Fiskeriets økonomiske fodaftryk i Grønland - PDF\nDownload "Fiskeriets økonomiske fodaftryk i Grønland"\n1 Fiskeriets økonomiske fodaftryk i Grønland Grønlands Arbejdsgiverforening 22. oktober 2013\n2 Forfattere: Christian Jervelund, Partner Niels Christian Fredslund, Analyst\n3 Forord I efteråret 2012 henvendte Grønlands Arbejdsgiverforening, Royal Greenland og Polar Seafood sig samlet til Copenhagen Economics med et ønske om at få kortlagt fiskeriets betydning for Grønlands økonomi, herunder de to koncerner Polar Seafood og Royal Greenlands betydning. Denne rapport præsenterer resultaterne. Bag resultaterne ligger et stort dataarbejde fra ikke mindst de to koncerner, som har åbnet deres regnskaber og nøgletal for os, så vi har kunnet lave analyserne baseret på de faktiske tal. Vi takker for den konstruktive dialog, der har præget processen. I en analyse som denne må der uundgåeligt træffes en række valg, der kan have betydning for resultatet. I Bilag A beskriver vi analysen og de potentielle fejlkilder. Vi fremhæver imidlertid her i Forordet to centrale valg: For det første har vi foretaget analysen for 2011, fordi dette er det seneste år, der foreligger (foreløbige) nationalregnskabstal for. Havde vi anvendt 2012-tal for koncernerne, ville deres bidrag til landets økonomi have været større, fordi koncernernes nøgletal var bedre i 2012 end i Koncernernes estimerede bidrag i denne rapport er i den forstand undervurderede. For det andet har vi inkluderet alle koncernernes tilknyttede og associerede selskaber med fuld vægt i analysen, selvom disse ikke alle ejes 100%% af koncernerne. Koncernernes estimerede bidrag er i den forstand overvurderede. Rigtig god læselyst.\n4 Indholdsfortegnelse Forord 1 Sammenfatning 6 1 Et effektivt fiskeri skaber velstand Fiskerierhvervet er bannerføreren Fiskerikoncernerne er produktive Fiskerikoncernernes ekstraordinære bidrag 11 2 Fiskeriets betydning for økonomien Fiskeriets andel af økonomien Fiskerikoncernernes produktivitet Fiskeriets afledte aktivitet i resten af økonomien Fiskeriets eksport 19 3 Koncernernes økonomiske fodaftryk Fiskerikoncernerne Koncernernes bidrag til den grønlandske økonomi 26 4 Hvad er det, de store koncerner kan? Koncernerne udnytter stordriftsfordele i produktionen Koncernerne foretager innovative investeringer Koncernerne afsætter til de globale markeder Koncernerne udsteder lån og garantier til lokale fiskere Koncernerne sikrer bygders eksistensgrundlag 34 A Bilag A 36\n5 Oversigt over tabeller 1 Skattebetalinger i 2011, kr Eksempler på koncernernes investeringer, der søger at udvide fiskeriressourcen 33 3\n6 Oversigt over figurer 1 Sammensætning af eksportværdien i Værdiskabelse i 2011 og værdiskabelse uden fisk i havet 9 3 Branchernes produktivitet i Koncernernes økonomiske fodaftryk i Sammensætning af bruttoværditilvæksten i Sammensætning af bruttoværditilvæksten i Branchernes produktivitet i Produktivitetsgab i forhold til Færøerne, Island, Norge og Danmark, Værdiskabelse i 2011 og værdiskabelse uden fisk i havet Fiskerisektorens afledte værdiskabelse, Afledt omsætning pr. krones direkte omsætning Anvendelse af produktionen i fiskerisektoren i Sammensætning af eksportværdien i Produktion i fiskerisektoren i Koncerntilknyttede fartøjer og fabrikker i Koncernernes økonomiske fodaftryk i Fiskeriets værdikæde Koncerner spreder risikoen og eliminerer det idiosynkratiske risikoelement Royal Greenland koncernen i 2011/ Polar Seafood koncernen i 2011/\n7 Oversigt over bokse 1 Bloktilskuddet og betalingsbalancen Udenlandske fiskeriselskaber i Grønland Stordriftsfordele i fiskeriet Bortdiversificering af risiko\n8 Sammenfatning Fiskeriet udgør fundamentet i den grønlandske økonomi. Fiskene fra de grønlandske farvande er efterspurgt i udlandet, og i 2011 tjente fiskeriet 2,4 mia. kr. hjem til Grønland. Denne indtjening fra udlandet gør det muligt for husholdningerne og virksomhederne at købe varer og tjenester, som Grønland ikke selv producerer. En kaffemik ville fx ikke være det samme uden kaffe. Grønlands eksportmuligheder ligger inden for naturressourcerne; primært fiskeri, råstoffer og turisme. Her er fiskeriet i dag langt det mest betydningsfulde, fordi det udgør størstedelen af indtjeningen fra udlandet, altså eksporten. Fiskerieksporten på de 2,4 mia. kr. udgjorde i % af Grønlands samlede eksport og 93%% af vareeksporten. En del af indtjeningen fra udlandet bruges til import, men en hel del bruges også til forbrug i Grønland. Det kommer fx håndværkere, restauratører og bådebyggere til gode. Derudover trækker fiskerivirksomhederne og fiskefabrikkerne på underleverandører, derleverer blandt andet brændstof, madvarer og reservedele. Det skaber omsætning hos underleverandørerne. Fiskeriets indflydelse i Grønland er så vidtrækkende, at hvis man forestillede sig, at fiskene i farvandene forsvandt fra den ene dag til den anden, ville Grønlands økonomi svinde ind med 25% målt på bruttonationalproduktet (BNP). Og det på trods af, at fiskeriet i 2011 blot udgjorde 13% af BNP og stod for 12% af den samlede beskæftigelse. Høj velstand i et land, også i Grønland, skabes gennem høj produktivitet. Det vil sige, at de beskæftigede hver især skal frembringe så stor værdi som muligt. Her finder vi, at Grønlands fiskeri faktisk består af to vidt forskellige dele: En ganske produktiv del, primært repræsenteret ved de to koncerner, Royal Greenland og Polar Seafood, som blandt andet opererer i det havgående fiskeri, og de resterende fiskere, som primært opererer i det kystnære fiskeri. Koncernernes produktivitet er knap tre gange så høj som den anden gruppe af fiskere, målt i værdiskabelse per beskæftiget. For koncernerne udgjorde værdiskabelsen per beskæftiget kr. i 2011, mens den for de øvrige fiskere udgjorde knap kr. Årsagen til den høje produktivitet hos koncernerne skal findes i, at fiskeriet er drevet kapitalintensivt og i regi af professionelle virksomheder med en vidt forgrenet værdikæde. Vi finder, at Royal Greenland og Polar Seafood i 2011 stod for 77% af den samlede produktion i fiskeriet (fiskeri, indhandling, fabrikker mv.). Den høje koncentration giver mulighed for stordriftsfordele, som et mere fragmenteret fiskeri ikke giver mulighed for. Det fører til højere produktivitet i koncernerne, der samtidig har mulighed for at trække de mindre fiskere med op og derigennem øge deres indtjening ved fiskeri. Det sker på 5 måder: For det første investerer store virksomheder i store fartøjer, som kan fange et ton fisk til lavere omkostninger end tilsvarende mindre fartøjer (såfremt de store fartøjer har tilstrækkeligt med kvoter). Det er det samme som højere produktivitet, som er det, der ska- 6\n9 ber velstand i et land. Høj produktivitet fører til høje lønninger, og derfor betyder store fiskevirksomheder højere lønninger til de fiskere, der er tilknyttet de store virksomheder, end i en situation med mange, mindre virksomheder. For det andet skaber store virksomheder innovation gennem eksperimenter med fiskeri efter nye fiskearter og investeringer i ny teknologi, der indebærer en usikkerhed, som kun store virksomheder kan håndtere. Mindre fiskerivirksomheder vil have svært ved at rejse pengene til eksperimenter og investeringer, og de ville samtidig være truet på deres eksistens, hvis investeringerne slog fejl. Hvis et eksperiment med fiskeri efter nye fiskearter bliver en succes, skaffer det arbejde til flere fiskere, og dermed kan andre end de store virksomheder, der foretager investeringen, få del i afkastet. Eksempler er MSCcertificering af rejer og forsøgsfiskeri efter sild i Nordøstgrønland. For det tredje sætter store virksomheder marketing-, salgs- og distributionskanaler op til eksport af fiskene. Det indebærer store investeringer og faste omkostninger, som store virksomheder kan bære i højere grad end mindre virksomheder. Disse kanaler gør det muligt for den lille fisker at eksportere til fx Japan og udgør dermed også en salgskanal til alle de små fiskere. For det fjerde lukker de store virksomheder et hul i markedet for finansiering til små fiskere. Polar Seafood og Royal Greenland udsteder begge lån og lånegarantier til fiskere, der fx vil investere i nye fartøjer, når bankerne siger nej. På grund af bedre kendskab til branchen end bankerne, og fordi investeringen i fiskerens nye fartøj kan have en positiv afsmittende effekt på koncernernes indtjening, kan de yde lånet, selvom banken ikke vil. Det skaber øget indtjening for de fiskere, der modtager lånet eller garantien. For det femte er de store virksomheder med til at sikre visse bygders eksistens. Gennem et fintmasket net af indhandlingssteder og fabrikker skaber Royal Greenland og Polar Seafood arbejdspladser, som små fiskerivirksomheder ikke ville have økonomi til at opretholde. De store virksomheder er ikke tvunget til at lukke indhandlingssteder og fabrikker ned, selvom de ikke giver overskud i en årrække. Det ville mindre virksomheder i højere grad være tvunget til. Selvom Polar Seafood og Royal Greenland er ganske produktive, er de kun lige så produktive som det samlede fiskeri på Island, Færøerne og i Norge (men mere produktive end det danske fiskeri). Det øvrige grønlandske fiskeri er markant mindre produktivt end fiskeriet i nabolandene. Der er således mere økonomisk velstand at komme efter for Grønland, hvis landet kan indhente Island og Færøerne. Love og regulering der øger tilskyndelsen til konsolidering og koncentration af fiskeriet, vil således, alt andet lige, medføre større økonomisk gevinst for landet. Omvendt vil love og regulering, som svækker konsolideringen, svække muligheden for fiskeriet til at investere, innovere, eksportere, finansiere og udkantsgarantere, og det vil svække den samlede grønlandske økonomi. 7\n10 Kapitel 1 Et effektivt fiskeri skaber velstand Naturressourcerne udgør Grønlands økonomiske rygrad. Det er her, landet kan gøre sig håb om at eksportere, og denne eksport gør det muligt at importere varer og ydelser, som landet ikke selv kan producere. Jo mere effektivt en person kan udvinde naturressourcen, altså med så lidt brug af arbejdskraft som muligt, des mere produktiv bliver personen og økonomien, og des større bliver den samlede indtjening til landet. Produktive eksporterhverv er således forudsætningen for en nations velstand. 1.1 Fiskerierhvervet er bannerføreren Råstoffer udgør indtil videre et urealiseret potentiale. Turisme, som i Grønland i høj grad udnytter naturen som ressource til gæsterne, eksporterer for ca. 340 mio. kr., svarende til ca. 8% af den samlede eksport. Fiskeriet eksporterede for 2,4 mia. kr. i 2011; det svarer til 57% af den samlede eksport på 4,2 mia. kr., hvilket gør branchen til den mest eksporterende branche i Grønland i 2011, jf. Figur 1. Figur 1 Sammensætning af eksportværdien i 2011 Øvrige varer 11% Fisk 57% Øvrige tjenester 24% Turisme 8% Note: Tjenester dækker over søtransport, lufttransport samt en række tjenester som forretningsservice, royalties, postvæsen mv. Øvrige varer inkluderer primært udenlandske skibes bunkring i Grønland og andre returvarer, der er blevet importeret. Turismeindtægterne har vi skønnet til 340 mio. kr. svarende til gennemsnittet for , jf. publikationen National Turismestrategi Der er tale om foreløbige tal. Grønlands Statistiks statistikbank og dataudtræk fra Grønlands Statistik. Eksportindtægterne muliggør import og er i sidste ende forudsætningen for vækst og selvbærenhed. Derfor er fiskeriet bannerføreren i økonomien. Både råstoffer og turisme skal udnytte deres fulde potentiale for eksport. Men fiskeriet er allerede et kraftigt eksporterende erhverv. 8\n11 Fiskeriet har indvirkning på mange lokale virksomheder gennem input fra underleverandører, og når fiskerne og fiskeriarbejderne bruger deres indtjening på forbrug. Den samlede fiskerisektor (opgjort som fiskeri, fiskeindustri og engroshandel tilsammen) udgjorde i % af værditilvæksten i Grønland. Foruden denne direkte værdiskabelse giver fiskeriet anledning til flere typer afledte effekter i den øvrige økonomi. Hvis alle fisk i havet forsvandt fra den ene dag til den anden, ville Grønland derfor ikke kun miste 13% af værdiskabelsen, men 25%, jf. Figur 2. Figur 2 Værdiskabelse i 2011 og værdiskabelse uden fisk i havet Fiskeriet i dag 13% Tabt værdiskabelse 25% Note: Den tabte værdiskabelse er opgjort som de direkte, indirekte og inducerede effekter tilsammen, beregnet for hele fiskerisektoren. Disse effekter er beskrevet i Kapitel 3, hvor vi opgør de tilsvarende effekter alene for de to store fiskerikoncerner. I denne figur er den inducerede effekt fra selskabernes investeringer ikke medregnet. Copenhagen Economics baseret på data fra Grønlands Statistiks statistikbank og input-outputanalyse. 1.2 Fiskerikoncernerne er produktive I dag er der store forskelle på produktiviteten i de grønlandske erhverv, særligt inden for fiskeriet. Vi finder, at virksomhederne i de to store fiskerikoncerner, Royal Greenland og Polar Seafood, er blandt de mest produktive i Grønland. Derimod er det øvrige fiskeri lavproduktivt 1, jf. Figur 3. 1 Hvis vi så nærmere på 'øvrigt fiskeri', ville vi finde virksomheder, der er betydeligt mere produktive end gennemsnittet. 9\n12 Figur 3 Branchernes produktivitet i 2011 Værditilvækst pr. årsværk, kr Fiskerikoncernerne Ejendomsformidling, og tilknyttede forretningsservice, selskaber renovation og anden service Fremstilling og forsyning Transport, post og tele Bygge- og anlæg Offentlig sektor Øvrigt fiskeri Hoteller, restauranter, reparation og handel Pct. af beskæftigelsen i Grønland Note: Øvrigt fiskeri er beregnet som den samlede fiskerisektor (fiskeri, fiskeindustri og engroshandel med fisk) minus koncernerne. Fangst, landbrug og råstofudvinding er udeladt pga. usikkerhed i opgørelserne. Anden service inkluderer ejendomsformidling, forsikring og finansiering, forretningsservice, renovation og anden service. Offentlig sektor inkluderer administration, uddannelse, sundhedsvæsen, sociale institutioner og forsvar. Copenhagen Economics baseret på data fra koncernerne og Grønlands Statistik. Bredden på søjlerne i figuren viser branchernes andel af beskæftigelsen i Grønland. Den samlede fiskerisektor beskæftigede årsværk i 2011, svarende til 12% af den samlede beskæftigelse. Heraf beskæftigede koncernerne årsværk. Koncernernes høje produktivitet skyldes dels en effektiv drift og dels afkastet, der kommer fra fiskeressourcen isoleret set; det fagfolk ofte kalder for ressourcerenten. Ressourcerenten er det ekstraordinære afkast, udover indsatsfaktorerne arbejdskraft og kapital, der kommer af at have adgang til naturressourcen fisk. Foruden at skabe høj værdi i sig selv, understøttede koncernerne i 2011 via deres vare- og tjenesteindkøb, udbetalinger af lønninger samt investeringer afledt aktivitet og indkomst i andre erhverv i Grønland. Når disse afledte effekter medregnes, understøttede koncernerne tilsammen men beregnet hver for sig værdiskabelse for 2,6 mia. kr. og årsværk i Grønland, jf. Figur 4. Det er hhv. 20% af BNP og 14% af den samlede beskæftigelse. 10\n13 Figur 4 Koncernernes økonomiske fodaftryk i 2011 Mia. kr. 3 2,6 3, årsværk 4,5 2 3,0 Afledte effekter 1 1,5 Direkte effekt 0 BNP-bidrag Beskæftigelse (højre akse) 0,0 Note: Figuren viser summen af det økonomiske fodaftryk for Royal Greenland og Polar Seafood-koncernerne opgjort hver for sig. En del af de afledte effekter bliver skabt hos den modsatte part. Copenhagen Economics baseret på data fra koncernerne og input-outputanalyse, jf. kapitel 3. Endelig bidrog koncernerne i 2011 med 300 mio. kr. til de offentlige finanser. Fiskerikoncernerne var i 2011 mere produktive end fiskeriet i Danmark, men klarer sig kun lige akkurat så godt som den samlede fiskerisektor i Island, Norge og Færøerne. Der er således umiddelbart plads til forbedring af produktiviteten i de to koncerner. De store koncerner kan udnytte stordriftsfordele og løfte resten af fiskeriet på fem måder, som vi gennemgår i afsnit Fiskerikoncernernes ekstraordinære bidrag Der er mindst fem konkrete gevinster ved, at størstedelen af fiskeriet i dag er koncentreret i de to store koncerner fremfor spredt i flere mindre selskaber. De store koncerner kan nemlig dermed: 1. udnytte stordriftsfordele i produktionen 2. foretage store, risikofyldte investeringer 3. udnytte det globale marked 4. stille lån og garantier til rådighed for lokale fiskere 5. sikre eksistensgrundlaget for visse bygder. For det første investerer store virksomheder i store fartøjer, som kan fange et ton fisk til lavere omkostninger end tilsvarende mindre fartøjer (såfremt de store fartøjer har tilstrækkeligt store kvoter). Det er det samme som højere produktivitet, som er det, der skaber velstand i et land. Høj produktivitet fører til høje lønninger, og derfor betyder store fiskevirksomheder højere lønninger til de fiskere, der er ansat i de store virksomheder, end i en situation med mange, mindre virksomheder. 11\n14 For det andet skaber store virksomheder innovation gennem eksperimenter med fiskeri efter nye fiskearter, investeringer i ny teknologi og fabrikker. Alt sammen noget, der indebærer en usikkerhed, som store virksomheder kan håndtere bedre end mindre. Mindre fiskerivirksomheder vil have svært ved at rejse pengene til eksperimenter og investeringer, og de ville samtidig være truet på deres eksistens, hvis investeringerne slog fejl. Hvis et eksperiment med fiskeri efter nye fiskearter bliver en succes, skaffer det arbejde til flere fiskere, og dermed kan andre end de store virksomheder, der foretager investeringen, få del i afkastet. Eksempler er MSC-certificering af rejer og forsøgsfiskeri efter sild i Nordøstgrønland. For det tredje sætter store virksomheder marketing-, salgs- og distributionskanaler op til eksport af fiskene. Disse kanaler indebærer store investeringer og faste omkostninger, som store virksomheder kan bære i højere grad end mindre virksomheder. Disse kanalerne gør det muligt for den lille fisker at eksportere relativt billigt til fx Japan. For det fjerde lukker de store virksomheder et hul i markedet for finansiering til små fiskere. Polar Seafood og Royal Greenland udsteder begge lån og lånegarantier til fiskere, der fx vil investere i nye fartøjer, når bankerne ikke vil. På grund af bedre kendskab til branchen end bankerne, og fordi investeringen i fiskerens nye fartøj kan have en positiv afsmittende effekt på de store virksomheders indtjening, kan de yde lånet, selvom banken ikke vil. Det skaber øget indtjening for de fiskere, der modtager lånet eller garantien. For det femte er de store virksomheder med til at sikre visse bygders eksistens. Gennem et fintmasket net af indhandlingssteder og fabrikker skaber Polar Seafood og Royal Greenland arbejdspladser, som små fiskerivirksomheder ikke ville have økonomi til at opretholde. De store virksomheder er ikke tvunget til at lukke indhandlingssteder og fabrikker ned, selvom de ikke giver overskud i en årrække. Det ville mindre virksomheder i højere grad være tvunget til. 12\n15 Kapitel 2 Fiskeriets betydning for økonomien I dette kapitel beskriver vi den samlede fiskerisektors betydning for den grønlandske økonomi. Vi viser, at fiskeriet er et afgørende erhverv for Grønland, fordi: 1. det fylder meget i økonomien 2. dele af fiskeriet er meget produktivt 3. det medfører meget afledt økonomisk aktivitet 4. det er eksportorienteret. I det følgende gennemgår vi disse punkter hver for sig. 2.1 Fiskeriets andel af økonomien Den samlede fiskerisektor bidrog med 13% af den direkte værdiskabelse i Grønland i 2011, jf. Figur 5. Figur 5 Sammensætning af bruttoværditilvæksten i 2011 Sociale institutioner 8% Hoteller, restauranter og handel 8% Øvrige serviceerhverv 18% Bygge- og anlægsvirksomhed 8% Øvrig industri, forsyning, landbrug og andet 10% Transport 11% Offentlig sektor 24% Kystnært fiskeri 3% Udenskærs fiskeri 3% Fiskeindustri 4% Engroshandel med fisk 3% Fiskerisektoren i alt 13% Note: Bruttoværditilvæksten angiver lønninger plus overskud og kan for hele økonomien sammenlignes med BNP. Bruttoværditilvækstens andel af det samlede BNP er nært forbundet med BNP-bidraget. Fiskeindustri og Engroshandel med fisk har vi opgjort via et særligt udtræk fra Grønlands Statistik. Offentlig sektor inkluderer her undervisning, sundhedsvæsen og offentlig administration. Øvrige serviceerhverv inkluderer post og tele, finansiering og forsikring, udlejning og ejendomsformidling og forretningsservice. Copenhagen Economics baseret på Grønlands Statistik. Den samlede bruttoværditilvækst var i ,7 mia. kr. og er næsten det samme som bruttonationalproduktet, som var 13,1 mia. kr. Værditilvæksten er et mål for den indkomst, som skabes af virksomheder beliggende i Grønland. Den angiver virksomhedernes overskud plus de lønninger, de udbetaler. Sammen med overførsler udefra er værditilvæksten en forudsætning for velstand og velfærd i Grønland. 13\n16 I figuren ovenfor har vi defineret fiskerisektoren som bestående af de fire brancher: kystnært fiskeri, udenskærs fiskeri, fiskeindustri og engroshandel med fisk. 2 Målt på denne måde har fiskerisektorens andel af værdiskabelsen været forholdsvis konstant omkring de 13% i de sidste ti år. Sammenlignet med de nordiske naboer har fiskeriet en relativt stor betydning for indkomstdannelsen i Grønland. Fiskerisektorens andel af den samlede værdiskabelse blev i 2011 kun overgået af Færøerne, jf. Figur 6. Figur 6 Sammensætning af bruttoværditilvæksten i 2011 Andel 100% 6% 13% Fiskeri 80% 60% Fiskeindustri Landbrug og råstofudvinding Fremstilling og forsyning Transport, post og tele 40% Bygge- og anlæg 20% Hoteller, restauranter, reparation og handel Andre serviceerhverv 0% Færøerne Grønland Island Norge Danmark Offentlig sektor Note: Vi har for Grønland placeret Engroshandel med fisk under Fiskeindustri. For Norge inkluderer Fiskeri også fangst og fiskeopdræt og Fiskerindustri også øvrig fødevareindustri. Andre serviceerhverv inkluderer ejendomsformidling, finansiering og forsikring, forretningsservice, renovation og andet service. Offentlig sektor inkluderer administration, sundhedsvæsen, sociale institutioner og forsvar. Copenhagen Economics baseret på data fra landenes respektive statistikbureauer. Det mest påfaldende ved figuren er imidlertid den offentlige sektors store betydning i Grønland. Selv i sammenligning med et land som Danmark, hvor den offentlige sektor er blandt de største i verden. Det skyldes hovedsageligt, at den offentlige sektor på grund af bloktilskuddet fra Danmark kan påtage sig mange serviceopgaver i økonomien. Det skal dog nævnes, at der er meget stor usikkerhed forbundet med opgørelsen af værditilvæksten i den offentlige sektor. Den offentlige sektors store andel af værditilvæksten skal også ses i lyset af den manglende øvrige industri i Grønland. Fremstillingserhverv i Grønland har svære betingelser, blandt andet på grund af høje transportomkostninger, en lille og relativt lavtuddannet arbejdsstyrke og et fragmenteret arbejdsmarked. 2 Sidstnævnte er med, fordi en del af de store fiskerikoncerners aktiviteter i Grønland er placeret under engroshandel i nationalregnskabet. Vi har opgjort Fiskeindustri og Engroshandel med fisk ved at korrigere brancherne Føde-, drikke-, tobaksvareindustri og Engroshandel undt. Biler for virksomheder, der ikke beskæftiger sig med fiskeri, jf. appendiks A. 14\n17 2.2 Fiskerikoncernernes produktivitet Man kan øge værditilvæksten i en branche på to måder: Enten ved at allokere flere af samfundets ressourcer, dvs. kapital, arbejdskraft og råstoffer, til branchen eller ved at øge produktiviteten, dvs. hvor meget værdi hver enhed kapital, råstoffer eller hver beskæftiget skaber. Hvis man vil øge den samlede værditilvækst i en økonomi med begrænsede ressourcer, er kun sidstnævnte en mulighed. Hvis Grønland skal blive rigere og mere selvbærende, er det derfor afgørende, at produktiviteten kommer op. Fiskeriet i Grønland er ikke én homogen sektor. Den består dels af et overvejende kystnært fiskeri, som er meget arbejdskraftintensivt og relativt lavproduktivt. Og dels af et mere kapitalintensivt og højproduktivt fiskeri, blandt andet repræsenteret ved de to store fiskerikoncerner Royal Greenland og Polar Seafood, jf. Figur 7. 3 Figur 7 Branchernes produktivitet i 2011 Værditilvækst pr. årsværk, kr Fiskerikoncernerne Ejendomsformidling, og tilknyttede forretningsservice, selskaber renovation og anden service Fremstilling og forsyning Transport, post og tele Bygge- og anlæg Offentlig sektor Øvrigt fiskeri Hoteller, restauranter, reparation og handel Pct. af beskæftigelsen i Grønland Note: Øvrigt fiskeri er beregnet som den samlede fiskerisektor (fiskeri, fiskeindustri og engroshandel med fisk) minus koncernerne. Fangst, landbrug og råstofudvinding er udeladt pga. usikkerhed i opgørelserne. Anden service inkluderer ejendomsformidling, forsikring og finansiering, forretningsservice, renovation og anden service. Offentlig sektor inkluderer administration, uddannelse, sundhedsvæsen, sociale institutioner og forsvar. Copenhagen Economics baseret på data fra koncernerne og Grønlands Statistik. Figur 7 kan tolkes som en opdeling af den samlede værdiskabelse i Grønland på brancher. Højden på søjlerne angiver værdiskabelsen pr. beskæftiget, og bredden viser branchens andel af den samlede beskæftigelse i Grønland. Arealet udtrykker dermed branchens andel af værdiskabelsen. Koncernernes areal i figuren er mere end dobbelt så stort som arealet i 'Øvrigt fiskeri'. Det betyder, at koncernerne skaber mere end dobbelt så meget indkomst til Grønland som det øvrige grønlandske fiskeri. Det til trods for, at de beskæftiger under en tredjedel af den samlede beskæftigelse i fiskerisektoren, som vi har estimeret til ca årsværk. 3 I kapitel 3 beskriver vi i detaljer koncernernes aktiviteter og samlede bidrag til økonomien. 15\n18 Koncernerne var tilsammen lige så produktive som det samlede fiskeri i Færøerne, Island og Norge, men mere produktive end Danmark. Sammenlignet med de fire lande under ét, var de to koncerner derfor en smule mere produktive, jf. Figur 8. Det resterende fiskeri i Grønland var til gengæld meget lavproduktivt sammenlignet med det samlede fiskeri i de fire lande. Figur 8 Produktivitetsgab i forhold til Færøerne, Island, Norge og Danmark, 2011 Forskel i værditilvækst pr. årsværk, kr Koncernerne og tilknyttede selskaber Bygge- og anlæg Offentlig sektor Hoteller, restauranter, reparation og handel Øvrigt fiskeri Note: Transport, post og tele Fremstilling og forsyning Ejendomsformidling, forretningsservice, renovation og anden service Produktivitetsgabet angiver den absolutte forskel i værditilvæksten pr. årsværk mellem Grønland og et gennemsnit af Danmark, Færøerne, Island og Norge for hver branche. Tallene er ikke købekraftskorrigerede. Branchefordelingen er den samme som i de to forrige figurer, jf. noterne hertil. Både koncernerne og Øvrigt fiskeri sammenlignes med den samlede fiskerisektor (fiskeri plus fødevareindustri) i de andre lande. Der er en usikkerhed forbundet med, at fiskeriindustrien i Norge inkluderer øvrig føde-, drikke- og tobaksvareindustri, og at beskæftigelsen i Grønland dels ikke er mulig at opgøre helt efter internationale standarder og dels ikke er branchefordelt på helt samme måde som i nationalregnskabet. Sidstnævnte beskrives nærmere i Grønlands Statistiks publikation Beskæftigelsen Copenhagen Economics baseret på data fra koncernerne og landenes respektive statistikbureauer Pct. af beskæftigelsen i Grønland Figuren viser gabet mellem produktiviteten i Grønland og den gennemsnitlige produktivitet i de øvrige nordiske lande, dvs. forskellen i værdiskabelsen pr. beskæftiget. Er søjlens værdi større end nul, er branchen mere produktiv end gennemsnittet af de øvrige nordiske landes branche. Er søjlens værdi mindre end nul, er branchen mindre produktiv end gennemsnittet af de øvrige nordiske landes fiskeri. Størstedelen af de beskæftigede arbejder i brancher, der er mindre produktive end de andre lande, mens fx fiskerikoncernerne og post- og telekommunikationsbranchen trækker op. Her skal vi dog huske, at de andre lande utvivlsomt også har meget højproduktive fiskerivirksomheder. Sammenligningen af de to koncerner Polar Seafood og Royal Greenland med det samlede fiskeri i de andre lande skal ses i det lys. En ansat i koncernerne skabte i gennemsnit værdi for kr. mere end en ansat i det gennemsnitlige fiskeri i de øvrige lande i løbet af Tilsvarende skabte en ansat i det øvrige grønlandske fiskeri værdi for kr. mindre. 16\n19 2.3 Fiskeriets afledte aktivitet i resten af økonomien Når virksomheder og fiskere fanger, forarbejder og eksporterer fisk og fiskeprodukter, skaber det ikke kun arbejde og indtjening til dem selv men også til mange andre erhverv i Grønland. Alt det, som både fiskerivirksomhederne og deres ansatte køber fra andre virksomheder og fra selvstændige i Grønland, skaber afledt aktivitet og indkomst. Hvis alle fisk forsvandt fra havet i morgen, ville Grønland derfor ikke blot miste de 13% af bruttoværdiskabelsen, som fiskeriet udgør, men hele 25%, jf. Figur 9. Figur 9 Værdiskabelse i 2011 og værdiskabelse uden fisk i havet Fiskeriet i dag 13% Tabt værdiskabelse 25% Note: Den tabte værdiskabelse er opgjort som de direkte, indirekte og inducerede effekter tilsammen beregnet for hele fiskerisektoren. Effekterne er beskrevet i Kapitel 3, hvor vi opgør de tilsvarende effekter alene for de to store fiskerikoncerner. I denne figur er den inducerede effekt fra selskabernes investeringer ikke medregnet. Copenhagen Economics baseret på data fra Grønlands Statistiks statistikbank og input-outputanalyse. De 25% afspejler effekten på det samlede bruttonationalprodukt (BNP), hvis produktionen i hele fiskerisektoren umiddelbart ophørte. I så fald vil ikke blot fiskere og fabriksarbejdere blive berørt, men også alle underleverandører til fiskerisektoren og disses underleverandører. Det kalder vi den indirekte effekt. Derudover vil der ikke længere blive udbetalt lønninger, forbruget vil falde, og de grønlandske virksomheder vil få sværere ved at afsætte deres varer og tjenesteydelser. Det kalder vi den inducerede effekt. På den måde er alle dele af økonomien bundet sammen, og alle brancher er afhængige af hinanden. Hvis fiskerisektoren forsvandt, ville det ramme alle brancher i den private sektor, men nogle hårdere end andre. Fx er transportbrancherne meget afhængige af fiskeriet, jf. Figur\n20 Figur 10 Fiskerisektorens afledte værdiskabelse, 2011 Skibsfart Landtransport Fangst og landbrug Post, tele og banker Fremstillingserhverv Energi- og vandforsyning Lufttransport Forretningsservice Bygge- og anlæg Handel og reparation Hoteller og restauranter Renovation m.fl Indirekte effekter Inducerede effekter Mio. kr. Note: Den offentlige sektor og branchen Ejendomsformidling er udeladt i figuren. Copenhagen Economics baseret på input-outputanalyse. Ikke kun fiskeriet, men også alle andre erhverv, medfører sådanne afledte effekter. Dog er fiskerisektoren blandt de erhverv, der skaber mest afledt aktivitet i andre erhverv, kun overgået af hoteller, restauranter og detailhandelserhvervet, jf. Figur 11. I litteraturen kaldes sådanne erhverv for basiserhverv. Figur 11 Afledt omsætning pr. krones direkte omsætning Hoteller, restauranter og detailhandel Fiskerisektoren Øvrige Bygge- og anlæg Transport Serviceerhverv 0 0,5 1 Indirekte Induceret Note: Serviceerhverv inkluderer post og tele, finansiering og forsikring, udlejning og ejendomsformidling og forretningsservice. Øvrige inkluderer blandt andet øvrig industri, fangst, landbrug og renovation. Copenhagen Economics baseret på input-outputanalyse. Figuren viser, at særligt de inducerede effekter i fiskeriet er relativt store. Det er et udtryk for, at der udbetales relativt store lønninger i fiskeriet og hos fiskeriets underleverandører, som understøtter økonomien. 18\n21 2.4 Fiskeriets eksport Omkring to tredjedele af produktionsværdien i fiskerisektoren bliver eksporteret direkte ud af landet. Det gav en eksportindtægt til Grønland på 2,4 mia. kr. i 2011, jf. Figur 12, som også viser, hvor resten af produktionen anvendes. Figur 12 Anvendelse af produktionen i fiskerisektoren i 2011 mia. kr ,4 0,9 0,4 3, Eksport Salg til indenlandske erhverv Salg til indenlandsk forbrug Produktion i alt Note: Produktionsværdien er fra 2011, men fordelingen er fra Grønlands Statistiks statistikbank. Fiskeriet er sammen med råstofudvinding den eneste branche i den grønlandske økonomi, der eksporterer så stor en del af produktionen. Derefter kommer skibstransport og luftfart, der eksporterer ca. en tredjedel af produktionen. Derfor udgjorde fisk og fiskeprodukter i % af den samlede vareeksport og 57% af den samlede vare- og tjenesteeksport på 4,2 mia. kr., jf. Figur 13. Figur 13 Sammensætning af eksportværdien i 2011 Fisk i alt 93% Torsk 6% Hellefiskefi llet 5% Øvrige fisk 3% Stenbiderr ogn 3% Rødfisk 3% Hel hellefisk 19% Pillede rejer 27% Skalrejer 27% Andre varer 7% Vareeksport Fisk i alt 57% Hellefisk 14,4% Krabber 0,8% Torsk 3,7% Stenbiderrogn 1,5% Øvrige fisk 1,8% Rødfisk 1,7% Rejer 33,2% Udenlands ke skibes bunkring i Grønland 6,0% Sælskind 0,3% Fiskerifart øjer 1,2% Guld og malm 0,8% Øvrige varer 2,5% Tjenester 32,0% Vare- og tjenesteeksport Note: Tjenester dækker over turistindtægter, søtransport, lufttransport samt en række tjenester som forretningsservice, royalties, postvæsen mv. Øvrige varer inkluderer primært returvarer, der er blevet importeret. Der er tale om foreløbige tal. Dataudtræk fra Grønlands Statistik. 19\n22 Hvorfor er det vigtigt med eksporterhverv? Det er afgørende for økonomien at have et eksporterhverv som fiskeriet af to årsager. For det første er eksport en forudsætning for import. For at kunne betale for importerede varer og tjenester uden at låne eller modtage overførsler udefra er det nødvendigt at tjene penge fra udlandet ved at eksportere egne varer og tjenester. Derfor er import ikke muligt uden eksport medmindre man låner fra udlandet, hvilket giver underskud på betalingsbalancen, og det kan ikke fortsætte i længden, jf. Boks 1. Eksport er derfor særligt vigtigt for en lille økonomi som den grønlandske, hvor mange varer og tjenester ikke kan produceres i landet. Husholdninger og virksomheder bruger en stor del af deres budget på importerede varer som benzin og kaffe: Ca. en tredjedel af husholdningernes forbrug bliver importeret, mens hele 42% af grønlandske virksomheders input i produktionen bliver importeret. For det andet giver eksport mulighed for at øge produktiviteten gennem specialisering, dvs. at producere mere af det, man er bedst til. Selv hvis Grønland var en stor økonomi, som kunne både producere og afsætte alt på hjemmemarkedet, ville indbyggere i Grønland blive rigere af at fokusere på at blive rigtig dygtige til at producere nogle udvalgte varer og tjenester, som kunne eksporteres, og så importere resten. Grønland har kun få erhverv, der kan konkurrere på eksportmarkederne. Da eksport som sagt skaber mulighed for import, er det derfor helt centralt, at virksomhederne i eksporterhvervene til stadighed er effektivt ledet og konkurrencedygtige, og at reguleringen understøtter en fortsat effektiv og holdbar drift i erhvervet. Fx viste forrige afsnit, at et produktionsstop i fiskerisektoren umiddelbart vil reducere BNP med 25% på kort sigt. Hvis ikke andre eksporterhverv kan opsuge det ledige kapitalapparat og de ledige personer, som er konsekvensen af et sådan fald i den økonomiske aktivitet, så vil et produktionsstop i fiskerisektoren betyde, at levestandarden vil falde markant i Grønland, også på langt sigt. 20\n23 Boks 1 Bloktilskuddet og betalingsbalancen Grønland modtog i ,3 mia. kr. i tilskud fra EU og 4,3 mia. kr. fra den danske stat i bloktilskud og refusioner. Disse tilskud udefra giver mulighed for at importere mere, end man eksporterer. I 2011 var de samlede indtægter fra eksport og tilskud dog ikke store nok til at betale for de samlede udgifter til import. Vi skønner, at Grønland derfor netto måtte øge sin udlandsgæld med knap 5 mia. kr., svarende til det stiplede område i figuren herunder, og vi siger, at der var et underskud på betalingsbalancen. Grønlands betalingsbalance i 2011 mia. kr. 15 Aflønning af ansatte, kapitaloverførsler og formueindkomst; 0, Mistede tilgodehavender på udlandet; 4,9 Overførsler fra DK og EU; 4,6 Formueindkomst og kapitaloverførsler; 0,1 Tjenester; 1,3 Andre varer; 0,5 Eksport af fisk; 2,4 Indtægter fra udlandet Import af tjenester; 7,7 Import af varer; 5,4 Udgifter til udlandet I mange lande diskuteres det løbende, om underskud på betalingsbalancen er et problem i sig selv og skal benyttes som rettesnor i den økonomiske politik. En øget låntagning øger gælden og skubber regningen for forbrug i dag videre til fremtidige generationer. Desuden fører en stigende gæld til øgede renteudgifter og til en øget usikkerhed blandt investorer, hvilket kan øge renteniveauet og dermed renteudgifterne yderligere. Men hvis underskuddene benyttes til rentable investeringer, udgør underskuddene i sig selv ikke nødvendigvis et problem. Note: Udenrigshandelstallene er fra nationalregnskabet, som er foreløbigt for Grønlands Statistik opgør ikke længere betalingsbalancen. Derfor har vi estimeret aflønningen af udenlandske ansatte og formueindkomst og kapitaloverførsler fra udlandet via en lineær fremskrivning fra perioden Der er en stor usikkerhed knyttet til denne metode og dermed opgørelsen af nettofordringserhvervelsen særligt fordi 2011 var præget af mange efterforskningsaktiviteter som kan have medført en øget aflønning af udenlandske ansatte osv. Grønlands Statistiks statistikbank, publikation Betalingsbalancen 2006 og egne beregninger. 21\n24 Blokstilskuddet virker som en eksportindtægt I lyset af ovenstående kan det måske undre, hvordan det kun kan koste en fjerdedel af værdiskabelsen (de 25%), selv når man medregner afledte effekter, at miste et erhverv, der står for over halvdelen af landets eksportindtægter. Det skyldes, at Grønland modtager tilskud fra EU og bloktilskud og refusioner fra Danmark, som i 2011 mere end fordoblede Grønlands indtægter fra udlandet, jf. Boks 1. Tilskuddene udefra holder hånden under økonomien og gør den mindre udsat over for udsving i fiskeriet. Tilskuddene virker nemlig på mange måder ligesom eksportindtægter. De giver dels råd til at importere, og dels skaber de afledte (inducerede) effekter i økonomien. Tilskuddene tilfalder Selvstyret, men udbetales delvist til husholdningerne og virksomhederne, både direkte via indkomstoverførsler og indirekte via subsidier og lavere skatter. Når både den private og offentlige sektor benytter de ekstra indkomster til indenlandsk forbrug og investeringer, øger det efterspørgslen efter både grønlandske og udenlandske varer og tjenester, og det skaber ligesom produktionen i fiskeriet afledte effekter i hele økonomien. Grønland vil derfor uden bloktilskuddet ikke kun være størrelsen af bloktilskuddet fattigere men også den ekstra afledte værdiskabelse, det skaber. 22\n25 Kapitel 3 Koncernernes økonomiske fodaftryk I dette kapitel beskriver vi de to fiskerikoncerner Polar Seafood og Royal Greenland, og vi opgør deres samlede fodaftryk i den grønlandske økonomi. 3.1 Fiskerikoncernerne Royal Greenland og Polar Seafood er de to største fiskerikoncerner i Grønland. Mens Polar Seafood er privatejet, er Royal Greenland 100% ejet af Selvstyret. Når alle selskaber i Grønland, der er helt eller delvist ejet af koncernerne, regnes fuldt med som en del af koncernerne, udgør koncernerne tilsammen 46% + 31% = 77% af det grønlandske fiskeri, målt ved produktionsværdien, jf. Figur 14. Figur 14 Produktion i fiskerisektoren i 2011 Andre fiskeriselskaber 20% Udenlandske landinger 3% Royal Greenland og tilknyttede selskaber 46% Note: Den samlede produktionsværdi angiver omsætningen plus lagerændringer og udgjorde i ,7 mia. kr. i fiskerisektoren. Grønlands Statistiks opgørelse af værdien af udenlandske fartøjers fangst er benyttet som skøn for udenlandske selskabers produktionen i Grønland. Andre fiskeriselskabers produktion er beregnet residualt fra nationalregnskabets opgørelse af produktionen i fiskerisektoren. Polar Seafood og tilknyttede selskaber 31% Copenhagen Economics baseret på tal fra koncernerne, Grønlands Statistiks statistikbank og Grønlands Statistiks Fiskeri og fangst -publikation. De udenlandske selskabers aktiviteter og bidrag til økonomien er beskrevet i Boks 2. 23\n26 Boks 2 Udenlandske fiskeriselskaber i Grønland I 2012 landsatte og lossede udenlandske fiskeriselskaber samlet 4-5 fartøjer på over BRT og 6-7 fartøjer på under BRT fra Sisimiut og Nuuk havn. Der er ca. ét rederi for hvert skib, der losser, og der er primært tale om Canadiske rederier, der fisker i Canada og lander i Grønland. I Nuuk havn udgjorde den lossede mængde 9,3 tons fordelt på 39 anløb, hvilket var knap en fjerdedel af den samlede lossede mængde på 40,6 tons. Udenlandske selskaber fiskede i 2012 for 433 mio. kr. i Grønland. Det har været situationen siden Udenlandske selskabers fangst i Grønland Mio. kr Værdi (venstre) Mængde (højre) ton De udenlandske selskaber fisker mest i Østgrønland, hvor de konkurrerer mod de grønlandske om kvoter for hellefisk og torsk. Udenlandske og grønlandske fartøjers fiskeri i 2012 Tons TAC Fangst af udenlandske selskaber Vestgrønland Fangst af grønlandske selskaber Ubenyttet kvote Rejer 55,675 3,954 59,237-7,516 Hellefisk 13,500 5,433 7, Havkat - 1,002 - Kammuslinger Østgrønland Rejer 12,400 1, ,221 Hellefisk 13,000 7,510 5, Rødfisk 23, ,698 Makrel Øvrige Vest- og Østgrønland Rødfisk - 6,622 6,190 - Torsk 5,000 2,780 3, Bifangst I alt 123,273 28,778 89,720 25,984 24\n27 De udenlandske selskaber skaber et meget lille afledt bidrag til Grønland I løbet af sæsonen fra ultimo maj til primo december genererer aktiviteten fra de udenlandske selskaber omsætning og beskæftigelse hos serviceindustrien i Nuuk og Sisimiut. Det drejer sig primært om lossefirmaer som Royal Arctic Havneservice, hvor de udenlandske landinger understøtter ca. 2 årsværk. Derudover skabes der aktivitet hos agentvirksomheden Blue Water Shipping og i Nuuk hos servicevirksomheder som Nuuk Transport og KK-Engros, der leverer proviant m.m.; Polar Oil, der leverer olie/bunkers; og Qalut Vonin, der leverer trawludstyr og byens værtshuse. Vi vurderer, at der samlet set er tale om 7-10 årsværk. Til gengæld bidrager det udenlandske fiskeri meget til de offentlige finanser Som kompensation for adgang til og fangst af den grønlandske fiskeressource yder EU et bidrag på ca. 130 mio. kr. via Fiskeriaftalen. Aftalen består dels af et årligt beløb for adgang til farvandene på max 112,7 mio. kr. De resterende ca. 11,2 mio. kr. tildeles i fald, der fanges ekstra ud over det på forhånd aftalte. Disse afregnes via en særskilt takst for hver art per ton fangst. Den årlige støtte fra EU til Grønland har siden 2006 bestået af to aftaler: Dels en fiskeriaftale, dels en partnerskabsaftale. Foruden ovennævnte beløb består Fiskeriaftalen med EU også af et årligt beløb på 20,5 mio. kr. til støtte af Grønlands fiskeripolitik, som er uafhængigt af det udenlandske fiskeri. Partnerskabsaftalen mellem EU og Grønland består af en støtte på ca. 186,5 mio. kr. årligt til blandt andet uddannelse, erhvervsuddannelser, naturressourcer og klimasamarbejde. Den samlede støtte fra begge aftaler var i 2012 på ca. 320 mio. kr. et beløb, der har været stort set konstant siden Note: er foreløbige tal. Grønlands Statistiks Fiskeri og fangst -publikationer, oplysninger fra Royal Arctic Havneservice, Nuuk Transport og EU-Kommissionen. Koncernerne er tilsammen ejere eller medejere af samtlige fiskeriforarbejdningsfabrikker i Grønland, og de råder over 21 aktive fartøjer, jf. Figur 15. Figur 15 Koncerntilknyttede fartøjer og fabrikker i 2011 Copenhagen Economics baseret på tal fra koncernerne og Grønlands Statistiks statistikbank. 25\n28 3.2 Koncernernes bidrag til den grønlandske økonomi I dette afsnit kortlægger vi koncernernes økonomiske fodaftryk i Grønland i detaljer. Resultaterne er baseret på Grønlands Statistiks input-outputtabeller, som gør det muligt at beregne forskellige typer afledte effekter på konsistent vis. Bag beregningerne ligger dog en række antagelser, som vi har beskrevet nærmere i appendiks A. Vi starter med at beskrive de forskellige kanaler, gennem hvilke koncernerne påvirker økonomien. Derefter opgør vi deres samlede bidrag til den samlede grønlandske beskæftigelse og værdiskabelse. Værdiskabelsen måler lønninger og overskud, og svarer for hele økonomien ca. til Grønlands bruttonationalprodukt (BNP). Værdiskabelse I 2011 producerede koncernerne og deres tilknyttede selskaber (herefter: koncernerne) for 2,8 mia. kr. i Grønland. 4 Af de 2,8 mia. kr. blev der skabt et overskud på 473 mio. kr., udbetalt lønninger for 640 mio. kr. og betalt afgifter for 26 mio. kr. Tilsammen angiver disse tre tal den direkte værdiskabelse, som var på 1,14 mia. kr. eller 8,7% af Grønlands BNP. Foruden dette direkte bidrag til BNP skabte koncernerne afledt aktivitet gennem forskellige kanaler, som samlet set mere end fordoblede BNP-bidraget til i alt 2,6 mia. kr., hvilket svarer til 19,7% af Grønlands BNP. 5 Det betyder, at for hver omsætningskrone i koncernerne skabes værdi i Grønland for tilsvarende knap en krone. Vi måler koncernernes økonomiske fodaftryk gennem tre forskellige effekter: Direkte værdiskabelse og arbejdspladser, som er skabt inden for koncernerne Indirekte værdiskabelse og arbejdspladser, som er skabt hos underleverandører og deres underleverandører i Grønland som resultat af koncernernes køb af varer og tjenester i produktionsprocessen Inducerede værdiskabelse og beskæftigelse skabt via o lønninger, som udbetales af koncernerne og forbruges i økonomien af ansatte hos både koncernerne og deres underleverandører o investeringer, som skaber efterspørgsel primært i bygge- og anlægsbranchen og dermed ekstra indirekte og inducerede effekter. Ud af disse tre kanaler udgjorde det direkte bidrag på 1,14 mia. kr. den største del af det samlede aftryk, mens de indirekte og inducerede effekter hver udgjorde godt 700 mio. kr., jf. den højre kolonne i Figur Produktionen angiver omsætning plus lagerændringer, da varerne enten kan sælges eller opbevares på et lager. De 19,7% af BNP angiver Polar Seafood og deres tilknyttede selskabers samlede bidrag plus Royal Greenland og deres tilknyttede selskabers samlede bidrag, hvor effekterne er regnet ud for hver koncern for sig. Reelt vil det samlede bidrag være mindre, da en del af de afledte effekter sker hos den anden koncern. 26\n29 Figur 16 Koncernernes økonomiske fodaftryk i 2011 Note: angiver multiplikatoreffekter. Figuren viser summen af det økonomiske fodaftryk for Royal Greenland og Polar Seafood koncernerne opgjort hver for sig. Det skal bemærkes, at en del af de afledte effekter bliver skabt hos den modsatte part. Copenhagen Economics baseret på data fra koncernerne og input-outputanalyse. Figurens midterste søjle viser koncernernes produktion fordelt på omkostninger og overskud. Omkostningerne består af lønninger og køb af henholdsvis importerede og indenlandsk producerede varer og tjenester. Den højre søjle viser, hvordan hver af disse aktiviteter skaber værdi i Grønland. Import af udenlandske varer og tjenester udgjorde 22% af koncernernes produktion i Import udefra bidrager hverken direkte eller indirekte til værdiskabelsen i Grønland. Det gør til gengæld koncernernes køb af råvarer, tjenesteydelser eller andre produkter hos underleverandører i Grønland, som udgjorde 38% af koncernernes produktion i Effekten fra disse indenlandske køb kalder vi den indirekte effekt. Koncernernes største indenlandske underleverandører er fiskere i det kystnære fiskeri (37% af de indenlandske køb), havgående fiskeri (27%), skibstransport (9%), energi- og vandforsyning (7%) og bygge- og anlægsvirksomhed (7%). For at øge produktionen må disse underleverandører selv købe mere fra deres egne underleverandører, som igen må købe fra deres underleverandører osv. Det skaber ringe i vandet bagudrettet gennem økonomien på tværs af mange forskellige brancher. Når virksomhederne på den måde kan opleve en øget efterspørgsel efter deres produkter, fordi de selv har købt mere hos deres underleverandører og dermed vælger at producere og købe endnu mere hos deres underleverandører, osv. kalder vi det en multiplikatoreffekt. Disse effekter er indikeret af cirklerne i figuren. Ved at benytte en detaljeret opgørelse af koncernernes indenlandske køb på tværs af brancherne sammen med Grønlands Statistiks input-outputtabeller kan vi estimere det samlede BNP-bidrag fra den indirekte effekt til 727 mio. kr. Lønomkostninger udgjorde 22% af koncernernes produktion i Udbetaling af lønninger er en del af den direkte værdiskabelse, men derudover skaber lønningerne en induceret effekt. Lønningerne tilfalder dels husholdningerne og dels den offentlige sektor 27\n30 via lønindkomstskatter. Når husholdningerne og det offentlige forbruger lønningerne i Grønland, skaber det en efterspørgsel efter grønlandske produkter, som gør det muligt for virksomhederne at producere og skabe mere indkomst, hvilket igen øger efterspørgslen, produktionen, indkomsterne osv. Det skaber en multiplikatoreffekt fremadrettet i økonomien. Det samlede BNP-bidrag fra denne effekt opgør vi til 630 mio. kr. Bruttooverskuddet udgjorde 17% af koncernernes produktion. Når afskrivninger, skatter og dividender trækkes fra, er der den del af overskuddet tilbage, som bliver i virksomheden som egenkapital. En del af denne egenkapital benyttes til at foretage investeringer. I 2011 investerede koncernerne for i alt 105 mio. kr. (hvilket ikke indgår som en del af produktionen i figuren ovenfor). Disse investeringer skaber efterspørgsel efter fx tjenesteydelser i bygge- og anlægssektoren eller i andre brancher, hvilket skaber en yderligere direkte, indirekte og induceret effekt i Grønland udover effekten fra produktionsaktiviteterne. Vi kalder alle disse ekstra effekter for inducerede effekter, da de alle handler om, hvordan koncernerne bruger deres penge og skaber værditilvækst. Den samlede ekstra værdiskabelse fra koncernernes investeringer udgør 75 mio. kr. Beskæftigelse Når koncernernes aktiviteter understøtter produktion i Grønland gennem de direkte, indirekte og inducerede effekter, understøtter de også grønlandske jobs. Den venstre søjle i Figur 16 viser, hvordan koncernernes aktiviteter skaber arbejdspladser i Grønland. Samlet understøttede koncernerne grønlandske årsværk i Heraf beskæftigede koncernerne selv årsværk årsværk blev skabt indirekte af koncernernes indenlandske køb og årsværk af de inducerede effekter fra koncernernes udbetalinger af lønninger samt investeringer. Bidrag til de offentlige finanser De koncerntilknyttede selskaber bidrog i 2011 med 0,3 mia. kr. til de offentlige finanser, når de ansattes lønindkomstskatter medregnes. Dette tal inkluderer kun det direkte bidrag og ikke ekstra skattebetalinger fra den afledte aktivitet. Tabel 1 Skattebetalinger i 2011, kr. A-skat Reje-, kvote- og kontrolafgifter Selskabsskat Udbytteskat I alt Note: For Polar Seafood koncernen inkluderer A-skatterne arbejdsmarkedsafgift. Copenhagen Economics baseret på tal fra koncernerne. 28\n31 Kapitel 4 Hvad er det, de store koncerner kan? Vi har fundet, at de to koncerner er betydeligt mere produktive end resten af fiskeriet. Vi har også beregnet koncernernes fodaftryk, som kan tolkes som et mål for, hvor meget Grønland vil miste i BNP og beskæftigelse, hvis koncernerne forsvinder uden at blive erstattet af andre fiskeriselskaber. På længere sigt vil en del af de beskæftigede imidlertid finde andre jobs, og fartøjerne og fabrikkerne blive overtaget af andre. Derfor er det ikke et resultat, der kan handles på i praksis. Det er mere interessant, hvad der gør, at de store koncerner er så meget mere produktive, og hvorfor de bidrager så betydeligt til fiskeriets værdiskabelse, jobskabelse osv. Hvis vi kan kortlægge de egenskaber ved de store koncerner, er det viden, der er anvendelig i det konkrete politiske arbejde. Vi finder, at Polar Seafood og Royal Greenlands 'x-faktor', der gavner fiskeriets økonomi opstår, fordi de kan: 1. udnytte stordriftsfordele i produktionen 2. foretage risikofyldte investeringer 3. udnytte det globale marked 4. stille lån og garantier til rådighed for lokale fiskere 5. understøtte eksistensgrundlaget for bygder De fem mekanismer kan kun realiseres, fordi de to koncerner er store. Koncentration af fiskerierhvervet er således den helt centrale egenskab, der kan skabe fortsat udvikling og vækst i fiskeriet med godt aflønnede jobs og fortsatte eksportindtægter til følge. Til gavn for hele det grønlandske samfund. Vi beskriver hver af de fem mekanismer herunder. 4.1 Koncernerne udnytter stordriftsfordele i produktionen Ved at samle produktionen på færre og større fartøjer og fabrikker øger koncernerne værdiskabelsen via to kanaler: For det første kan de udnytte stordriftsfordele. Stordriftsfordele handler om fartøjerne og fabrikkernes produktionsproces, dvs. om hvordan man fanger og evt. forarbejder en given mængde fisk til de laveste omkostninger. Det kræver typisk store investeringer at opnå en mere effektiv produktion gennem stordriftsfordele. Det kan være nyttigt at adskille effekten af disse investeringer i produktionsapparatet fra investeringer i innovation, som vi beskriver i afsnit\n32 Stordriftsfordele gør det muligt at sænke de samlede omkostninger ved at opfange og forarbejde fiskeressourcen, når man samler indsatsen på færre fartøjer og fabrikker. I Boks 3 forklarer vi begrebet stordriftsfordele nærmere. Færre og større enheder kræver typisk få kapitalstærke ejere som de to koncerner. At man gennem stordriftsfordele kan øge samfundets samlede afkast af fiskeressourcen er dermed en helt central egenskab ved store koncerner. I de sidste 20 år er der særligt i rejefiskeriet sket en strukturtilpasning, som blandet andet har betydet en reduktion fra 66 til 7 og fra 130 til knap 30 fartøjer i henholdsvis det havgående og kystnære fiskeri. Det har ført store produktivitetsgevinster med sig. Udviklingen blev sat i gang med indførelsen af individuelle omsættelige kvoter, som gjorde det muligt for de mest effektive fiskere at opkøbe en større kvoteandel og for de mindst effektive fiskere eller dem, der havde de bedste alternativer til fiskeri at afgå fra erhvervet. En vigtig forudsætning for, at denne reguleringsform har ført til en så høj grad af konsolidering, er, at der fandtes grønlandske ejere, som kunne skaffe den nødvendige finansiering dels til nye fartøjer og renovering af fabrikker, dels til at opkøbe kvoteandele fra andre selskaber. For det andet giver større og færre fartøjer og fabrikker mulighed for at opfiske og forarbejde den biologisk betingede kvotemængde med færre beskæftigede. Det frigiver hænder, som på længere sigt potentielt kan løfte andre steder i økonomien og dermed øge velstanden i landet. Hvis det ikke er muligt, eller hvis det ikke kan betale sig for den enkelte at finde alternativ beskæftigelse, kan det dog umiddelbart føre til en belastning for de offentlige finanser. Derfor vil samfundsøkonomien få meget mere ud af øget konsolidering af fiskeriet, hvis den går hånd i hånd med en innovativ beskæftigelsesindsats og kloge investeringer. Det kunne være i regi af fx offentlig-privat samarbejde eller under rammen af en ny innovationspolitik. 30\n33 Boks 3 Stordriftsfordele i fiskeriet Hvis der er stordriftsfordele i produktionen, kan man sænke de gennemsnitlige omkostninger pr. kg fangst ved at fange mere. De gennemsnitlige omkostninger betyder de samlede omkostninger variable plus faste omkostninger divideret med mængden af fangst eller forarbejdning. De faste omkostninger er dem, man må afholde uanset hvad for at kunne producere, mens de variable omkostninger følger mængden af fangst og forarbejdning. Når man taler om stordriftsfordele, henviser man typisk til, at man kan sprede de faste omkostninger som afskrivninger og renteudgifter ud over en større fangstmængde. Et stort skib kan fange mere end et lille, fordi det både kan opnå et større udbytte pr. fisketime og fiske flere timer om året. Det kan fx slæbe et større trawl, være længere tid på fangstpladsen og er mindre følsomt over for vejrforhold og is. Stordriftsfordele kan også komme til udtryk gennem mindre variable omkostninger, fordi man har mulighed for en højere grad af specialisering og effektivisering i produktionsprocessen. Endelig kan fordelene vise sig i en højere kvalitet af produktet, fx fordi man med et stort skib har bedre faciliteter til håndtering og opbevaring af fisk. Stordriftsfordele: De gennemsnitlige omkostninger falder med den samlede produktion Omkostninger pr. kg fangst og forarbejdning Fragmenteret marked Koncerner Fangst og forarbejdning per selskab En ekstra gevinst ved lavere omkostninger gennem stordriftsfordele er, at de øger selskabernes overskud, hvilket giver mulighed for at tiltrække yderligere kapital til investeringer i større fartøjer og kvoteandele, som tilsammen sænker gennemsnitsomkostningerne yderligere. Tilstedeværelsen af stordriftsfordele afhænger af dels af den pågældende produktionsteknologi som beskrevet ovenfor og dels af det pågældende produktionsniveau. Effektiviseringsgevinsterne ved ekstra produktionen kan fx vise sig kun at eksistere ved enten små eller store fangstmængder. At der er stordriftsfordele i det grønlandske fiskeri er blevet dokumenteret via regnskabsanalyser af blandt andet KuMi Consult (2007) og Copenhagen Economics (2013). Fiskerikommissionen (2009) konkluderer på baggrund af mikrosimuleringsmodeller, at der er ikke ubetydelige stordriftsfordele i det kystnære og havgående rejefiskeri, at der kan være betydelige stordriftsfordele i hellefiskefiskeriet for linefartøjer med fangstkapaciteter mellem 800 tons til tons om året. Dog er der for fabrikstrawlere med fangstkapaciteter på mellem og tons om året ikke klare stordriftsfordele. (s. 108). 31\n34 Selvom der eksisterer stordriftsfordele i det grønlandske fiskeri, er det sandsynligt, at de ikke bliver udnyttet fuldt ud i dag. Der er først tale om en reel fordel, hvis de store enheder får mulighed for at udnytte deres fulde eller tæt ved fulde kapacitet; man opnår ikke lavere gennemsnitsomkostninger ved at investere i et fartøj med større fangstkapacitet til uændret kvotemængde. Større fartøjer må således gå hånd i hånd med bedre muligheder for at samle kvoten på færre hænder. Copenhagen Economics. 4.2 Koncernerne foretager innovative investeringer Koncernerne driver innovation, fordi de kan foretage investeringer, som ikke ville blive gennemført i et marked med mindre enheder. Det skyldes, at koncernerne har råd til at foretage flere forskellige investeringer, hvilket reducerer investeringernes samlede risiko og dermed afkastkrav. I Boks 4 forklarer vi den mekanisme nærmere. Boks 4 Bortdiversificering af risiko En investor sammenholder forventet afkast med risikoen. Jo større risiko, desto højere krav til forventet afkast. Finansieringsteori fortæller os, at risikoen på et investeringsprojekt kan opdeles i systemisk risiko og idiosynkratisk risiko. Den første er den underliggende risiko for den givne type investeringsprojekt, mens den sidste er den projektspecifikke risiko. Den sidste type risiko, altså den idiosynkratiske, kan elimineres ved at have flere investeringsprojekter i gang samtidig. Dermed er risikoen ved enkeltstående investeringsprojekter større end ved porteføljer af investeringsprojekter. Og dermed kræver porteføljer af investeringer mindre afkast end enkeltinvesteringer. Det gør finansieringen billigere, hvilket øger efterspørgslen efter investeringer. Store koncerner med muligheden for en portefølje af investeringer kan således operere med mindre risiko og mindre afkastkrav end tilsvarende flere små virksomheder, som kun kan finansiere et enkeltinvesteringsprojekt ad gangen. Der vil således samlet set blive gennemført flere investeringer med en konsolideret ejerskabsstruktur. Copenhagen Economics. Investeringer i innovative projekter øger værditilvæksten på længere sigt ved at udvide fiskeriressourcen gennem øget kvalitet og nye arter, jf. eksemplerne i Tabel 2. Det kommer også de små fiskere til gode. Da Grønlands globale konkurrenter ligeledes løbende bliver mere produktive, er investeringerne afgørende for, at Grønland på længere sigt kan fastholde og eventuelt udbygge sin markedsandel på verdensmarkedet. 32\n35 Tabel 2 Eksempler på koncernernes investeringer, der søger at udvide fiskeriressourcen Rejefiskeriet blev MSC-certificeret i 2013, hvilket er et blåstempel for bæredygtighed og øger brandingværdien af grønlandske rejer. Det må forventes at kunne trække en merpris. Nordisk projekt om stenbiderens biologiske egenskaber Forbedring af pulverproduktion fra rejer i Ilulissat med målet at øge kvalitet og optimere produktion Forsøgsfiskeri efter sild i Nordøstgrønland Copenhagen Economics baseret på avisartikler og interviews med Royal Greenland og Polar Seafood. Højere kvalitet betyder, at grønlandske fisk kan sælges til en højere pris. Hvorvidt det øger værdiskabelsen i Grønland, hos de udenlandske forhandlere eller begge steder, afhænger blandt andet af konkurrencesituationen i værdikæden, jf. Figur 17. Figur 17 Fiskeriets værdikæde Note: Priserne er fiktive. 4.3 Koncernerne afsætter til de globale markeder Royal Greenland og Polar Seafood har salgsafdelinger i Danmark, Sverige, Norge, England, Italien, Rusland, Canada og Japan, som sikrer, at den lokale fisker når de globale markeder. Med en mere fragmenteret ejerskabsstruktur i Grønland ville hvert selskab ikke have råd til internationale salgsafdelinger, hvilket, alt andet lige, ville mindske efterspørgslen efter grønlandske fiskeprodukter. Selv hvis de små selskaber kunne nå ud til hele markedet, kan man argumentere for, at de ikke ville investere nok i markedsføringsindsatsen i forhold til, hvad der er samfundsmæssigt optimalt. Når et selskab beslutter sig for, hvor meget det skal investere i salg, 33\n36 tager det ikke højde for den øgede værdiskabelse, som investeringen påfører de andre led i værdikæden. Det kalder vi en positiv eksternalitet. En global salgs- og markedsføringsindsats for grønlandske fiskeprodukter har betydelige positive eksternaliteter, da den gavner andre grønlandske producenter. Mange små virksomheder ville derfor hver især investere for lidt i forhold til hvad, der gavner fiskeriet samlet set. Store koncerner vil investere betydeligt mere i retning af, hvad der samlet set er optimalt, fordi de selv repræsenterer så stor en del af fiskeriet. Endelig kan der være en positiv effekt for Grønland i, at koncernerne via deres størrelse står stærkere i forhandlinger med udenlandske distributører og detailhandlere i forhold til, hvad flere mindre selskaber ville gøre hver især. Det kan være nemmere at forhandle gode priser og betingelser på plads, jo større ordrer, man kan true med at slette. 4.4 Koncernerne udsteder lån og garantier til lokale fiskere Koncernerne har et nært kendskab til de fiskere, de handler med. Derfor er de villige til at stille garantier og udstede lån til visse lokale fiskere, som de ved, nok skal betale deres lån tilbage. Nogle af disse fiskere kan ikke få samme lån fra bankerne, fordi bankerne ikke har samme nære kendskab til hver enkelt fisker. Når bankerne ikke har samme information som koncernerne eller fiskerne selv om fiskernes forudsætninger og evner til at skabe fremtidig indkomst, siger vi, at der er et problem med asymmetrisk information. Det er et klassisk problem, som koncernerne delvist løser via deres kendskab til og dybe forståelse for erhvervet. Udover at få et afkast af lånet eller garantien, kan koncernerne have incitament til at udstede lån eller garantier til visse fiskere, fordi det sikrer forsyningen. Den dimension har banken ikke. Koncernernes långivning gør det muligt for fiskere at foretage en profitabel men risikofyldt investering i fx en ny jolle eller motor, som øger deres produktivitet. Samtidig gør adgangen til finansiering det muligt for dygtige fiskere at træde ind på markedet eller opkøbe kvoteandele fra mindre dygtige fiskere. Det sikrer, at de mest produktive fiskere får den største markedsandel, og at den samlede produktivitet i erhvervet stiger. Under en mere fragmenteret ejerskabsstruktur vil de mindre selskaber ikke have samme mulighed for at skaffe kapital til at give lån og udstede garantier. Hvis de alligevel skulle foretage samme långivning, vil det ske til en højere rente for de lokale fiskere. Det skyldes, at hvert selskab ville skulle påtage sig en større risiko som udlåner, fordi de hver især ville kunne udlåne til et mindre antal lokale fiskere, end koncernerne har mulighed for. Ligesom det gælder for investeringer, er risikoen for udlåneren større, jo færre udlån, man har til at fordele risikoen på. Som kompensation for den højere risiko vil selskaberne kræve et højere afkast gennem en højere rente. 4.5 Koncernerne sikrer bygders eksistensgrundlag I visse bygder udgør fiskeri og forarbejdning sammen med offentlig hjælp en betydelig del af indkomstgrundlaget. Andre tjenesteudbydere i bygden er fuldstændig afhængig af den indkomst, som kommer fra fiskeriet, og offentlig hjælp. Et indhandlings- og forarbejdningsanlæg kan derfor være en nødvendig betingelse for store dele af bygdens eksistens. 34\n37 Royal Greenland og Polar Seafood kan opretholde urentable fabrikker i bygderne som led i en CSR 6 -strategi, fordi de er i stand til at bære tab. Men også af rent kommercielle grunde er koncernerne i højere grad end mindre selskaber i stand til at være til stede i de små bygder. Det skyldes, at koncernerne ved at operere i mange forskellige bygder kan sprede og dermed mindske den samlede risiko. Under en mere fragmenteret ejerskabsstruktur vil hvert selskab bære risikoen for et enkelt indhandlingsanlæg i en bygd og dermed være meget udsat over for tab. Der er dermed tale om den samme mekanisme, som også sikrer, at koncernerne investerer mere og udsteder flere lån: Via sin størrelse kan koncernerne påtage sig opgaver, som både er rentable for samfundet og kommercielle, men er for risikofyldte for mindre selskaber. Ved at sprede risikoen ud over mange forskellige opgaver kan koncernerne nemlig mindske den samlede risiko, jf. Figur 18. Figur 18 Koncerner spreder risikoen og eliminerer det idiosynkratiske risikoelement Risiko Investerings-/låner-/bygde-specifik risiko Risiko under ét samlet ejerskab Antal investeringer/ lånere/bygder Copenhagen Economics. 6 Corporate Social Responsibility (CSR). 35\n38 Bilag A Input-outputanalysen I Figur 16 i Kapitel 3 viser vi resultatet af vores beregninger af koncernernes økonomiske fodaftryk. Der ligger altid en række antagelser og usikkerheder bag sådanne beregninger. Dem beskriver vi i dette bilag. A.1 Afgrænsning af koncernernes aktiviteter Når vi skal opgøre virksomhedernes bidrag til Grønlands BNP og beskæftigelse, må vi først og fremmest afgrænse hvilken del af koncernernes aktiviteter, der geografisk finder sted i Grønland. Koncernerne består foruden moderselskaberne Royal Greenland A/S og Polar Seafood Greenland A/S af en række tilknyttede og associerede virksomheder. Vi har i analysen kun inkluderet de af selskaberne, hvis aktiviteter fysisk finder sted i Grønland, jf. Figur 19 og Figur 20. Figur 19 Royal Greenland koncernen i 2011/2012 = Inkluderet i analysen Note: Royal Greenland A/S, Gaia Fish A/S og Ice Trawl Greenland A/S er inkluderet i analysen. De associerede selskaber ligger i Grønland men er ikke medregnet. Royal Greenlands årsregnskab, 2011/\n39 Figur 20 Polar Seafood koncernen i 2011/2012 = inkluderet i analysen Note: Følgende selskaber er inkluderet i analysen: Polar Seafood Trawl A/S, Polar Seafood Greenland A/S, Saattuaq A/S, Sigguk A/S, Imartuneq Trawl A/S, Qajaq Trawl A/S, Uiloq Trawl A/S, Maniitsoq Raajat ApS, Polar Raajat A/S, Upernavik Seafood A/S, Narsaq Seafood A/S. Tilsendt opstilling fra Polar Seafood. I Polar Seafood-koncernen finder de grønlandske aktiviteter sted hos de selskaber, hvor Polar Seafood Greenland A/S er aktionær, med undtagelse af Upernavik Seafood A/S, hvor ejerskabet af historiske årsager ligger hos Polar Seafood Denmark A/S. Hos Royal Greenland har vi inkluderet Gaia Fish A/S og Ice Trawl Greenland A/S, som ejes 50% af Royal Greenland koncernen, men vi har ikke inkluderet de associerede selskaber, hvis aktiviteter ellers også finder sted i Grønland. Royal Greenland vurderer, at disses aktiviteter ikke spiller en nævneværdig rolle. 37\nNationalregnskab. Input-output tabel for Sammenfatning\nNationalregnskab Input-output tabel for 2011 Sammenfatning Formålet med denne publikation er, at give brugere mulighed for at benytte de data og analyseresultater, samt de input-output tabeller, som nu


Nyt online bookingsystem - Brædstrup Implantat Center\nNu har vi endelig fået online booking!\nDet betyder, at du som patient selv kan booke tid til dit eftersyn, når det passer dig.\nDesuden kan du selv flytte dine tider, hvis du skulle blive forhindret – dette skal dog gøres senest 48 timer før din aftale.\nNår du tilgår bookingsystemet første gang skal du anmode om en adgangskode ved at vælge “bestil bookingkode”. Denne sendes til dit telefonnummer. Indtaster du et telefonnummer, CPR-nummer eller e-mail, som vi i forvejen har registreret til dig, så vil dine personlige oplysninger automatisk blive udfyldt på din profil i bookingsystemet.\nFind vores nye bookingsystem via “online booking” i menuen eller lige her: Brædstrup Implantatcenters online bookingsystem.


Langøvej 22, Kædeby Haver, 5900 Rudkøbing\nFlot ejendom på Langeland  nær smuk natur og strand\nI smukke, landlige omgivelser lige ved Langelands vestkyst finder I denne skønne ejendom, der har status som flexbolig. Boligen rummer hele 212 m2, og indvendigt er den pænt istandsat, mens førstesalen stod færdig i 2017.\nUdenfor venter en 9.846 m2 grund med en parkligende have, der står flot med frugttræer og vandløb. Fra ejendommen er der kig til marker og skov, og samtidig har I kun 600 meter til en stenstrand med bademuligheder og udsigt til Marstal og Strynø. Udover den flotte bolig, befinder der sig en 308 m2 muret og højloftet lade med ståltag, hvis anvendelse er helt op til dig. I forlængelse af laden befinder fyrrummet sig.\nGår I 500 meter mod øst, har I et flot vue ud over Lindelse Nor. Ristinge Strand og Hesselbjerg Strand ligger kun en kort køretur væk, og der er flere hyggelige markveje og stier med mulighed for gå-, cykel- og rideture. 350 meter nede ad vejen holder den lokale skolebus, som kører til Rudkøbing og Humble, hvor der også er indkøb og daginstitution. Renoveringen af huset er foretaget med respekt for den oprindelige stil, og der er et gennemgående materialevalg samt fine snedker-detaljer.\nVil I vide mere? Så giv os et kald i dag.


Persondata og cookies | Om ByLivKolding\nByLivKolding gemmer oplysninger på personer, der er tilmeldt vores nyhedsbrev. Oplysningerne, vi gemmer, er navn og e-mail. Vi deler ikke ikke data med nogen tredjepart. Foruden disse oplysninger samler vi informationer om, hvor mange der klikker på vores nyhedsbreve og besøger de forskellige sider på vores hjemmeside (læs mere om dette i info om brug af cookies nedenfor).\nInfo om brug af cookies\nHvad er cookies? En cookie er en datafil, som websites gemmer på din computer, for at de kan genkende computeren næste gang, du besøger websitet. Cookies sendes frem og tilbage mellem din browser og en webserver og indeholder information om for eksempel:\nCookies på bylivkolding.dk\nPå bylivkolding.dk bruger vi primært cookies til webanalyse med henblik på at optimere brugernes oplevelse af hjemmesiden. Der sættes cookies for at opdage uhensigtsmæssigheder på sitet samt for at analysere hvordan brugerne anvender hjemmesiden.\nPå bylivkolding.dk bruger vi Google Analytics for at analysere, hvordan brugerne anvender hjemmesiden. De oplysninger, som cookien indsamler om din brug (trafikdata, herunder din IP-adresse), sendes til og gemmes på Googles servere i USA. Google bruger oplysningerne til at evaluere din brug af webstedet, udarbejde rapporter om aktiviteten på webstedet og yde andre tjenester i tilknytning til aktiviteten på webstedet og brugen af internettet. Google kan også videregive oplysningerne til tredjemand, hvis loven kræver det, eller hvis tredjemand behandler oplysningerne på Googles vegne.\nGoogle Analytics sætter to typer cookies: En persistent cookie der viser om brugeren er tilbagevendende, hvor brugeren kommer fra, hvilken søgemaskine der er brugt, keywords, etc. Sessionscookies, som bruges til at vise, hvornår og hvor længe en bruger er på sitet. Sessionscookies udløber efter hver session, det vil sige, når du lukker din fane eller browser. Google sammenkører ikke din IP-adresse med andre oplysninger, Google ligger inde med. Læs mere om Google Analytics brug af cookies (på engelsk).\nDu kan afvise at bruge cookies på din computer ved at vælge de relevante indstillinger i din browser. Vær dog opmærksom på, at uden cookies kan du måske ikke bruge alle webstedets funktioner. Eftersom en cookie befinder sig hos dig som klient, er det altid muligt for dig at se, ændre eller slette disse cookies. Vi håber, at du vil tillade de cookies vi sætter, da de hjælper os med at forbedre websitet. Ønsker du ikke at modtage cookies fra bylivkolding.dk, kan du i de fleste nyere browsere, vælge avancerede cookieindstillinger under internetindstillinger og tilføje dette domæne til listen over websites, du vil blokere cookies fra. Herinde kan du også slette individuelle cookies eller alle de cookies, som din browser har gemt. Hvis du sætter din browser op til at nægte cookies, skal du være opmærksom på, at der kan være funktionalitet på forskellige websites, der ikke virker. Hvis du ikke ønsker, at dit besøg skal registreres af Google Analytics, kan du benytte dig af Google's Opt-Out Browser Add-on.\nVejledning i at slettes cookies på Mozilla Firefox browser (på engelsk)\nHvorfor informerer ByLivKolding om dette?\nCookies bruges til at indsamle oplysninger om internetbrugeres adfærd. Selvom dette oftest sker for at give brugeren en bedre oplevelse eller er teknisk nødvendigt for at benytte en løsning, skal brugeren gives information om, at det sker og have mulighed for at undgå, at det sker fremover. Alle danske netsteder er snart forpligtet til at informere om, hvilke cookies der afsættes på brugerens udstyr. Informationen skal være i overensstemmelse med ”Bekendtgørelse om krav til information og samtykke ved lagring af og adgang til oplysninger i slutbrugeres terminaludstyr”, som er en del af et EU-direktiv om beskyttelse af privatlivets fred i elektronisk kommunikation. Du kan læse mere i Baggrundsmateriale om cookieregler.


Fogedsag om førstehjælpsvogn – BeredskabsInfo\nForsidenPræhospitalFogedsag om førstehjælpsvogn\n1. december 2001 Redaktionen Præhospital\n“Efter vi i starten af sidste måned opsagde vores samarbejdsaftale med Dansk Autohjælp som værende misligholdt, har de forsøgt stort set alt muligt for at stoppe vores virksomhed, og nu er turen altså kommet til førstehjælpsvognen, som de også vil prøve at stoppe”, siger Michael Halle fra Redningsgården, og fortsætter: “Vi har siden samarbejdets ophør gentagende gange sagt, at vi meget gerne vil udlevere såvel førstehjælpsvognen som de to akutambulancer, de har stillet op i vores garage i Balling, men vi vil ikke udlevere dem, før de har betalt de regninger de skylder os, bl.a. for reparation af bilerne, der langt fra var lovlige da vi fik dem med den besked, at de skulle stå udrykningsklare og være parate til at køre for Dansk Sygetransports kunder”.\nDansk Sygetransport, der er en del af Dansk Autohjælp koncernen, satte i sommeren to ambulancer og en førstehjælpsvogn til rådighed for Redningsgården mod at Redningsgården selv skulle stå for de løbende driftsudgifter. Køretøjerne måtte imidlertid gennem en del reparationer inden de kunne tages i brug – den ene ambulance blev modtaget med blankslidte dæk, og elinstallationen på den anden var defekt. Førstehjælpsvognen måtte endvidere gennem syn og indregistreres før den kunne tages i brug. En del af striden mellem de to firmaer går på, om disse udgifter var løbende driftsudgifter eller ej.\nPå spørgsmålet om hvad Redningsgården vil gøre hvis fogeden sætter en stopper for førstehjælpsvognen siger Hubert Pedersen fra Redningsgården, at der så vil kunne indsættes andre vogne i stedet. Dansk Autohjælp har ikke ønsket at kommentere sagen.\nTryg skifter Totempo ud med Dansk Autohjælp\n24. februar 2009 Redaktionen Autohjælp\nDen kriseramte Totempo-koncern mister nu med ét slag 300.000 kunder. Det sker efter at forsikringsselskabet TrygVesta har besluttet at indlede et samarbejde med Dansk Autohjælp, som fremover skal levere vejhjælp til TrygVestas danske kunder. Aftalen træder i kraft onsdag den 11. marts. I dag leveres vejhjælpen af Totempo, og TrygVesta-aftalen var et vigtigt element i Totempos forsøg på at rekonstruere vejhjælpsaktiviteterne.\n5. september 2019 Frank Toft Autohjælp\nDet er på de tyske motorveje, at nødstedte danske bilister oftest har ringet efter vejhjælp i sommeren 2019. Tyskland tegner sig således for hele 35 pct. af alle sommer-højsæsonens Rødt kort-assistancer til danske bilister uden for landets grænser. Det samlede antal udenlandske har ligget på samme niveau som sidste år.\nDansk Autohjælp: Hensynsløse bilister truer reddere\n14. september 2013 Patrick Larsen Autohjælp\nNår nødstedte bilister har brug for hjælp ude på vejene, er autoredderne ofte nødt til at afspærre noget af området eller placere redningskøretøjet, så det forstyrrer den øvrige trafik. Det får nogle bilister til at se rødt. ”Selv ved små uheld eller vejforbedringer møder vi folk, der ikke respekterer afspærringerne. De truer os, giver os fingeren, holder hornet i bund, og nogen træder endda ud af deres biler og spørger, hvad i alverden vi bilder os ind”, fortæller Henrik Ahlstrøm Olsen, der er stationsleder hos SOS Dansk Autohjælp i Køge.


Jakarta Sofabord 110 Chrom - Trademax\nBeskrivningDette sofabord har et smukt og nyt design i dets to glasplader. Jakarta sofabord har en praktisk hylde til opbevaring af magasiner, fjernbetjeninger og andre ting. Det her sofabord passer let ind i de fleste hjem.\nMia er et net og let sofabord i moderne design. Bordets overflade er i hvid lak og synlige, sorte detaljer dekorerer benenes top. Bordpladen har en...


Verrazano's Pizzaria & Deli, Cripple Creek - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Cripple Creek Populære køkkener i Cripple Creek\nCripple Creek VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om Cripple CreekHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Rejser Bookinger Gennemse\nVerrazano's Pizzaria & Deli, Cripple Creek\nUSA Colorado (CO) Cripple Creek Restauranter i Cripple Creek Verrazano's Pizzaria & Deli\nVerrazano's Pizzaria & Deli\nNr. 20 af 25 Restauranter i Cripple Creek 143 Bennett Dr, Cripple Creek, CO 80813+1 719-689-0809\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,0 1 anmeldelseFremragende0 %Rigtig god0 %Gennemsnitlig100 %Dårlig0 %Frygtelig0 %19. november 2012“Good pizza”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderOPLYSNINGER 143 Bennett Dr, Cripple Creek, CO 80813ServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJeffboone101Anmeldt 19 november 2012 fra mobile enheder Good pizzaHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenHome Cafe109 anmeldelser 5,4 km væk Cripple Creek Candy and Variety48 anmeldelser 5,44 km væk The Steakhouse74 anmeldelser 0,03 km væk Maggie's Restaurant191 anmeldelser 5,45 km væk Seværdigheder i nærhedenMollie Kathleen Gold Mine520 anmeldelser 5,59 km væk Cripple Creek Heritage and Information Center128 anmeldelser 5,58 km væk The Butte Theatre125 anmeldelser 5,32 km væk Cripple Creek & Victor Narrow Gauge Railroad253 anmeldelser 5,55 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Verrazano's Pizzaria & Deli.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n143 Bennett Dr, Cripple Creek, CO 80813 Placering:


Ecco sandal model 069563 str 35-43 er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i vores gruppe af varer Sandaler. Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Ecco sandal model 069563 str 35-43 ved den velkendte shop Hunterspoint, der altid har et stort udvalg af populære varer. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, det kan jo passende være dette produkt. Når du handler online er varerne billigere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøber du produkter i forskellige webshops, giver de dig lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. I onlineshoppen er der ingen kø der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n106 reviews for Ecco sandal model 069563 str 35-43


Håndboldpiger fra Randers HK er årets sportsnavn - randers.dk\nHåndboldpiger fra Randers HK er årets sportsnavn\nRanders Kommune uddelte lørdag aften hæder og priser til det lokale idrætsliv. Den største pris af dem alle gik til Randers HK for i 2016 at sikre sig pokalguld for første gang i klubbens historie. Desuden gik hæderen til pigerne for deres kampgejst og ihærdighed, der også har bragt dem ud i europæisk håndbold. Ved Sportsfest 2016 i Arena Randers blev der derover givet priser til unge sportstalenter og gode lokale initiativer inden for idrættens verden.\nForud for søndagens kamp i Arena Randers mellem Randers HK og franske Nantes i EHF Cuppen fik de lokale håndbold-darlings en god grund til at ranke skulderne og spænde selvtillidstrøjen en ekstra gang. Holdet modtog nemlig den helt store pris ved Sportsfest 2016 lørdag aften. Randers HK kan dermed kalde sig Årets Sportsnavn for anden gang siden første gang i 2012. Prisen blev tildelt på baggrund af, at Randers HK mellem jul og nytår for første gang i klubbens historie sikrede sig pokalguld med en sejr på 27-21 over FC Midtjylland Håndbold. Prisen blev overrakt af Jens Brix fra Sparkassen Kronjylland og sportsredaktør Lars Abildgaard fra Randers Amtsavis. Årets Sportsnavn i Randers gives til den atlet eller hold, der leverede den største præstation i 2016. Prisen har været på banen siden 1958, og ledsages af en check på 20.000 kroner.\n”Det er altid dejligt at få hæder for et godt resultat, som man har lavet. Det gør, at man får endnu mere lyst til at vise, hvad hele holdet kan, når vi spiller rigtig sammen, som vi gjorde i pokalfinalen” sagde Camilla Dalby på hele holdets vegne efter prisoverrækkelsen.\nForuden Årets Sportsnavn blev der givet en række priser til lokale sportsudøvere for individuelle præstationer og oprykninger i sportsåret 2016. En af de unge talenter som blev hyldet er 15 årige Oliver Møller Jensen fra Randers Karate Skole, der sidste år blev juniorverdensmester i Ashihara karate. Derudover kan Oliver bryste sig med et nordisk mesterskab for juniorer, en sølvmedalje ved det uofficiel EM - samt en verdensmesterskabstitel i knockdown karate.\n”Det betyder virkelig meget at få en sådan pris, når man beskæftiger sig med en sport som ellers ikke normalt får den store opmærksomhed. Det giver helt sikkert et godt boost til min træning forud for det kommende EM,” lyder det fra Oliver Møller Jensen, der sammen med Talentprisen fik en check på 5.000 kroner. Pengene skal nu bruges til en opsparing, så Oliver kan tage på træningstur til Japan.\nPris til eliteidrætsskole\nRanders er som Team Danmark Kommune en af landets førende sportskommuner med gode muligheder for talentudvikling. Eliterådets pris gik derfor også velfortjent til Randers Elitesportscollege. Det lokale eliteråd hædre hvert år en person, en forening, et hold eller et initiativ, der har vist en afgørende forskel når det handler om sportsligt talent. På Elitesportscollege kan de unge kombinerer seriøs skolegang med at dyrke deres favoritsport på højeste niveau. Træningen - fysisk, psykisk og mentalt - finder sted i de fornemste rammer. Nemlig i samarbejde med kommunens eliteklubber. Masser af randrusianske sportsfolk er kommet flot videre i deres sports-karriere - og liv i øvrigt - takket være Randers Elitesportscollege. Det er vigtigt at understrege, at de unge idrætstalenter også udvikler sig skolefagligt, personligt og socialt. Dagligdagen - med lektier, sport og fritid - skal gå op i den højeste enhed, hed det i begrundelsen. Eliterådets pris er på 10.000 kroner, og er sponsoreret af BDO og Randers Havn.\nFrivillige og breddeidrætten fik hæder\nOgså de mange frivillige, som hver dag gør det muligt for talenterne såvel som for motionisterne at træne, fik hæder ved lørdagens randrusianske sportsfest. En af de lokale klubber, der var blandt de helt store vindere var i den forbindelse var Purhus IF. Først snuppede klubben initiativprisen og få minutter senere sikrede de sig klubpokalen. Det var blandet andet for at have skabt nogle af de bedste idrætsfaciliteter i Randers kommune. Ude i den store danske sportsverden har Purhus IF også gjort sig positivt bemærket, da de vandt DM i foreningsudvikling blandt 24 foreninger fra hele landet.Klubben er også blevet mere synlige i lokalsamfundet og samarbejder med både den lokale skole og sundhedscenter.\nRanders Kommunes Sportsfest er et samarbejde mellem Randers Talent og Elite, Eliterådet, Idrættens paraplyorganisation i Randers – SIKR, Folkeoplysningsudvalget i Randers og Randers Amtsavis.\nLyd: Sportsfest 2016\nHør Camilla Dalby\nHør Oliver Møller Jensen


simpno.livetsmukt.com Instruktioner Tyske navne\nHer er de mest populære navne til nyfødte i Tyskland : FLA Ben og Emma er de mest populære fornavne til nyfødte i Navne i Det viser en undersøgelse lavet af et tysk statistikcenter for fornavne ifølge nyhedsbureauet dpa. Det er syvende penisventil i træk, at Tyske indtager førstepladsen på listen over drengenavne. Imens har Emma tyske førstepladsen fra Mia, der lå øverst på listen for pigenavne sidste år. Navnene Jonas og Leon følger lige efter Ben på listen over populære drengenavne i år. Er du interesseret i populære tyske navne for dit barn? Læs mere om disse og andre navne på Min-Mave. Ifølge Eusebius, navnet på disciplen faktisk Juda (r). Thomas var et kælenavn for at skelne dem fra andre, der havde samme navn det. Han blev senere apostlen. , Alphonsus, Fra Gamle tyske betydning Adalfuns Noble-klar .. Dette navn stammer fra kombinere et gammelt Gcrman Navnet betyder spyd, og den keltiske . dec Kun fire navne på top listerne i Tyskland går igen på listerne over Det mest populære tyske pigenavne, Emma, ligger på tredjepladsen på.\nTYSKE NAVNE Populære tyske navne\nTyske navne Sider i kategorien "Tyske efternavne"\nDisse navne betegner det nazistisk regerede Tyskland i perioden - 45der fulgte efter Weimarrepublikken. Navne "Det tredje rige" ty. Tyske dritte Reich refererer til Det tysk-romerske rige som "Det første tyske, og Det tyske kejserrige som "det andet rige". Det officielle navn på staten var Deutsches Reich "Det tyske rige" i periodenog Großdeutsches Reich "Det stortyske rige" fra til Tyskere refererer i dag ofte til perioden som Zeit des Nationalsozialismus eller forkortet NS-Zeit navne nationalsosialistiske periode". Kom med de bedste gamle tyske pigenavne i kan komme i tanke om). maj Vi har fundet 30 navne, der slet ikke er populære længere – men En tysk forsker har tidligere opstillet en model over, hvad der sker, når et. Stortyskland er det Tyskland, Adolf Hitler ledede, også kendt under navnene Nazi-Tyskland og Det Tredje simpno.livetsmukt.com navne betegner det nazistisk regerede Tyskland i perioden , der fulgte efter simpno.livetsmukt.comævnelsen "Det tredje rige" (simpno.livetsmukt.com dritte Reich) refererer til Det tysk-romerske rige som "Det første rige", og Det tyske . Den tyske besættelsesmagt henrettede efter den danske regering d. august adskillige danske modstandsfolk. Denne artikel indeholder en oversigt over disse personer i kronologisk rækkefølge efter henrettelsesdatoen. Velkommen til simpno.livetsmukt.com! Her kan du finde interessante oplysninger om mere end navne! For eksempel betydning, . menstruation med 14 dages mellemrum Gretel - Tale af 'Hans og Grete' se tyske. Gretel af den berømte tyske Fairy Tale 'Hans og Grete, der sammen med sin bror Hans blev reddet navne bedrage en ond heks.\nDrengenavnene Børge og Aage er døde. Vi har fundet 30 navne, der slet ikke er populære længere — men måske bliver det. dec Kun fire navne på top listerne i Tyskland går igen på listerne over Det mest populære tyske pigenavne, Emma, ligger på tredjepladsen på. Kom med de bedste gamle tyske pigenavne i kan komme i tanke om). maj Vi har fundet 30 navne, der slet ikke er populære længere – men En tysk forsker har tidligere opstillet en model over, hvad der sker, når et. De navne som nutidens tyske forældre vælger tyske deres børn, er ikke så traditionelt tyske, når det kommer til stykket. Hvor man vil betegne navne som f. Helmut, Jürgen, Tyske, Heidi, Sabine og Edith som klassiske tyske fornavne, er det nemlig helt andre navne, der præger navne over nutidens mest brugte tyske navne.\nKategori:Tyske efternavne. Fra Wikipedia, den frie encyklopædi. Jump to Sider i kategorien "Tyske efternavne". Denne kategori indeholder følgende 55 sider. dec Ja, sidder her og skriver en novelle, og eftersom den foregår i Tyskland, syndes jeg også at personerne skal have tyske navne:) Så hvis i har. sep Der er så mange steder at få inspiration til navnet på din nye hund, og en af  de sjoveste Mine Top 10 tyske navne til din tyske Shepherd. Gamle nordiske navne. Danske drengenavne og pigenavne der var brugt i vikingetiden og som findes i sagaerne og eddaerne. Tæt på Karup nærmere bestemt i Gedhus lidt syd for Kølvrå og i Grove vest for Flyvestation Karup ligger to flygtningekirkegårde, der . Sabotageaktion vendt mod en fiskekassefabrik på havnen i Esbjerg (Klik for større billede. To sprængladninger af britisk plastisk sprængstof på Esbjerg Krystalisværk i .\ntyske navne Der er i det daglige kontakt mellem politikerne og departementscheferne. Udenrigsministeriets direktør Niels Svenningsen bor dør om dør med den tyske befuldmægtigede Werner Best ude på Strandvejen. Er Genforeningen – det rette ord? Fortæller man skolebørnene den rigtige historie? ”Indlemmet” eller ”forenet” er vel mere rigtig.\nGreen Tea and Weight Loss. Several studies support claims that catechins affect weight loss. Kevin Maki, of Provident Clinical Research, tyske the effects of green and black tea on weight loss. Some men in the study drank black tea containing 22 milligrams of catechins and some navne green tea containing 660 milligrams the amount in about six cups.\nIndlægget om jernbanerne syd for grænsen fortsætter her med de i overskriften nævnte lokaliteter. Desuden kigger vi lige lidt på Husum og Frederiksstad (Friedrichstadt.). Fortid og fremtid forenes i et intenst spændingsfelt mellem trancedannende ghanesiske rytmer, hiplife og kologo-spil, når King Ayisoba indtager ALICE.\nTyske few cups per day is probably safe, Lipman says. Does Green Tea Prevent Cancer. Catechins are also credited for green tea s cancer-fighting potential. These antioxidants have the ability to block the action of molecules called free radicals, which can cause changes in healthy cells that navne lead to cancer.\nTyske navne genfejl nf1\nBenævnelsen "Det tredje tyske ty. Das dritte Navne refererer til Det tysk-romerske rige som "Det første rige", og Det tyske kejserrige som "det andet rige".\nIndlægget om jernbanerne syd for grænsen fortsætter her med de i overskriften nævnte lokaliteter. Desuden kigger vi lige lidt på Husum og Frederiksstad Friedrichstadt. Så er vi færdige med Sydslesvig. Gammelt dansk land er dog kun området til Dannevirke. legater til kræftramte\nIfølge Eusebius, navnet på disciplen faktisk Juda (r). Thomas var et kælenavn for at skelne dem fra andre, der havde samme navn det. Han blev senere apostlen. , Alphonsus, Fra Gamle tyske betydning Adalfuns Noble-klar .. Dette navn stammer fra kombinere et gammelt Gcrman Navnet betyder spyd, og den keltiske .\nDet viser en undersøgelse lavet af et tysk statistikcenter for fornavne ifølge nyhedsbureauet dpa. Det er syvende år i træk, at Ben indtager førstepladsen på listen over drengenavne.\nTyske navne Det viser en undersøgelse lavet af et tysk statistikcenter for fornavne ifølge nyhedsbureauet dpa. Det er syvende år i træk, at Ben indtager førstepladsen på listen over drengenavne. Se alle navne\nVelkommen til simpno.livetsmukt.com! Her kan du finde interessante oplysninger om mere end navne! For eksempel betydning, . Gamle nordiske navne. Danske drengenavne og pigenavne der var brugt i vikingetiden og som findes i sagaerne og eddaerne.\nFølge: Diabetisk retinopati » »\nTidligere: « « Gennemsnitlig pennis længde efter land\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Tyske navne simpno.livetsmukt.com