sammenligne os, ophøje eller kritisere, misunde eller dømme andres vej og trin.\nALLE er præcis, hvor de skal være, og ALT er godt!\n~ Mette Holland


Krydstogtsbranche arbejder på alternative produkter | Sermitsiaq.AG\nKrydstogtsbranche arbejder på alternative produkter\nKrydstogtbranchen er i en venteposition i forhold til 2020 sæsonen. I mens arbejder branchen på løsninger i forhold til at starte krydstogtsturismen forsigtigt op igen efter coronakrisen.\nKrydstogtsbranchen er i tænkeboks for at finde ud af, hvordan den kan komme i gang igen efter coronakrisen. Greenland Cruises\nTorsdag, 21. maj 2020 - 14:33\nTuristbranchen er særlig hårdt ramt af coronakrisen, og det gælder i særdeleshed også for krydstogtsturismen.\nPå en netop afholdt workshop har branchen drøftet, hvordan krydstogterne kan komme i gang igen:\n- Der blev arbejdet en del med, hvordan man kan levere produkterne, samtidig med at man minimerer risiko, så man i en overgangsperiode kan operere, hvor man beskytter turister og lokalbefolkning, siger Anders U. la Cour Vahl, assisterende direktør i AECO - Association of Arctic Expedition Cruise Operators.\n- Vi prøvede blandt andet at tænke i kontaktløse produkter, som handler om at levere en service uden at være i direkte kontakt med hinanden, og det må siges at være noget nyt for os, siger Anders U. la Cour Vahl.\nAflysninger begyndt at komme ind\nWorkshoppen var arrangeret af Visit Greenland og AECO i fællesskab, og den blev afholdt digitalt. AECO repræsenterer de mindre krydstogtskibe i branchen, som typisk har mellem 100 og 300 passagerer om bord.\nAnders U. la Cour Vahl fortæller til Sermitsiaq.AG, at branchen i øjeblikket er i en position, hvor operatørerne holder vejret i forhold til 2020 sæsonen:\nLÆS OGSÅ: Mistet turistsæson vil koste 450 mio. kr.\n- Meldingerne fra havneagenterne er, at der er kommet nogle aflysninger her i starten af sæsonen, og nogen har også aflyst længere ind i sæsonen mere, mens andre afventer.\n- Det, der er vigtigt nu, er, at vi får at vide hvordan kommer genåbning til at ske og i hvilket tempo, siger han.\nSkal være sundhedsmæssigt forsvarligt\nHan understreger, at det naturligvis skal være sundhedsmæssigt forsvarligt og i det hele taget praktisk muligt, før krydstogtskibene igen kan sejle passagerer rundt langs den grønlandske kyst.\n- Vi er jo også afhængige af, om turisterne overhovedet kan komme frem på grund af rejserestriktioner i deres egne lande, siger Anders U. la Cour Vahl.\nLÆS OGSÅ: Trods coronakrise: Ivik køber stor Targa\nUd over at arbejde med genopstart af krydstogtsturismen handlede workshoppen også om udviklingen i krydstogtsturismen i Grønland:\n- Visit Greenland ønsker en ansvarlig krydstogtudvikling, og netop derfor har vi arrangeret workshoppen i samarbejde med AECO, som repræsenterer mange mindre og mellemstore krydstogtsoperatører og som stiller mange krav til deres medlemmer omkring bæredygtige krydstogtsoperationer i Arktis. Vi ser frem til at fortsætte dialogen mellem alle interessenter og samarbejdet med AECO, udtaler Julia Pars, Direktør i Visit Greenland.


Diskriminerende ud over alle grænser\nDer er ikke mange roser til regeringens ghettoudspil i Mjølnerparken. I en omkreds af en kilometer herfra skal regler og lovgivning i fremtiden tolkes forskellig. Og dette skyldes naboernes gøren og laden. Integration er ikke boligområdernes ansvar. De fremtidige regler bliver svære at holde styr på. ”De vil ikke Danmark” sådan bliver der generaliseret. Den nye lov er også et opgør med lighed. Man har grebet ind i det kommunale selvstyre. Og den enkelte borgers frihedsrettigheder er truet. Og så er der forskel mellem visitationszoner og straffezoner. Renoveringer kan gå i stå og huslejen i de almene boligselskaber kan stige. Dette afviser regeringen.\nIndgreb i borgernes rettigheder\nDet er indgreb i borgernes rettigheder\nDet er diskriminerende ud over alle grænser\nDisse udtalelser kommer fra beboerformand i Mjølnerparken, Muhammad Aslam. Regeringen har planer om lister, der skal regulere beboernes hverdag i udsatte boligområder. Men har beboerformanden ret? Ja det kigger vi på.\nDet er ikke boligområdets ansvar\nNu er det jo ikke det enkelte boligområdes ansvar at integrere befolkningen. Det skal der andre redskaber til. Og det er netop de redskaber, man gennem tre årtier ikke har taget fat om. Og det er der heller ikke i regeringens seneste ghettoudspil.\nDet fremstår ikke særlig gennemtænkt. Man fokuserer på kriminalitet, på straf og på opsplitning af landets borgere efter adresser og postnummer. Det er forslaget om finansiering via lejernes fælles opsparing i Landsbyggefonden. Det er en kortsigtet og farlig løsning, der vil ramme skævt.\nRegler er svær at holde styr på\nÅbenbart skal dette afskrække folk fra at gå ind i de udsatte boligområder. Men det vil da bestemt heller ikke tiltrække nye beboere som etniske danskere. I stedet for at åbne de udsatte boligområder, ja så lukker man dem med disse tiltag.\nMen fra borgerlig side, at med de nye tiltag kommer man parallelsamfundet til livs.\nDet bliver noget at holde styr på for diverse myndigheder og ikke mindst for beboerne selv i fremtiden. Man skal tage stilling til forskellige regler, der gælder stort set i samme bydel. I Lundtoftegade vil det være tilladt at få familiesammenføring. Tæt på i et boligbyggeri på Stærevej, vil dette være udelukket.\nI Bispeparken må kontanthjælpsmodtagere gerne flytte ind. I Mjølnerparken vil de miste tusindvis af kroner.\nDet handler om, hvordan naboen opfører sig\nVi er inde for samme kvadratkilometer i København, hvor der gælder forskellige regelsæt. Beboernes rettigheder og boligpolitik reguleres ud fra fire lister. Og disse lister afhænger af, hvordan din nabo opfører sig. Det er et omfattende indgreb.\nJa alt sammen afhænger af beboernes oprindelse, jobsituation, straffeattest, uddannelse og indkomst. Ja og så skal der også lige bo over 1.000 mennesker i boligområdet.\nI Skanderborg er der tre mand uden arbejde som er tungen på vægtskålen. Men alle disse tal er de i grunden ført ajour. Ja det er der en del eksperter, der er uenige om.\nMange af regeringens forslag rammer dem som ikke har muligheden for at fraflytte de udsatte boligområder.\n”De vil ikke Danmark”\nPolitikkerne antager, at det er afgørende for indvandrernes beskæftigelse, hvor de bor. Beboerne er jo ikke blevet arbejdsløse af at bo i disse områder. De bor der derimod, fordi de er arbejdsløse.\nI forbindelse med sit udspil påstår regeringen, at indvandrere i bestemte boligområder per definition er en del af parallelsamfund. Man regner sig frem til, at det drejer sig om 74.000 personer. I sin nytårstale kaldte statsministeren dem for mennesker ”der ikke vil Danmark”. Det er en grov og ubegrundet anklage.\nEt opgør med lighed\nRegeringen påstår med ghettoplanen, at beboerne i bestemte områder modarbejder det danske samfund, og at det er stort problem for Danmark. Det er så et problem, som man nu er i gang med at løse effektivt. Derfor har man nedgjort den store indsats som kommuner, boligselskaber og andre som for eksempel Nørrebro Handelsforening har gjort gennem årene.\nMan er gået ind i det kommunale selvstyre og har dikteret lov og ret. Statsministeren har også sagt:\nSelve danskheden er truet, og derfor er det nødvendigt at gøre op med tanken om, at alle i Danmark skal behandles lige.\nNu skal man lige huske på, at der også i Mjølnerparken er mange, der har en uddannelse, arbejde og er selvstændige erhvervsdrivende.\nImod det kommunale selvstyre\nI 20 af de cirka 57 boligselskaber, man har under ”skærpet opsyn” er der etnisk dansk flertal af beboerne.\nKommunerne har fået en meget klar retning fra regeringen som de skal følge. Mange vil mene, at regeringen har brudt ”de demokratiske spilleregler”. Regeringen vil nu detailstyre kommunerne. Måske får vi igen særregler, som de folkevalgte skal følge. Regeringen er gået uden om de sædvanlige styringsregler.\nMen hvad så med det økonomiske? Hvis en kommune i forbindelse med de nye ”ghettolove” har et overforbrug?\nDen enkelte borgers frihedsrettigheder\nMen der også andre steder, hvor lovgivningen er problematisk. Det gælder ideer om masseovervågning. I sidste afsnit af vores artikel kigger vi på straffezonerne. Her er Advokatrådet og tænketanken Justitia stærkt kritiske.\nJustitsministeren ville gerne have haft forbud mod at bære burka, men fordi grundloven står i vejen skal vi trækkes med et generelt maskeringsforbud. Landets justitsminister beklager det grundlovsmæssige værn om den enkelte borgers frihedsrettigheder.\nEr det i grunden nødvendig med disse straffezoner. I straffeloven er der rigelig med muligheder for skærpelser af straffe.\nStraffelovens § 81 indeholder i dag 13 oplistede grunde, der ved straffens fastsættelse skal indgå som skærpende elementer. Her har det betydning om gerningsmanden er tidligere straffet for denne forseelse. Har gerningsmanden medvirket til kriminalitet udført af et barn under 15 år eller er gerningen udført af flere i forening.\nFælles for alle 13 oplistede grunde er, at de har deres udspring i den konkrete kriminelle gerning. Derimod vil gerningens geografiske placering næppe kunne siges at have betydning for gerningens grad af alvorlighed og hvorvidt dommeren skal benytte sig af grovfilen.\nMon de kriminelle handlinger flytter sig?\nEndvidere findes der i straffelovens § 81a mulighed for at forhøje straffen for visse forbrydelser til det dobbelte, såfremt disse er led i et bandeoprør.\nNu ligger der ikke så mange butikker i Mjølnerparken, så man kan sige, at det ville kunne betale sig at røve en butik på Nørrebrogade frem for Mjølnerparken. Men man kan dog vælge Brønshøj frem for Tingbjerg. Mon ikke forslaget fra regeringen spreder de kriminelle handlinger?\nDer er ikke lighed for loven\nBerlingske Tidende fortog en rundspørge blandt advokater med strafferet som arbejdsområde. 58 ud af 66 svarede, at de er helt eller overvejende enige i:\nAt indførelse af øget straf i eksempelvis ghettoområder vil bryde med retsprincippet om lighed for loven.\nDet er et grundlæggende princip i Danmark, at alle er lige for loven. Hvis straffen er betinget af et geografisk sted, bryder man med dette princip.\nI straffelovens § 80 tales der om ensartethed i retsanvendelsen. Men princippet strækker sig århundreder af år tilbage. Således lyder det i Jyske Lov fra 1241:\nLoven skal ikke gøres eller skrives til nogen mands særlige fordel, men efter alle deres tarv, som bor i landet\nMan kan ikke sammenligne zonerne\nPolitikere har sammenlignet disse straffezoner med visitationszoner. Det er her, hvor politiet har ret til at visitere folk uden begrundet mistanke om et strafbart forhold.\nMen kan man sammenligne dette? Det ene handler om at give politiet flere værktøjer til at visitere. Det andet handler om straf. Lovforslaget om strafzoner forventes fremsat i oktober 2018. Det kommer til at gælde for følgende kriminalitet:\nKøb og salg af euforiserende stoffer\nRenoveringer kan gå i stå\nBeboernes opsparede midler trækkes ud af Landsbyggefonden. Det er beboerne i Mjølnerparken og i de andre udsatte boligområder i den grad forarget over. Nødvendige renoveringer i helt almindelige boligafdelinger som nødvendigvis ikke er udsatte boligområder vil blive sat i stå.\nNår Landsbyggefonden ikke kan støtte, må beboerne mange steder forsøge at finansiere renoveringer selv. Allerede i 2018 skal der angiveligt indbetales over 840 millioner kroner svarende til næsten 1.500 kr. pr. bolig. I alt skal Landsbyggefonden af med mindst 13 milliarder kroner.\nRegeringen afviser kritikken\nRegeringen mener, at økonomien i Landsbyggefonden sagtens kan bære, at man både tager finansieringen til parallelsamfundspakken fra Landsbyggefondens midler og samtidig kan renovere de almene boliger i resten af Danmark, uden at det betyder huslejestigninger.\nDette er ikke første gang vi beretter om ”Ghettoloven”. Og det er nok heller ikke sidste gang. Vi har i vores elektroniske database en masse on Mjølnerparken, integration, Islam, arbejdsløshed m.m. Brug søgefunktionen. Se også vores Facebook, der daglig bliver opdateret flere gange.


Pulsure - begynderguide til løbeure\nProducenter af pulsure\nHvor finder jeg det bedste pulsur?\nEt pulsur kaldes også tit et løbeur, men det kan sagtens bruges til andet end løb. Her finder du alt, der er værd at vide om pulsure.\nMange køber et pulsur, når de begynder at løbe. Løbeuret er ofte den dyreste del af dit løbeudstyr. Mange sætter sig imidlertid ikke grundigt ind i, hvad pulsuret kan bruges til, og om det overhovedet er nødvendigt.\nEt pulsure er ikke nødvendigt for at løbe. Et pulsur kan være et rigtig godt redskab, hvis du kender de forskellige løbemålinger og løbedynamik eller hvis du gerne vil træne efter pulszoner. Det kan også være meget motiverende, hvis løbeuret har GPS, så du kan se, hvor langt du løber og hvilken rute du har løbet.\nMen som nybegynder er det ikke nødvendigt med et løbeur. Her kan du komme rigtig langt med almindeligt ur til at holde styr på tiden og fornemmelsen. Senere i løbekarrieren kan løbeuret hjælpe med at logge data, men du kan også bruge en af de utallige gratis løbe apps.\nVi kigger lidt mere på pulsure og løbeure i dette indlæg.\nHvis du er seriøs løber, så er de største mærker inden for pulsure til løbere følgende firmaer.\nDe laver alle nogle rigtig fine løbeure i forskellige prisklasser. Hvilket mærke skifter konstant, fordi udviklingen går så hurtigt i teknologien. Rigtig mange ender med at holde fast i det urmærke, som de er startet med at købe.\nJeg har prøvet alle mærkerne, men har i rigtig mange år faktisk ikke indstillet uret rigtigt - eller brugt alle de målinger uret lavede til noget ud over tid og distance.\nDe seneste år har jeg sat mig meget mere ind i mulighederne, og jeg synes det er spændende at analysere data - og der kommer flere og flere muligheder, fx også wattmåling i løb.\nJeg bruger selv et Garmin Fenix-ur, som jeg også bruger som hverdagsur. Det ur har jeg været rigtig glad for, men det er også temmelig dyrt. Jeg har også tidligere været ret glad for Garmins Forerunner-serie, som er noget billigere og specifikt rettet mod løbere. Jeg havde fx den allerførste model af Forerunner.\nGenialt pulsur og outdoor ur fra Garmin. Et absolut topur, som har mange alsidige anvendelsesmuligheder.\nHvis du er begynder, men gerne vil i gang med at løbe med puls, så har du flere muligheder.\nDu kan købe et pulsbælte, som du kan koble sammen med din smartphone. I din smartphone findes der flere forskellige gratis apps, som kan udnytte pulsmåleren og GPS.\nFx kan Polars H10-pulsbælte gemme din puls uden at du behøver at have din smartphone med. Så kan du synkronisere pulsen bagefter med Polar Beat-appen. Hvis du vil have din rute og distance, så skal du dog have telefonen med.\nPulsbælte fra Polar, som kan kobles sammen med en gratis app, Polar Beat, på telefonen.\nDu kan også købe et løbeur med pulsmåler. Det er klart bedst at købe et ur, hvor du kan koble et pulsbrystbælte sammen med. Det kan du med langt de fleste pulsbælter. Pulsbælterne måler nemlig pulsen mere præcist end de optiske pulsmålere bagpå uret, som forsøger at måle pulsen på håndleddet.\nHvis du starter med bare et pulsbælte, så kan det ofte kobles sammen med det ur senere, som du vælger at købe. I mange løbeure er der indbygget GPS, som du kan synkronisere med din app bagefter. Det er sådan jeg selv opsamler data fra mine løbeture.\nDette førsteklasses GPS-triatlon-/løbeur hjælper dig med at finjustere din træning og restitution, så du kan blive en bedre atlet. Uret viser omfattende data som løbedynamik, håndledsbaseret pulsmåling, træningsstatus, FTP og VO2 max.\nDu kan finde rigtig mange tests af pulsure. Testene kan være foretaget af løbere, forbrugere eller folk, der gerne vil tjene penge på affiliate-salg.\nTestene bliver ofte udført meget forskelligt. Det er vigtigt, at du kigger meget grundigt på, hvordan testen er udformet, inden du beslutter dig for et pulsur.\nHvad er dine egne behov? Svarer de overens med behovene, der bliver vurderet efter i testen? Topmodellen fra Garmin har fx virkelig mange funktioner, men den har også et højt prispunkt, mens de lidt mere specialiserede løbeure fra Garmin er lidt billigere.\nSkal du bruge det til pulsmåling, wattmåling, at tage tid på intervaller, at have dit træningsprogram på uret, navigere på en rute eller bare finde ud af, hvor langt og hvor hurtig, du har løbet?\nHvor længe har anmelderne testet urerne. Der findes rigtig mange eksempler på anmeldelser på Youtube, hvor de laver en ‘unboxing’ eller hvor de har løbet med uret en enkelt dag. Jeg leder altid selv efter anmeldelser, hvor de har brugt urerne i mindst en måneds tid som deres primære løbeur.\nHvad giver mening at teste i pulsurene:\nPris. Har uret en god pris i forhold til funktioner og anvendelighed?\nFunktioner. Er der de nødvendige funktioner på løbeuret?\nBrugervenlighed. Hvor let er uret og de tilhørende apps at bruge?\nHvordan er nøjagtigheden af fx GPS og pulsmålinger?\nSkærmens synlighed og kvalitet.\nDu kan lede efter anmeldelser der sammenligner pulsure, hvis du gerne vil vide, hvilket ur, der klarer sig bedst.\nDu kan efterhånden købe pulsure rigtig mange steder. Du kan købe dem i sportsforretninger og online løbebutikker, men der er også dedikerede forhandlere på nettet. Hvis du vil spørge andre brugere om gode råd på Facebook-grupperne.\nDu har ikke brug for et pulsur for at kunne løbe. Men det kan være meget motiverende, og løbeurene er rigtig praktiske i forhold til at planlægge din træning, fx hvis du skal løbe intervaller eller på distance.\nNøgleord: løbeur, pulstræning, pulsur


Bygningskultur 2015: Murermestervilla\nMuremestervillaerne er efterkrigstidens drøm om det solide håndværkerhus. Hustypen er en variant af den mest udbredte danske hustype; det halvandenetages hus opført i teglsten og med tegltag.\nLæs mere om murermesterhuset under følgende overskrifter:\nHvor Bedre Byggeskik og den funktionelle tradition tidligere havde bearbejdet typen ud fra bestemte arkitektoniske ideer, så er 50’ernes muremesterudgaves grundlag mere underspillet og i stedet styret af en blanding af håndværksmæssig tradition, tilsat få nyskabelser, samt en stor forkærlighed for teglstensarkitekturen. En forkærlighed, der kunne udvikle sig til, at den ellers så nøgterne hustype fik tilføjet enkelte, nostalgiske facadedetaljer.\nMurværkets stoflighed fik stor opmærksomhed; stentypen, forbandtet, fugetypen og – farven er valgt med omhu. Overfladebehandlinger som vandskuringer og lignende kan ikke anbefales, det kan omfugning af mørnede fuger derimod.\nTaget, dækket med røde teglsten, er hustypens særlige kendetegn; sammen med murværket giver det uset en flot, homogen, stoflig kvalitet. Andre tagdækningsmaterialer, inklusiv glaserede teglsten, kan ikke erstatte denne unikke stoflighed.\nVinduerne har både været udført med et stort glasfelt uden sprosser og med en lodret sprosseopdeling. ”Blomstervinduet” har sin helt egen opdeling i mindre felter. Rammer og karme har været af træ, oftest hvidmalede. Plasticvinduer skæmmer husets stoflighed.\nEntredørens karme var malede, medens døren kunne være i lakeret naturtræ. Rækværk blev udført med slanke, hvidmalede jernprofiler. Udvendige trapper var ofte beklædt med klinker, for eksempel Hasleklinker, der også anvendtes til sålbænke.\nHustypen er robust og findes i mange varianter. Det kan til- og ombygges uden at miste sit særpræg, når man fastholder det markante tag og stofligheden. Ved tilbygning bør den nye tagrygs højde holdes under hovedhusets. Huskroppen kan forlænges, tilbygges vinkelret eller parallelforskydes. Påbygning af kviste er problematisk, da det bryder husets grundtræk – den store tagflade. Tilbygninger med fladt tag kan ikke anbefales.


Fra potentiale til point - et spændende fodboldforår venter - Officielle hjemmeside\nFra potentiale til point - et spændende fodboldforår venter\nLars Justesen er ny mand ved roret i Jammerbugt FC. Den nye cheftræner har nu haft nogle uger til at falde til i sine nye omgivelser og lære klubben og sine spillere lidt bedre at kende.\nDet er blevet til en række træninger, men nu er spillerne sendt på vinterferie, inden forberedelserne til foråret for alvor kalder. Vi benyttede muligheden til at tage en snak med Lars Justesen, som ser frem til at dykke yderligere ned i sin nye udfordring, men samtidig er bevidst om omfanget af opgaven, han nu står overfor. Selvom spillerne først lige er sendt på vinterferie, så kribler det allerede i Justesen for at komme i gang.\n- Jeg har en stor lyst til at komme tilbage på træningsbanen igen, og efter mange år i rollen som assistent er det en spændende udfordring for mig, at skulle stå i spidsen for mit eget hold. Det glæder jeg mig meget til, lægger den nye Jammerbugt FC cheftræner ud, da snakken indledes med spøgsmålet om, hvad det var, der ved Jammerbugt FC tiltalte træneren.\n- Jammerbugt FC har et hold, som er spændende at arbejde med. Det er et ungt hold fyldt med potentiale og jeg håber, at jeg kan komme ind og bidrage til, at de her unge spillere, de udvikler sig og at vi, i takt med det, selvfølgelig også udvikler os som hold.\nMed et divisionshold, hvor gennemsnitsalderen ikke er meget over 20 år, er udvikling da også i fokus, men samtidig handler det om resultater og overlevelse, og derfor er der, nu og her, masser at arbejde med frem mod foråret.\n- Der er ingen tvivl om, at det er et hold med meget potentiale. Det er tydeligt at se. Men der er heller ingen tvivl om, at en af grundende til holdets ustabilitet i efteråret, grunder i den meget unge gennemsnitsalder på holdet. Det vil give udfald nu og da, og derfor har vi brug for at bringe noget mere erfaring ind på holdet. Nogle som de unge spillere kan læne sig op ad, forklarer Lars Justesen, der allerede føler sig godt tilpas i sin nye rolle og nye klub.\n- Jeg er blevet taget rigtig god imod og jeg oplever en klub med masser af tradition, klubånd og et sammenhold, hvor alle kender alle på kryds og tværs. Det tiltaler mig meget, idet jeg ikke kun ser spillerne, men også menneskene bag. Så det bliver rigtig spændende - også fordi vi har så mange unge lokale spillere i truppen. Der er et stort udviklingspotentiale på sigt.\nDet er på den lange bane, men lige nu og her, så handler det mere end noget andet om den korte bane. Der er en klar opgave, der skal løses, og der er ingen tvivl om, hvad der sigtes efter det næste halve år – Jammerbugt FC skal klare sig fri af nedrykning.\n- Det næste halve år kommer til at handle om at overleve og sikre Jammerbugt FC forbliver divisionsklub. Det bliver udfordrende og det kommer til at kræve hårdt arbejde. Målet er naturligvis at sikre os en placering over stregen. Der er mildt sagt noget på spil, og det var også en af de ting, der tiltalte mig ved dette trænerjob, fortæller Justesen.\nEfter lidt ekstra træninger, er spillerne nu, som sagt, sendt på ferie, men cheftræneren har ikke i sinde at læne sig tilbage og smække benene op i juledagene.\n- Jeg skal lære divisionen, niveauet og vores kommende modstandere bedre at kende. Jeg har heldigvis et godt netværk, som jeg vil gøre brug af, så det ser jeg frem til. Dernæst, når spillerne er tilbage igen, så kommer det naturligvis til at handle om at få skabt det rette afsæt for foråret og få skabt et solidt fundament under holdet, så vi står så stærkt som muligt, når det går løs med det, der vel bedst betegnes, som en lang stribe af finaler i foråret, slutter Lars Justesen inden arbejdet kalder på ny.\nDer bliver noget at se til, men den nye cheftræner er allerede godt fra land. Det bliver et spændende og afgørende forår, hvor den blå bølge skal rulle for fuld kraft.


Kræft - Læge Flytlies Privatklinik: Læge Flytlies Privatklink – årsagsbehandling | sundhedsfremme\nOm kræft behandling\nKlinikken tilbyder en holistisk tilgang til behandlingen af kræft. Vi anerkender at kræft er multifaktoriel. Derfor arbejder vi ved kræft sygdom ud fra et helheds perspektiv, og giver vores patienter en så grundig og bred en gennemgang af hvilke problemstillinger vi mener der skal løses, og hvilke værktøjer man selv kan benytte sig af i kampen mod kræft. Centralt er dog behandlingen med højdosis C-vitamin til patienter med kræft.\nKlinikken tilbyder behandling med højdosis C-vitamin til patienter med kræft, immunsvækkelse eller forgiftninger. Denne behandling har været anvendt på flere klinikker i Danmark de sidste 15 år. Læs dette åbne brev, fra vores kollegaer IOM i Lyngby om fordelene ved højdosis intravenøs C-vitamin.\nUnder den indledende konsultation dækkes så mange problemstillinger som muligt, der kan kan have indflydelse situationen. Efter den indledende konsultation, hvor vi har gennemgået kost, livsstil og forskellige andre behandlingsmuligheder, kan du bestille tid til de intravenøse behandlinger.\nBehandlingen kan bruges til alle cancertyper. I klinikken har vi erfaringer med typerne: bryst-, knogle-, prostata-, lever-, nyre-, livmoder-, lunge-, bugspytkirtel-, galdeblære-, æggestok-, tarm-, hjerne-, lymfekræft. Vi samler løbende patienthistorier som kan læses i klinikken. Vi modtager patienter med cancer i alle stadier.\nBehandlingen indeholder blandt andet vitamin-C i høj dosis, og gives som et drop. Det vil sige, at du får lagt en lille nål i armen, og herigennem løber medicinen direkte ind i blodbanen og gør sin virkning. Hver behandling tager ca. 2 timer, hvor du sidder i klinikken under opsyn. Bortset fra det indledende lille stik, er der ingen gener under behandlingen. Du sidder i en behagelig lænestol, hvor du kan lægge benene op og få tid til at læse en god bog. Der gives i starten 1-2 behandlinger om ugen. Dette kan justeres alt efter udviklingen i sygdommen. Hver behandling koster mellem 1200-1500 kr. alt afhængigt af vægt.. Der findes tilskuds ordninger, se nedenfor. Er man terminalerklæret er der en besparelse på kr. 300 pr. behandling. Antal behandlinger varierer efter canceres stadie, udvikling, mm. Enkelte tilfælde giver 3 gange i ugen mening, men 2 gange i ugen er det mest almindelige. Kommer man lang vejs fra, så kan vi også indgå i et samarbejde hvor det er muligt at få behandling i hjemmet. Dog vil vi stadig, at man kommer forbi os ca. hver 14 dag. Antallet af behandlinger afhænger af mange ting, men ligesom med de fleste ting så handler det om engagement og vilje. Desto flere gavnlige tiltag man gør desto bedre chancer er der for at hjælpe kroppen.\nEfter hver behandling vil du kunne fortsætte dine daglige gøremål helt uden hensyntagen til, at du er i intensiv behandling. Der kan dog være tilfælde hvor man oplever en smuletræthed pga. af udrensning.\nTilskud fra: Den offentlige sygesikring\nSom medlem af gruppe 2, (læs mere:) gruppe 2 i den offentlig sygesikring, kan du få refunderet omkring kr. 200 pr. behandlingsfaktura (0101 konsultation). Du skal dog selv indsende den kvitterede faktura til din regions regningskontor.\nTilskud fra: Sygekassen Danmark\nSom medlem af gruppe 2 i Sygekassen Danmark, kan du få refunderet omkring 80 kr. pr. behandlingsfaktura (0101 konsultation).\n“…… Så allerede 2 dage efter scanning startede jeg på intravenøs C-vitamin behandling. De første mange uger fik jeg 1 – 2 gange om ugen…derefter 1 gang om ugen…og nu efter 1 år får jeg ca. hver 14 dag/3 uge. Det har vist sig at være det bedste valg jeg har gjort i mit liv. Fra at have kræft i meget af kroppen er det nu ret kraftig reduceret, og det der er, er i ro…eller som en læge beskrev det…det er som om dine tumorer er blevet ramt af et eller andet.…du må gøre et eller andet rigtigt…du er vores mirakelpatient. Men de ved jo godt hvad det er jeg gør. Jeg får den behandling, som skulle være alle kræftpatienter forundt at få. Det skulle være et valg i det etablerede system. Tænk på at for et år siden kunne jeg intet. Jeg sad i kørestol….”\n“… Jeg fik diagnosen KRÆFT (knude i højre bryst) første gang i 2013, jeg var da 52 år gammel, fik en brystbevarende operation og fravalgte efterbehandlinger. Gjorde alt for at leve så basisk som muligt, motionerede og brugte kinesiolog og akupunktur. I november 2019 får jeg så diagnosen brystkræft i højre bryst igen. Da diagnosen var kræft i højre bryst med spredning til muskler, mistanke om spredning til andre dele af kroppen, da der var skygger på ribben, højre lunge og venstre nyre. … Jeg starter med at kontakte Flytlie, og begynder behandling med IV C-vitaminer november 2019, 2 gange om ugen. ….I april/maj 2020 bliver jeg ringet op af Skejby af en kræftlæge, der tilbyder mig en PET skanning. Efter PET skanningen bliver jeg ringet op af samme læge som siger at der ikke er noget på PET skanningen der lyser op, lymferne ser også rigtig flotte ud, han sender ”mig” til konference hvor der skal kigges på om jeg kan opereres og komme ”fri” af systemet som han siger, jeg skal ikke holdes fast som en kronisk kræftpatient.”\n– Gitte N.\n“….. Jeg er en kvinde på 60 år der for 1 år siden fik diagnosen kræft i højre tindingelap, tumoren var på størrelse med en stor mandarin. Jeg blev akut opereret og fik desværre kun fjernet halvdelen af tumoren. ……Efter de 30 gange kemo og stråler skulle jeg op i dobbelt dosis kemo men fik det kun i 2 dage så stod knoglemarven helt af og de stoppede behandlingen. Så hvad skulle jeg så ? Jeg tænkte mit immunsystem skulle jo bekæmpe tumoren, men det var helt i bund efter Kemo. Så jeg startede på høj dosis C vitamin og kosttilskud, så min egen behandling var cannabis, højdosis C-Vitamin og kosttilskud. Jeg går til kontrol scanning hver 3. måned, første gang jeg blev scannet var tumoren skrumpet og 2. og 3. gang skrumpet yderligere, og jeg er lige blevet scannet 4. gang og der var intet målbart tilbage :)”\n– Anne S. L.


Hvordan adskiller en forening sig fra en fagforening: beskrivelse og hovedforskelle\nBegge disse begreber i bred forstand indebærer forening af borgere eller organisationer, virksomheder og institutioner for at nå deres fælles mål. I nogle lande anerkendes en forening (fagforening) af almennyttige, offentlige organisationer som en af formerne for deres organisation.\nHvordan oprettes de?\nForeninger og fagforenings aktiviteter udføres i overensstemmelse med landets nuværende lovgivning. Normalt er disse normer for civilret og love, der regulerer offentlige (ikke-kommercielle) organisationers funktion.\nForeninger eller fagforeninger oprettes normalt for at koordinere medlemmernes aktiviteter . En sådan koordinering kan vedrøre forretningsaktiviteter såvel som non-profit arbejde. En vigtig retning af deres aktiviteter er menneskerettigheder, hvilket kan være at beskytte de fælles interesser for medlemmerne af en sådan union, som kan være af en ejendomsret.\nHvis forskellige juridiske enheder kombineres i en forening eller forening, kan de være kommercielle og ideelle organisationer. Normalt kommer behovet for dette fra organisationer, der er homogene i indholdet af deres aktiviteter.\nEfter statsregistrering bliver foreningen en juridisk enhed. Det betyder, at det for at nå de mål, der er defineret af de grundlæggende dokumenter, kan nyde godt af:\nErhverv ejendom og ikke-ejendomsrettigheder\nAt være medlem af civilretlige forbindelser\nBeskyt medlemmernes og vores egne rettigheder og legitime interesser ved at repræsentere deres interesser i statslige og andre organer\nOpret virksomheder og organisationer, herunder medierne\nAt få nødvendige oplysninger fra statslige organer og lokale selvstyreorganer til at udføre deres lovmæssige opgaver\nIndsend forslag til statslige organer inden for deres kompetenceområde\nAt holde massearrangementer, for at informere offentligheden om deres aktiviteter.\nForeninger, som andre juridiske enheder, skal opretholde driftsmæssige og regnskabsmæssige optegnelser over deres aktiviteter. De udarbejder og sender til de statslige organer de lovpligtige oplysninger, der fremgår af loven, økonomiske og skattemæssige rapporter.\nMedlemskab i dem\nForeninger og fagforeningers funktion er udelukkende baseret på frivilligt medlemskab . De har ingen ret til at lede medlemmerne af foreningen på nogen måde. Associeringsmedlemmer underskriver normalt en associeringsaftale og charteret for denne forening. I den angivne kontrakt erklæres målene for oprettelsen og betingelserne for muligheden for deltagelse i den. Charteret fastsætter sin status, hvilket er af grundlæggende betydning for forbindelserne med statslige organer og andre personer.\nForeningens højeste organ er generalforsamlingen for dets medlemmer . Dens kompetence og procedure bestemmes af charteret. Samlingen blandt repræsentanter for medlemmerne af foreningen danner dets ledende organ. Hvert medlem er helt uafhængigt lovligt. Hans ansvar for foreningens forpligtelser, ordren for dens gennemførelse er fastlagt i charteret eller vedtægterne. Foreningen selv er imidlertid ikke ansvarlig for sine medlemmers forpligtelser.\nForeninger og fagforeninger inden for rammerne af deres aktivitetsmål, der bestemmes af deres charterer, kan frit vælge sine specifikke områder. Tilhørende dem giver ikke deres medlemmer nogen fordele fra staten, og de kan heller ikke tjene som grundlag for at begrænse deres aktiviteter. Sådanne foreninger kan erhverve national, lokal eller international status. Frivilligt kan de skabe fagforeninger og foreninger selv, mens de har ret til at være medlemmer af andre. Praksis med indgåelse af aftaler om gensidig bistand og samarbejde mellem sådanne organisationer er udbredt.\nFor at organisere udførelsen af lovbestemte opgaver, dannes egen ejendom, som bliver foreningens (unions) ejendom. I første omgang er disse indgangs- og medlemsafgifter og frivillige donationer fra deltagere. Den bør kun bruges til de formål, der er angivet i dens indholdsdokumenter. Der er ingen rettigheder til denne ejendom fra medlemmer af foreningen eller foreningen. Dannelsen af materialets grundlag for foreningen skyldes:\nBidrag og frivillige bidrag i kontanter og naturalier.\nEnkeltbeløb og periodisk indkomst fra medlemmer.\nIndtægter afledt af værdipapirer og indlån i banker.\nAfledt af den rentable brug af ejendommen.\nAnden indkomst ikke forbudt ved lov.\nForeningens fortjeneste blandt dets medlemmer fordeles ikke. På den måde, der er foreskrevet i loven, de grundlæggende dokumenter eller en retsafgørelse, kan foreningen afvikles eller omorganiseres. I tilfælde af overtrædelse af loven kan en forening (union) sanktioneres i form af bøder og advarsler. I nogle tilfælde kan foreningens aktiviteter være midlertidigt forbudt, eller det kan med magt ophæves og likvideres som en juridisk enhed.\nUnion eller forening\nNavnet "union", som normalt er synonymt med ordet association, bruges ofte til at henvise til foreninger af stater designet til at hjælpe med at løse fælles opgaver for alle. For eksempel. Den Europæiske Union, Sovjetunionen, Den Sydafrikanske Union osv. De blev oprettet for at koordinere deres aktiviteter på forskellige områder og gensidigt fordelagtigt samarbejde.


Læserne spørger: Jacob Bundsgaard | Information\nJacob Bundsgaard. Ny socialdemokratisk borgmester i Aarhus efter Nicolai Wammen. Født 1972, aktiv i kommunalpolitik siden 2002. Gift og far til tre børn.\nHvornår var du sidst på Aarhus Stadion og se AGF?\nJeg kommer jævnligt på stadion for at følge deres hjemmekampe. Sidst var mandag aften, hvor de slog Horsens 3-0 på udebane. Jan Trøjborg havde inviteret mig til Horsens, så det var en gavmild aften både af ham og Horsens hvor jeg nød at se Peter Graulund score sit superligamål nummer 100. AGF er byens hold og med Peter Graulund og Martin Jørgensen i topform tegner sæsonen rigtig spændende.\nHvad synes du om Aarhus' nye slogan?\nAarhus vil altid være smilets by, men når det er sagt, har Aarhus i en global verden brug for at profilere sig i udlandet for at kunne tiltrække internationale virksomheder og investeringer, studerende, forskere og højtkvalificeret arbejdskraft så vi er nødt til at tænke længere og tænke på engelsk.\nDerfor har vi blandt andet i samarbejde med nogle af byens store virksomheder haft en lang og grundig proces for at analysere, hvordan vi bedst brander os internationalt. Resultatet er blevet 'Aarhus Danish for progress', og på linje med vores samarbejdspartnere synes jeg, det fungerer rigtig godt. Jeg noterer mig også med glæde, at flere virksomheder har taget positivt imod det og vil implementere det i deres markedsføring. I øvrigt synes jeg kritikken af ordet 'danish' er malplaceret, når man ved at 'danish' er et stærkt brand i udlandet. Ingen har mig bekendt sat spørgsmålstegn ved Danish Design, Danish Bacon, Danish Dynamite eller Danish Crown for den sags skyld.\nHvad synes du om Bazar Vest?\nBazar Vest er et godt eksempel på mangfoldigheden i Aarhus, og på hvordan vi kan berige hinanden og så er det et inspirerende og sjovt sted at købe ind.\nHvorfor skal Aarhus altid overdrive selvglæde med Store Robert og Olafur Eliasson?\nJeg er ikke enig med præmissen for spørgsmålet, for jeg mener ikke, vi overdriver selvglæden. Jeg kunne omvendt spørge, hvorfor vi ikke skulle være glade i Aarhus, når det f.eks. lykkes os at få opført et så storslået kunstværk som Your Rainbow Panorama af en stor international kunstner, når vi arrangerer en stor folkelig skulpturfestival som Sculpture by the Sea, som flere hundrede tusinde besøger, når store virksomheder som Vestas og Bestseller flytter hertil, når vores universitet får en flot international rating, eller når der står byggekraner overalt i byen, og vi er ved at opføre en helt ny og fantastisk bydel på vores bynære havnearealer?\nDet går rigtig godt i Aarhus, og byen er beviseligt kommet bedre igennem den hidtidige økonomiske krise end de fleste andre, så vi har god grund til at glæde os.\nI øvrigt glæder jeg mig også over, at det går godt i København, for hvis Danmark skal komme ud af den her krise, har vi brug for, at de største byer i landet skaber vækst og fremgang.\nDu har tre små børn. Hvordan kombinerer du familie og karriere?\nNu har vi heldigvis kunnet øve os på at få det til at fungere i de år, hvor jeg har været rådmand, men jeg indrømmer: Det er svært at kombinere et job som borgmester i landets næststørste by med også at skulle være familiefar og ægtemand. Heldigvis er både min kone og jeg gode til at planlægge og strukturere vores tid, og jeg gør en dyd ud af ikke at lade min arbejdskalender fylde al min tid. Jeg prøver så vidt muligt at være hjemme mellem klokken 17 og 21, så vi kan spise sammen og holder som udgangspunkt fri om søndagen. Så må jeg også tilstå, at jeg lykkeligvis både har en enestående kone og nogle fantastiske børn.\nHvad vil du gøre ved højreekstremismen i Aarhus?\nDet er vigtigt for mig at sige, at ekstremisme, uanset dens oprindelse, ikke er velkommen i Aarhus og det samlede byråd har taget skarpt afstand fra ekstremisme i enhver form! Når det så er sagt, er det vigtigt at holde fast i, at Aarhus Kommunes indsats må være af forebyggende karakter. Voldelige overfald eller lignende er en politimæssig opgave.\nI regi af SSP-samarbejdet har Aarhus Kommune længe haft en bredspektret indsats rettet mod radikalisering af unge, hvad enten den er politisk eller religiøst motiveret, og vi har et forbilledligt samarbejde med Østjyllands Politi om indsatsen.\nSiden 2007 har vi f.eks. sammen med Østjyllands Politi haft et særligt projekt netop med det fokus at forebygge radikalisering af unge under 18 år. Projektet har været en del af det eksisterende kriminalpræventive samarbejde mellem Aarhus Kommune og Østjyllands Politi. Og i november 2010 tog vi yderligere skridt til en afdækning af det højreekstremistiske miljø med henblik på fortsættelse af eksisterende og eventuel igangsættelse af nye forebyggende og indgribende tiltag.\nKampen mod ekstremisme er med andre ord et vigtigt indsatsområde for Aarhus Kommune og vil fortsat være det, for den er ikke acceptabel.\nHvilke særlige kvaliteter ser du ved Aarhus, og hvad du gerne opnå på kort og på langt sigt?\nSom barnefødt og opvokset i Aarhus og nu som borgmester i byen synes jeg naturligvis, at Aarhus har utrolig mange kvaliteter. Det mest oplagte at nævne er selvfølgelig den nærhed, man har til skov og strand, uanset hvor man bor i byen og det er virkelig et privilegium for byen. Men som researchen til vores nye brand også peger på, så er Aarhus blandt andet unik ved at have en størrelse, så vi er store nok til at have tyngde og gennemslagskraft, men samtidig ikke større end at de fleste af de centrale aktører i byen kender og har tillid til hinanden og det er en utrolig styrke i forhold til at få ting til at lykkes, og giver byen et helt enestående samarbejdsklima.\nPå kort sigt er jeg mest optaget af, at bringe byen sikkert gennem den økonomiske krise som Danmark og dermed også Aarhus har oplevet de seneste år, og som desværre ser ud til at fortsætte et stykke tid endnu. Landets kommuner er under et stort økonomisk pres i de her år og det stiller hårde krav til vores prioriteringer, ikke mindst i vækstkommuner som Aarhus. Samtidig ved vi, at den demografiske udvikling gør, at vi bliver færre i den erhvervsdygtige alder, som kan bidrage aktivt til samfundet. Vi er derfor i de kommende år ganske enkelt nødt til at modernisere den offentlige sektor og tænke i nye, intelligente velfærds-løsninger som svar på både de svære økonomiske udfordringer og på de forandringer, der er i samfundet. Det er den udvikling af vores velfærd, jeg primært er optaget af på lang sigt.\nOlafur EliassonJacob Bundsgaard


Nepotismesagen: Friskole udbød Tina Bue-kurser uden at vide det selv | TV 2 Fyn\nTina Bue Frandsen annoncerede i december 2017 et to-dages kursus i Teori U, som skulle finde sted på Glamsbjerg Fri- og Efterskole. Al korrespondance vedrørende kurset skulle foregå via den e-mailkonto, som hun havde adgang til via sin daværende ansættelse som leder af skolens børnehave. Foto: Ole Holbech\nNej, der har med 110 procents sikkerhed ikke ligget nogen aftaler om, at Tina Bue Frandsen måtte udbyde kurser i regi af Glamsbjerg Fri- og Efterskole. Aldrig nogensinde.\nTeori U, Glamsbjerg Fri- og Efterskole — PDF, 0,26 MB\nJeg er da overrasket over det. Det havde jeg ikke forestillet mig.