Dårligt indeklima på skoler fordrer politisk handling nu – Folkeskoleforældre\nHos seks ud af ti undersøgte skoler er luften så tung og dårlig, at det går ud over elevernes indlæring. For nylig fik 500 skoler sågar påbud om at få styr på indeklimaet. I Folkeskoleforældre mener vi, at politikere og kommuner må tage ansvar og få styr på indeklimaet nu.\nForeningen Folkeskoleforældre udtaler skarp kritik af den manglende handling fra politikere og kommuner og opfordrer til handling nu!\n“Vi kan ikke vente længere, mens vores børn sidder i sundhedsskadelige lokaler. Med skolereformen, hvor vore børn dagligt skal tilbringe flere timer på skolen, er det meget vigtigt, at dette problem løses hurtigst muligt. Problemet har været kendt i årevis, der er bare ikke blevet handlet på det, da det er op til de enkelte kommuner at skaffe de økonomiske midler. Derfor er politikerne nødt til at prioritere området,” siger Helle Thormann Hartvigsen, bestyrelsesmedlem i Folkeskoleforældre.\nAllerede i 2009 blev det påvist, at 20 procent af de danske klasseværelser har så høje koncentrationer af CO2, at børnenes evne til at tage rationelle beslutninger bliver forringet til et dysfunktionelt niveau og at der var sammenhæng mellem ventilation og karaktergennemsnittet. Nu ser det endda ud til, at problematikken er blevet endnu større.\nForeningen Folkeskoleforældre opfordrerderfor Folketinget til at finde de økonomiske midler til at løse denne opgave snarest muligt – kommunerne kan tydeligvist ikke selv klaret det.\n“Et af målene i den nye folkeskolereform var, at børnene skulle blive så dygtige som de kan. Det har Antorini sagt gang på gang. Det bliver de bare ikke, så længe de sidder i beklumrede lokaler uden tilstrækkeligt med ilt. Dertil kommer de sundhedsskadelige skimmelsvampe, afgasning fra PCB m.m.”, forklarer Helle Thormann Hartvigsen.\nSkolers indeklima er stadig alarmerende dårligt\nHøjt CO2 niveau i danske klasseværelser ødelægger indlæringen\nFor yderlige oplysninger og kommentarer kontakt Helle Thormann Hartvigsen på mail: helle.thormann.hartvigsen@folkeskoleforaeldre.dk eller tlf. 97841204\n← Spot 3: er lektierne blevet sværere at nå?\nAntorini i samråd om lærings-forberedelse →


Dokumentation | Helles dagbog - Dag 8 | Lys i Afrika - Støt et godt formål!\nI går fik jeg ikke skrevet i dagbogen. Energien var simpelthen brugt op, og jeg var så følelsesmæssigt berørt af de ting, jeg så, at jeg var nødt til at få det lidt på afstand.\nVi er nu hjemme ved JEEP igen efter nogle hårde, lange og meget oplevelsesrige dage. Selvom det har været hårdt, er det en oplevelse, jeg ikke ville have været for uden. Det har gjort dybt, dybt indtryk. Ser jeg rent fagligt på det, har Lene og JEEP virkelig gjort alt i deres magt, for at give mig det billedmateriale, som jeg via Pernille, skal have med hjem. Vi har været helt ude i de små runde lerhytter og har fået lov til at se, hvordan familierne bor. Lene har fortalt, at der hvor vi har været, er der mange journalister, der aldrig får lov til at komme. Det er kun på grund af JEEP's gode kontakter til de nær-lokale NGO'er, at der er blevet åbnet nogle døre for os. De har gjort et meget stort stykke arbejde for at få planlagt denne tur.\nDet har påvirket mig utrolig meget at se, hvordan familier på landet bor. De har absolut ingenting og er dybt afhængige af, hvad de selv kan dyrke. De bor i de små runde eller firkantede lerhytter, som vi ser dem i fjernsynet, eller illustreret i børnebøger. Husene er uden vinduer og kun med en meget lille lav dør, som man skal bukke sig for at komme ind af. Deres mad er utrolig ensformig, og består af nogle få basale råvarer. Primært kasserva, men også hirse. I Arua distriktet spiller mango også en vigtig rolle, både i kosten og som handelsvarer. I andre dele af Uganda er det ananas og bananer. I en familieklynge er der flere huse. Et - eller flere bliver brugt som opholds-/soverum, et andet som køkken osv. Hvor mange huse der er, afhænger af familiens størrelse, og hvor mange penge, de har. Men på trods af deres store fattigdom, blev vi pænt modtaget overalt, og de havde virkelig gjort noget ud af at gøre det pænt - bare fordi vi kom. Det er ikke kun i Danmark, at vi gerne vil have vores hjem til at se pænt ud, når vi får gæster. Det berørte mig utrolig meget at se.\nVi skal måske 200 - 300 år tilbage i tiden i Danmark. Til den gang der var fattige husmandssteder med små dårlige boliger, for at kunne sammenligne det med noget, der kommer fra vores verden.\nPå besøg hos Butta og hans familie i Arua\nKasservaen stødes til mel...\n...og kasservaen tilberedes\nButtas nabokone i gang med at male hirse.\nEt billede, der gjorde dybt indtryk!\nUanset hvor vi kom, kom folk hen og spurgte, om vi havde flere solcellelamper, om vi ikke kunne gøre noget for at hjælpe dem, og sørge for at netop de fik en lampe. Når vi sagde nej, blev de ved - om vi da ikke bare kunne hjælpe dem på en eller anden måde - lige meget med hvad. Fordi vi var hvide, troede de, at vi kunne gøre alt. To kvinder spurgte mig endda, om de ikke måtte få min nederdel, fordi de kun havde det tøj, de havde på - og det var slidt. En anden meget stærk oplevelse var, da vi kom ind i et køkken og så et lille barn ligge på gulvet og sove uden opsyn - kun en meter eller to fra et åbent ildsted, hvor en gryde vand stod og kogte. Jeg tør slet ikke tænke på, når det barn bliver så stor, at han/hun kan begynde at vende sig eller kravle. Jeg har set både børn og voksne med nogle meget grimme og til tider store arvæv i både hovedet og på kroppen som uden tvivl stammer fra forbrændinger tidligere i deres liv.\nNoget af det der slog benene helt væk, var det besøg vi havde på en skole, hvor vi uddelte de kladdehæfter, som Daarbak havde sponseret, de fodbolde, som AaB havde givet mig med, samt de blyanter og kuglepenne, som var blevet samlet sammen på kontoret derhjemme. Vi blev mødt af en flok herlige og begejstrede unger, som slet ikke var til at stå for. Der blev lavet en lille sammenkomst, hvor boldene blev overrakt, og jeg skulle holde en tale for dem.\nJeg har aldrig set nogle børn blive så glade for en blyant eller et kladehæfte, for slet ikke at tale om boldene. Vi sørgede personligt for, at alle børn fik en ting med hjem. Det var vi blevet anbefalet af vores dygtige chauffør, Moses. Han sagde, at chancen for at lærerne selv beholdte det hele, og måske solgte det videre, for selv at tjene penge, var stor. Når jeg tænker på den måde, de kiggede på bunkerne, som bare blev mindre og mindre, tror jeg, han havde ret, og lærerne prøvede også undervejs at sige, at de nok skulle sørge for, at resten blev delt ud til de klasser, vi ikke havde været i - den gik ikke. Det er selvfølgelig ikke i orden, hvis de havde et ønske om at beholde det selv, men et eller andet sted kan jeg ikke bebrejde dem. På den ene side er de heldige, fordi de har et arbejde og tjener penge, men på trods af det, har de det stadig meget svært. Som lærer tjener man ca. 270.000 ugx. om måneden. Det lyder af meget, men det er det bestemt ikke, hvis der både skal være råd til husleje, vand, petroleum, tøj, mad, skole osv. Uanset hvordan man vender og drejer det, kan det aldrig komme til at hænge sammen. Jeg synes, det er svært at fordøje det faktum, at det at have et arbejde ikke betyder, at man klarer sig godt. Det bestemmer blot graden af fattigdom.\nDa børnene fik tingene hujede og klappede de, som om de havde vundet 10 millioner i lotto. Jeg kan slet ikke beskrive det. Det berørte mig så dybt, og følelsesmæssigt var jeg meget påvirket af både besøgene i hjemmene og på skolen. Jeg blev spurgt mange gange, om jeg ikke kunne give dem alle en solcellelampe, så de kunne læse. De var jo børn, så hvordan skulle de kunne betale, når deres forældre ikke kunne. Da de fik afslag på lampen, spurgte de istedet på bøger osv. Lige som de voksne ville de også bare gerne hjælpes ud af den situation, de står i. De ved godt, at der findes en anden verden. De kan bare ikke komme derhen.\nJeg fortalte dem om Danmark, og hvordan vi levede. Det var tydeligt, at de troede, vi var meget, meget rige - bare fordi vi var hvide. Godt hjulpet på vej af Pernille, fik jeg fortalt dem, at selv om vi har en løn, der er meget større end deres, skal vi også betale rigtig mange penge, for det vi køber. Og at jeg havde brug for hjælp fra befolkningen i Danmark og opbakning fra Energi Nord for at kunne fortsætte med at sende mange flere solcellelamper afsted i fremtiden. Jeg kunne ikke gøre det alene.\nDet er virkelig rart, at det er Pernille, der er med som fotograf. Det betyder rigtig meget, at hun har været her før og kan guide mig lidt. Det er tydeligt, at hun er mere forberedt end mig på, hvad der har ventet os. Det vil jeg også være næste gang, jeg skal herned. Hun har en utrolig god forståelse for, hvad Lys i Afrika handler om, og vi tænker meget ens. Vi er et godt makkerpar!\nDa vi skulle sige farvel til børnene, vinkede vi selvfølgelig. Da jeg var kommet hen til det første vindue stod børnene og rakte hænderne op. Jeg stak hånden ind gennem tremmerne, og straks var det som en flok bier, der samledes om deres dronning. Alle skulle røre ved mig. De fnisede forlegne (det gør alle hernede, når de bliver generte), og mange sagde 'muzungo, muzungo'. De fleste havde formentlig aldrig set eller rørt ved et hvidt menneske. De løb ud af døren og flokkedes omkring mig udenfor. De skulle bare se og røre og røre, nu hvor de endelig havde muligheden.\nJeg er glad for, at Pernille har taget så mange billeder og video fra disse besøg. Hun er virkelig god til at komme i kontakt med folk, så de rigtige billeder bliver taget. Jeg ved allerede nu, at jeg får så meget godt materiale med hjem, som vil kunne fortælle historien. Mine egne ord kan ikke dække det hav af følelser, der er suset igennem mig på denne tur. Det er så vildt. Jeg troede, at jeg havde forberedt mig godt hjemmefra til turen rent følelsesmæssigt. Men jeg har måttet tro om igen. Alt jeg har hørt og set hernede fra er ingen overdrivelse. Det er først nu, jeg rigtig har forstået, hvad Lys i Afrika er med til at gøre. Jeg er så glad for, at vi faktisk er med til at gøre en meget stor forskel for disse familier.\nOgså i dag er der folk, der er kommet hen til os for at spørge om solcelle-lamperne. De kender JEEP og deres logo - og ved godt, hvad de havde med i bilen for to dage siden. Der er blevet delt 600 lamper ud, men vi kunne sagtens have brugt mange, mange flere. Men JEEP'n kunne ikke have flere med i denne omgang. Både inde i bilen og oven på taget, var der fyldt op.\nFamilierne betaler 15.000 ugx for lampen. Pengene dækker JEEP's omkostninger til transport, administration, uddannelse og overnatning, når de er ude på opgaver langt væk. Pengene bliver således i landet, og gør gavn der. Prisen er dog stadig langt under den faktiske pris. Alene solpanelet koster 20.000 ugx, hvis man skal have et nyt til lampen, så det betaler sig at passe godt på den. Skal lampen købes på markedet, vil prisen afhænge meget af, hvilket område eller hvilket marked i Uganda, man er i/på. Prislejet ligger på 70.000 - 100.000 ugx. Det har de fleste i landområderne ikke en jordisk chance for at spare op til. Men de 15.000 ugx. er overkommelig, hvis de spares op over nogle måneder. Det er indsatsen værd, når man tænker på, at de efterfølgende kan mindske eller fjerne den store udgift, til petroleum. For slet ikke at tale om fjernelse af brandfaren og forbedring af deres sundhed og indeklimaet i hytterne.\nInflationen i Uganda har på grund af krisen været høj. Moses fortalte, at noget af det, der er med til at skrue priserne i vejret er, at der kommer handelsmænd fra bl.a. Sudan for at købe varer, som de så tager med tilbage og sælger. Det handler om basal udbud og efterspørgsel. Og som fattig og sulten bonde eller forretningsmand er det nok svært ikke at sælge sin varer til højest bydende, selv om det ikke hjælper på situationen i Uganda. I Arua og langs vejkanten ude på landet så vi med egne øjne, hvordan der blev handlet fra f.eks. lastbiler og pick-upper.\nUganda har blandt mange andre ting, en meget vigtig handelsvarer i form af Sheabutter-træet. Træet kunne være meget meget færdifuldt for bønderne, hvis de lærte at bruge træet til at udvinde olien, som bruges i dyr makeup, sæbe, cremer mm. Desværre fældes mange af de værdifulde træer og bruges til at lave trækul - netop med det formål at tjene penge til husholdningen. Problemet er, at hvis træet fældes, og der plantes et nyt, tager det 50 år for træet at vokse sig så stort, at man kan udvinde Sheabutter igen. Vidste familierne, hvordan man udvandt olien, kunne træet i stedet brødføde familien, hvis de solgte olien. JEEP underviser i fremstilling af sæbe. Så med træer i haven og et kursus hos JEEP var familien allerede et godt skridt videre på vejen mod at kunne etablere en lille produktionsvirksomhed. På den måde kunne de have en fast indtægtskilde på den lange bane, fremfor på den korte bane at lave trækul af træet. Det giver mad nu og her - men fremtidssikringen udebliver.\nDag 1 &2 - Rejsen


En kæde af luftballoner svævende 20 kilometer oppe i stratosfæren er internetgiganten Googles bud på, hvordan de sidste to tredjedele af Jordens befolkning kommer med på nettet.\nGoogle har sendt 30 luftballoner med antenneudstyr op over New Zealand i et forsøg på at skabe internetadgang til mennesker i øde områder, hvor der ikke er adgang til internettet nu. Fold sammen\nFoto: JOHN SHENK / HANDOUT\nTusinder af heliumballoner skal levere internetforbindelser til utilgængelige områder af verden og dermed sikre, at de to tredjedele af klodens befolkning, som i dag står uden adgang til nettet, kan komme »på« og tage del i udviklingen.\nMed den tanke har internetgiganten Google sendt op mod 30 testballoner af sted fra Christchurch i New Zealand. Med om bord op til 20 kilometers højde var antenner, som skal skabe forbindelser, hvor der ingen forbindelser er lige nu – eller hvis der opstår naturkatastrofer, som afbryder de eksisterende kommunikationslinjer.\n»Ballondrevet internet kan godt lyde skørt, og det er det nok også på en eller anden måde. Men nogle gange må man – hvis man ønsker at tage et stort skridt fremad – foretage sig noget skørt,« siger Richard DeVaul, teknisk chef for Google X-holdet, der skal tænke nyt og afprøve tankerne i praksis for internetgiganten.\n60 procent uden netadgang\nEn ballon kan dække et geografisk område på 1.200 kvadratkilometer. Om bord er en antenne, computerudstyr, batterier og solpaneler, som skaber strøm til udstyret. Selve ballonen skal dobbelt så højt op som almindelige rutefly og udgør derfor ingen fare. Til gengæld kan den kun klare 100 dage i luften og vil ikke – som en satellit – kunne »låses« fast over et bestemt område. Men ligesom med Googles søgemaskine afgør matematiske algoritmer, hvor ballonerne bør være og bevæger dem op og ned i de vinde, som blæser den rigtige vej.\nDet er kun omkring 40 procent af verdens nu syv milliarder indbyggere, der i dag har adgang til nettet, viser nye tal fra FN-organisationen Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU). Det svarer til 2,7 milliarder mennesker, men der er enorme geografiske forskelle.\nMed 75 procent er Europa den region i verden, der har højest internetudbredelse, hvorimod det i Afrika blot er 16 procent. Her er der til gengæld ved at ske rigtigt meget takket være den større udbredelse af mobiltelefoner, som bliver brugt som den primære adgang til nettet og dets mange informationer. Men 90 procent af de 1,1 milliarder husstande, som står uden internetadgang, findes i udviklingslandene.\nBallondrevne internetforbindelser kan betyde, at internetadgangen kommer langt hurtigere til mere utilgængelige dele af Jorden, hvor de kan erstatte kabler i jorden. 80 procent af omkostningerne ved at etablere infrastruktur i jorden er normalt graveomkostninger, så det kræver store investeringer, især i fjerntliggende områder.\nEn ring omkring Jorden\nGoogle forestiller sig en ring af luftballoner, som flyver rundt om Jorden på de stratosfæriske vinde. Såkaldte basestationer på Jorden vil være forbundet med den lokale internetinfrastruktur og kan sende signalet op til ballonerne.\nDe brugere, der vil have adgang, skal have en særlig internetantenne (lige nu i form af, ja, en rød ballon!), som de fæstner på f.eks. en husmur, og som sender og modtager datasignaler fra de balloner, som flyver hen over området i stor højde.\nI første omgang afprøver 50 brugere testballonerne i området ved Christchurch og Canterbury på New Zealands sydø. Den første, der på den måde fik internetadgang, var Charles Nimmo, der er landmand og bor i den lille newzealandske by Leeston. Internetforbindelsen holdt i 15 minutter, før ballonen var drevet videre.\n»Det var underligt. Men det er spændende at være en del af noget nyt,« siger han til avisen New Zealand Herald.\nRichard DeVaul fra Google kalder det »skrækkeligt meget for tidligt« at tænke på at dække hele verden. I første omgang vil Google forsøge at danne en ring af balloner over den samme breddegrad, som New Zealand ligger på og udbrede dækningen til Australien, Argentina og Sydafrika.\n»Vi tror, at hundreder af balloner, måske 300 eller 400, vil være nødvendigt for at danne denne ring,« siger han.\nGoogle har ikke oplyst, hvor mange penge giganten investerer i projektet, der går under navnet »Project Loon«. Google har en række eksperimenter inden for mange områder kørende, heriblandt selvkørende biler, som ifølge Google vil bringe trafiksikkerheden i vejret – ligesom nu, bogstaveligt, internetballonerne.


Maldiverne: Solskin, badeferie og en snert af historie - Godt Gift\nMaldiverne: Solskin, badeferie og en snert af historie\nfebruar 15, 2018 Godtgift\nLad os starte med at få Maldiverne geografisk placeret. Den lille øgruppe, der består af de såkaldte atoller, ligger syd for Indiens og Sri Lankas kyst nærmest lige oveni den ækvatoriale linje, som gør det svært at vide, om det er sommer eller vinter på Maldiverne, medmindre man ved det – her er der nemlig altid sommertemperaturer.\nDe laveste gennemsnitstemperaturer ligger på omkring 25 grader, og det eneste, som kan være en smule irriterende angående vejret, er de tropiske storme og monsuner, man kan være uheldig at blive en del af. Første tip er at befinde sig på de sydligste atoller, da man grundet ækvator-linjen kan undgå meget ved at være på den sydlige del af Maldiverne. Hvis du tænker: “Hvad kan man få ud af en tur til Maldiverne?” er du kommet til den helt rigtige artikel. Læs med og bliv klogere!\nHvad kan man lave på Maldiverne?\nOkay, lad os være helt ærlige… Maldiverne er for det meste kendetegnede ved at være utrolig paradisiske, smukke, luksuriøse, varme og skønne at være på, men, hvis man gerne vil have muligheden for også at kunne bruge noget af tiden på andet end at sole sig, kan man for eksempel:\nBesøge øernes største by, Malé\nBesøge Malé Friday Mosque\nLad os kigge nærmere på de få, men anderledes, ting man kan begive sig til, når man besøger Maldiverne.\nFørst kan man starte med at udforske den største by og hovedstaden til Maldiverne, Malé. Den største ø, Gan, ligger dog faktisk relativt langt fra hovedstaden, og Malé ligger også i et andet atol-fællesskab end selve maldiverne. Det er nu engang sådan det er, og skal man fra Malé til Gan, skal man flyve 1.5 time over det smukke, blå vand. Maldiverne er bosat af befolkning, som næsten består 100% af muslimer.\nDerfor kan man også i hovedbyen finde flere religiøse indikatorer, som vi kommer lidt nærmere på i næste punkt. I Malé ligger der både et nationalmuseum, der kan være værd at besøge, samt et tsunami-monument, hvor man kan mindes dem, der omkom under den voldsomme tsunami i 2004.\nUdforsk hovedstadens religiøse kendesteder\nSom tidligere nævnt kan man i Malé, besøge flere muslimske kendesteder, heriblandt Malé Friday Mosque, som er en ganske smuk bygning. Bygningen er blændende hvid og med smukke gulddetaljer på ydersiden. Bygningen stammer helt tilbage fra 1658 og blev bygget under Ibrahim Iskandar. En sjov detalje er, at moskeen vender mod vest. Normalt er vi i Danmark vant til at høre, at moskeer vender mod øst – mod Mecca – men befinder man sig på de øde Maldiver, bliver moskeen nødt til at vende mod vest.\nParadis – også under havoverfladen\nPå Maldiverne er der rig mulighed for at snorkle dagen lang. Her er der ingen undskyldning – man kan dykke og snorkle til fingrene ligner rosiner. Den optimale snorkle-sæson på Maldiverne løber fra december til maj, da det er her, monsunsæsonen aftager.\nDet vil sige, at der er stille vejr og klar himmel, og det giver optimale dykkerbetingelser. Dykker man ned under havoverfladen eller tager et kig med sit snorkeludstyr, finder man et fantastisk dyreliv, der tæller mange helt uvirkelige arter, som man aldrig har set det i Danmark. Tager man på en dykkertur, kan man være heldig at se hammerhajer, rokker og farverige fisk.


Hvad sker der med HTC’s kommunikation?? – Søren Hugger Møller Hvad sker der med HTC’s kommunikation?? – Søren Hugger Møller\nSøren Hugger Møller\tin Hardware, Software, Verden udenfor, www\t| 30. marts 2010\nI november laver Mobilsiden.dk et interview med HTC’s nordiske direktør, Peter Frølund, og han siger bl.a. at der er en “vis sandsynlighed” for at opdateringen kommer inden udgangen af 2009.\nSe interviewet herunder (delen omkring opdatering af Hero starter ca. 2:21):\nMen det skete ikke. HTC forbliver i stedet tavse som østers og lader brugerne stå tilbage i komplet uvished om hvad der kan forventes.\nI løbet af januar kommer der rygter om at opdateringen (nu til Android 2.1) kan forventes i løbet af marts 2010. I februar, i forbindelse med afholdelsen af Mobile World Congress i Barcelona, tweeter HTC endnu en officiel bekræftelse af at HTC Hero (og andre telefoner) vil få opdatering – der nævnes dog intet om en dato.\nSamme dag som HTC’s tweet frigiver Mobilsiden.dk endnu et interview med Peter Frølund. Her bliver den 1. april eller “i løbet af april” lagt på bordet som en mulig dato:\nMidt i marts bliver en lækket release-plan frigivet og af den fremgår det at de europæiske Hero’er vil få opdateringen den 2. april.\nI går bliver der så pludselig postet en besked på Plurk (tilsyneladende fra HTC’s afdeling i Taiwan) om at opdateringen kommer den 26. april. Ifb. med kommentaren på Plurk kontaktede TV 2 Beep den danske afdeling hvor man dog bare henviste til Peter Frølunds tidligere udtalelse til Mobilsiden.dk.\nHvad så nu? Ja, det er et godt spørgsmål. Jeg tænker at HTC virkelig bør være bedre til at håndtere situationer som denne. Det virker rigtig meget som om forskellige folk i virksomheden, udtaler sig uden egentlig at have konfirmeret oplysningerne. Enten det eller også er HTC’s interne kommunikation også komplet kuldsejlet.\nSelvfølgelig kan der opstå misforståelser i en så stor organisation og selvfølgelig skal man ikke stole 100 % på rygter, men hvis HTC nu havde været bedre til tydeligt at udmelde noget officielt, kunne man da forestille sig at noget af forvirringen og nogle frustrationerne, som jeg og andre har følt kunne have været mindsket en smule.\nEn stor del af problematikken opstår selvfølgelig på baggrund af hvor villige tech-medierne (og deres læsere) er til at løbe med rygter så snart de opstår, men det giver jo bare en endnu bedre grund til at man bør sørge for at få kommunikeret de korrekte detaljer ud!\nI fremtiden er det vist meningen, at alle apps og andre dele af styresystemet (inputmetoder, browser, etc.) skal kunne opgraderes gennem Android Market for at undgå problemer som dette. Se f.eks. http://daringfireball.net/linked/2010/03/30/android-froyo\nLad os håbe det! Nexus One og Motorola Droid får vist allerede opdateringer “over-the-air”, men jeg ved ikke om det eksisterer på nogle af HTC’s egne telefoner. Men jeg håber det da, det ville også være meget bedre end at være tvunget til at bruge Windows og nuke sin telefon fuldstændig når HTC kommer med en opdatering.\nAlle android handsets kan (mig bekendt) opdateres OTA, hvilket også ifølge nogen kilder er måden som 2.1 vil komme til Hero på.\nOg frovo-modellen er i mine øjne meget, meget brugbar og velkommen – så begynder det jo at ligne noget i retning af at opdatere en Linuxinstall med opdaterede pakker. Her bliver faldgruben nok producentspecifik software, altså HTC Sense for Hero’ens vedkommende.\nJa, der er da i hvert fald også en OTA-opdaterings-indstillingsmulighed i Hero’en – som jeg også har aktiveret. Bliver spændende at se hvad der sker.\n… og hvad skete der så?\nNok ikke ret meget siden du ikke har postet en hel posefuld smileys allerede …\nÆv, jeg håbede virkelig :-(\nDer er faktisk sket noget i dag. HTC har på deres website annonceret at den første opdatering nu er klar til de Nordiske lande, Grækenland og Irland. Jeg har dog ikke fået opdateringen på min endnu: http://www.htc.com/dk/support.aspx


Her kommer opskriften på de lækre marcipancupcakes jeg bagte sidste weekend. Opskriften har jeg fundet på Odense Marcipans hjemmeside hvor de har en masse spændende opskrifter - især hvis man elsker marcipan og nougat ligesom mig ;).\nMarcipancupcakes (ca. 20 stk)\nÆg og sukker piskes hvidt og skummende. Mel, bagepulver og vanille blandes med revet marcipan. Det hele blandes sammen og der tilsættes til sidst smeltet smør. Dejen fyldes i cupcakeforme, jeg havde dej til 20 kager. Kagerne bages ved 180 grader i 15-20 minutter.\n100 gram hakkest mørk chokolade varmes forsigtigt sammen med 1 dl fløde. Når chokoladen er smeltet hældes blandingen over i en skål og der piskes i ca. 10 minutter. Man skal have lidt tålmodighed for der går et stykke tid inden frostingen bliver stiv. Men man skal være meget opmærksom når blandingen begynder at stivne, jeg kom nemlig til at piske lidt for længe. Frostingen smagte stadig helt fantastisk men blev altså en anelse for stiv og dermed lidt svær at arbejde med.\nKagerne er desuden pyntet med forskellige fondantdekorationer.\nIndsendt af KageMaGi kl. 19.56\nKæmpe cupcake - juhuuu det lykkedes!\nFlere billeder fra workshoppen i går...\nChokolade-pebermyntekager (lige så gode, som de ly...\nMislykket kage :-(


Tematimer: OCD, tvangstanker og -handlinger blandt børn og unge’. 15.5.2020 kl. 12-14. FLYTTES TIL 2021 | Livsmod.net\nLivsmods arrangement fredag 15.5.2020 kl. 12-14 – BEMÆRK at tematimerne er aflyst pga. Coronasituationen og vil blive forsøgt gennemført på et senere tidspunkt.\nTema & oplægsholder\nSom opfølgning på Livsmods tidligere tematimer om psykisk mistrivsel har vi denne fredag fokus på OCD, tvangstanker og -handlinger. Vi har i Livsmod længe haft et ønske om tematimer med fokus på netop lidelsen OCD ud fra en praktisk og brugerorienteret vinkel. Livsmods får derfor besøg af Tina Heide, der er næstformand i den landsdækkende organisation OCD Foreningen. OCD Foreningen har hjerneforsker Peter Lund Madsen og danser & designer Claudia Rex som ambassadører.\nSe mere på foreningens hjemmeside: www.ocd-foreningen.dk.\nTematimer om OCD hos børn og unge\nOCD (Obsessive Compulsive Disorder) er en psykisk lidelse med tilbagevendende tvangstanker og / eller tvangshandlinger, der findes i alle sværhedsgrader, lige fra den helt milde med kun lejlighedsvis optræden til den svært invaliderende tilstand, hvor stort set alle døgnets vågne timer er beslaglagt af tvangstanker og handlinger. OCD er ikke en sindssygdom, selvom mange med lidelsen er bange for at blive opfattet som sindssyge af omgivelserne.\nTvangstanker (obsessioner) er ideer, tankebilleder eller indskydelser, der dukker op i bevidstheden igen og igen på en ensartet måde. Det drejer sig oftest om frygt for at skade sig selv eller andre, frygt for smitte eller kemikalier, overdreven tvivl og behov for orden og symmetri. Tankerne er næsten altid pinagtigt generende og svære at modarbejde.\nTvangshandlinger (kompulsioner) og ritualer er tilbagevendende handlinger, der udføres efter bestemte mønstre, ofte for at undgå en eller anden frygtet begivenhed og ofte foranlediget af tvangstanker. Tvangshandlinger kan være vaske- eller rengøringsritualer, kontrolritualer (checken), tælleritualer og ordens- eller symmetriritualer. Nogle har udelukkende tvangstanker, andre næsten ‘kun’ ritualer. Men oftest er det en kombination af begge dele. På tematimerne vil der være fokus på, hvad OCD er, hvordan det er at leve med OCD, hvordan vi opdager og håndterer det samt hvilken hjælp og behandling, der tilbydes.\nOCD Foreningen udgiver ’OCD Nyt’ og har telefonrådgivning (også til fagpersoner), en unge-linje, selvhjælps- og lokalgrupper og driver sammen med Angstforeningen og DepressionsForeningen cafeer i de største danske byer.\nDeltagere er de kommunale og regionale behandlingsansvarlige, psykologer, sundhedsplejersker, sagsbehandlere, sygeplejersker og lærere, pædagoger mfl.\nDeltagerantal er begrænset til maks. 160.\nVi opfordrer som altid til, at arrangementet via interne netværk når ud til de relevante personalegrupper i kommuner og hospitalsregi.\nArrangementet er gratis for deltagere fra kommunerne Allerød, Gribskov, Fredensborg, Frederikssund, Furesø, Helsingør, Halsnæs, Hillerød, Hørsholm, Rudersdal og fra hospitalsregi. Alle andre opkræves et gebyr på 300 kroner mod udlevering af kvittering for deltagelse.\nTematimer: Børn & unge med psykisk syge forældre 15.1.2021 kl. 12-14


Mozambique – på den anden side | DYK\nVraget efter krydstogtfartøjet Klipfontein er et populært omend lidt dybt dyk ved Zavora.\nStranden i Tofo er lang og bred. Den udgør en vigtig del af hverdagslivet for byboerne.\nManta og hvalhaj på ét og samme dyk! I Mozambique kan man virkelige tale om møder med havets storvildt.\nTekst: Marko Wramén Foto: Andrea Marshall og Marko Wramén\nMozambique hører til verdens mest fattige lande med lav gennemsnitlig levetid og høj barnedødelighed. Alligevel er der håb for fremtiden. En del af håbet handler om turisme, og her lokker smukke strande og actionpræget dykning med havets giganter.\nNår talen falder på Mozambique, så får mange af os, som ikke længere er teenagere, billeder på nethinden af borgerkrig, kommunistguerilla og ulandshjælp. Efter 500 år som portugisisk koloni, vågnede man op en morgen i 1975 og opdagede, at portugiserne ganske enkelt var taget hjem. En blodig borgerkrig brød ud, og først i 1992 sluttede de stridende parter fred. 18 års kommunistisk styre fulgte, og der er stadig mange gader i hovedstaden Maputo, der er opkaldt efter forskellige partikoryfæer og diverse internationale venstrefløjsprofiler – der er fx en Olof Palmes Gade centralt i byen.\nI dag er den enorme, men ludfattige nation stille og roligt ved at rejse sig på lidt usikre ben. Mozambique er noget så usædvanlig som et fattigt land, hvor meget er dyrt. Der produceres ikke mange varer. I stedet importerer man fra Portugal og fra nabolandet Sydafrika, hvilket medfører høje priser. For den fattige medborger på gaden er det ikke let. Børnedødeligheden ligger på forfærdelige 7,9 procent, og gennemsnitslevetiden for mænd er kun 40 år. De største helbredsproblemer er manglende sygepleje og HIV/AIDS (mere end 11 procent er smittede). Den høje andel af HIV-smittede betyder, at der findes mange forældreløse børn. SOS Børnebyer har for eksempel en by og skole uden for Tofo. Mozambique modtager meget udviklingsbistand fra Danmark, og udviklingen går trods alt i den rigtige retning.\nTurismen en vigtig indkomstkilde og en redningsplanke for de familier, som får chancen for at arbejde inden for sektoren. Maputo er en sjov by at besøge. Der er gang i nattelivet, god musik og en ret anderledes stemning. Men alligevel er det kysten, som er den store attraktion. Mozambiques kyst ud mod Det Indiske Ocean er næsten 2.500 kilometer lang og udsmykket med den ene paradisstrand efter den anden.\nDer er en del forskellige dykkeområder langs kysten, men de fleste tager til Tofo, som vi kommer tilbage til.\nArchipélago das Quirimbas\nLangt mod nord, ud for byen Pemba, ligger øgruppen Quirimbas, hvor de 11 sydligste koraløer er beskyttede i en nationalpark. På grund af Mozambiques så godt som ikke-eksisterende infrastruktur, kommer kun få turister og endnu færre dykkere hele vejen hertil. Men dykkercentrene i området lokker med koraller, skildpadder, søkøer og kælvende hvaler. Her er også mægtige drop-offs. Det her er eksotisk dykning i en kaliber, som kun få har oplevet.\n1.200 kilometer længere mod syd venter Bazaruto-øerne, som lokker flere turister til. Her dykkes der en hel del og det er først og fremmest koralrevene omkring øerne, som frister. Øgruppen består af fem øer og man dykker hovedsageligt på ydersiden af dem. Når dykkestederne har navne som Baluba Reef bliver man jo nysgerrig. Her er masser af fisk, en hel del forskellige arter af rokker inklusive manta og en hvalhaj i ny og næ. Sigten kan dog være ret varierende. Man når frem til Bazaruto via den...\nOman – liveaboard ved Al-Hallaniyah Islands\nPukkelhvalerne syd for Oman tilhører en isoleret bestand og har derfor udviklet sin egen genetiske art.\nLiveaboard i Sudan – Vragdykning blandt 360.000 bomber\nDette er kun en lille del af Umbrias dødelige last, som bl.a. består af 360.000 bomber.


L�r poker med Pokerstars\nS�dan spiller du sit n go turneringerne\nBedre poker spiller - s�dan!\nS�dan vinder du finale turneringen\nLog dine poker modstandere\nFordele og ulemper ved et aktivt spil i starten af poker turneringen\nS�dan skal du spille i starten af poker turneringen. S�dan sikrer du din gevinst ved poker turneringerne\nFlere artikler >> Regler til Americana12. juli 2006 Pokervarianten Americana er st�rkt p� vej frem. BestPoker\n� BestPoker >>\n� L�s mere om BestPoker >>\nFlere og flere steder dukker pokervarianten Americana op. Her er reglerne:\nAmericana spilles med et kortspil p� 32 kort fra Es til Syv.\nI Americana t�ller A-7-8-9-10 som den laveste straight.\nDer er ogs� andre forskelle sammenlignet med �normal� pokerh�nds rangf�lge, da en Flush sl�r et Fuldt Hus.\nDer kan deltage op til seks spillere i det samme spil.\nKortene gives i urets retning startende med den f�rste aktive spiller efter kortgiveren.\nAmericana spilles med en ante. F�r der bliver givet nogen kort, skal anterne indskydes.\nHver spiller modtager to kort, det ene med billedsiden nedad og det andet med billedsiden opad. Det kort, du f�rst modtager, kaldes for dit �hole card� (dit lukkede kort) og kan ikke ses af de andre spillere. Herefter gives der yderligere tre kort med billedsiden opad til hver af de tilbagev�rende spillere.\nDen spiller, der viser det h�jeste kort efter kortgivningen, skal indskyde et tvunget bud (bring-in), der som regel bel�ber sig til to gange anten, eller give et h�jere bud end dette, hvis gr�nsen tillader det. For at afg�re, hvem der skal foretage en bring-in, fasts�ttes v�rdien af ens kortrang af farven, hvor r�kkef�lgen er spar, hjertere, ruder og kl�r (i nedadg�ende r�kkef�lge). Efter den f�rste bring-in eller f�rste bud er foretaget, forts�tter omgangen i urets retning indtil hele runden er fuldf�rt.\nI Americana spiller man med fire byderunder. Den f�rste byderunde finder sted, n�r hver spiller har modtaget sine to f�rste kort. Herefter gives 3., 4., og 5. kort til hver spiller og en ny byderunde begynder.\nRangorden i Americana:\n3.\tFire ens\n5.\tFuldt hus\n7.\tTre ens\n8.\tTo par\n9.\tEt par\n10.\tH�je kort\nTak til Bestpoker.com for hj�lp med reglerne � bl.a. p� Bestpoker.com kan du spille Americana.\nKlik her, hvis du vil l�re reglerne til Telesina.\nStart din egen pokerklub\nBet24 Poker open 2010\nBET24 POKER CHAMPION CHIP\nKvalificer dig til PokerStars Baltic Festival\n$500 Bonus Freeroll\nVind billetter til Mikkel Kessler kampen\nGodt nyt fra Titan\nSit & Go Vanvid\nParadisePoker for�rer 250.000 EURO v�k Bet24 introducerer to nye pokerturneringer\nDanskerne inviteres til skattejagt\nSp�nding p� R�dhuspladsen\nPoker i skyen


Hvad irriterer dig grænseløst? - Side 133 - Debatten\nDato og tid er 26. apr 2018, 21:00\nSide 133 af 584\nIndlægaf Daine » 3. maj 2016, 10:17\nDu har min dybeste sympati! Det slår mine får med flere længder\nIndlægaf kidkomb » 3. maj 2016, 10:20\nkidkomb skrev: Et engelsk firma, som jeg har købt to bh'er og en bikini-top ved.\nFørst kom der aldrig en pakke. Så skrev jeg til kundeservice, som sagde "det var da mærkeligt, jeg kan se den er blevet sendt, den er nok gået tabt i posten så. Vi sender en ny pakke."\nNogle uger efter kom pakken så. Med kun de to bh'er i. På invoice seddelen stod der også kun de to.\nSå jeg skriver til kundeservice igen og siger, at de godt lige må sende min bikini-top også, for jeg har altså betalt for 3 ting.\nIntet svar. Skriver igen. Intet svar. Skriver en sur mail om at nu må de edderdylme gerne svare! Intet svar.\nTjekker alle konti i huset. Ingen penge er blevet trukket nogen steder\nNu her 3 uger senere kommer der pludselig en pakke med bikini-toppen.\nSom jeg i øvrigt har bestilt et andet sted fra, for vi rejser på søndag og jeg skal altså bruge den.\n-oven i købet var str forkert, så jeg har nået at returnere OG få en ny i den rigtige størrelse.\nNu står jeg så her. Men en bikini-top i en forkert str, som vil koste en kvart bondegård at sende retur til England.\nOg jeg har tilsyneladende ikke betalt en øre for den.\nVi taler altså om 109 PUND, som ikke er blevet trukket.\nJeg synes virkelig det er mærkeligt og jeg kan ikke bestemme mig for, hvad jeg skal gøre!\nJeg ville bare beholde den og tænke tak for gaven\nJo, det hælder jeg også til. Men det er altså en halvdyr bikinitop og jeg vil jo gerne give den væk, men hvad så hvis de pludselig trækker pengene? Så har jeg ikke noget at sende retur\nIndlægaf Flora » 3. maj 2016, 10:43\nNej, det vil selvfølgelig være uheldigt. Måske du bare kunne gemme den et par måneder og se om de trækker noget. Hvis de så ikke gør er det måske ikke så sandsynligt at de kommer til det og så kan du give den væk?\nAlternativt kan du give den væk på de vilkår at den er gratis hvis firmaet ikke opdager noget, men koster X antal kroner hvis de gør. Så kan modtageren selv vurdere om hun vil risikere at skulle købe den eller hellere vil undvære.\nIndlægaf kidkomb » 3. maj 2016, 10:54\nJa, det kunne jeg jo gøre.\nJeg giver det en måneds tid tror jeg.\nSå giver jeg den væk\nIndlægaf dgd2007 » 3. maj 2016, 11:00\nJeg synes, News bliver værre og værre med det der med to studieværter, der lader, som om de snakker sammer og nikker til hinanden eller fuldender hinandens sætninger.\nHold nu op med det der! Jeg ved godt, I har lært det af amerikanerne, men amerikanerne er ikke engang så slemme, som I er er nu\nIndlægaf Badesandalen » 3. maj 2016, 11:26\nMin altan er altså meget lille, der kan slet ikke være så mange dyr på den!\nIndlægaf Fru Sunshine » 3. maj 2016, 11:26\nIndlægaf Guilded_Lily » 3. maj 2016, 12:37\nLad os se, om lammene tages fra mødrene på samme måde - så skal de nok blive ligeså festlige at høre på. Efter jeg selv fik børn, føler jeg virkelig med de køer og kalve, der kan stå og glo på hinanden over vejen og bare brøle. Det er lige før, man kan mørke savnet hos begge parter - det er faktisk ubehageligt (og sikkert plat, hvis man ikke tillægger dyr følelser).\nIndlægaf Guilded_Lily » 3. maj 2016, 12:39\nMin mand er på kursus 50 km herfra og har glemt sin telefon. Jeg ved, han skal over grænsen, men jeg ved ikke, om han skal til sin hobby i aften og om han spiser hjemme. Så jeg kan ikke finde ud af, om ungerne og jeg kan nøjes med rester fra i går, eller jeg skal gå ud og fiske kyllepatter op ad boksen til en ny ret, der er nok af...\nIndlægaf kidkomb » 3. maj 2016, 12:46\nIndlægaf Guilded_Lily » 3. maj 2016, 12:49\nkidkomb skrev: Kyllepatter...\nIndlægaf Avino » 3. maj 2016, 13:31\nJeg spørger nok dumt, men hvad er det, hva\nIndlægaf Guilded_Lily » 3. maj 2016, 13:36\nDet nok mere korrekte: kyllingebryster.\nIndlægaf Avino » 3. maj 2016, 13:41\nSå kan vi bare tænke--- hvad er der i vejen med kyllingebryster\nIndlægaf Smiling_Goat » 3. maj 2016, 14:02\nJeg er virkelig efterhånden ved at få knopper. Jeg føler ikke rigtigt, jeg kan brokke mig i virkeligheden, for jeg vil ikke, at folk jeg kender, skal have et negativt indtryk af ham, men hold nu op jeg er træt af min kærestes far.


København bliver medlem af fornemt klima-selskab - MX.dk\nAf Lea Ostenfeld Bitsch - 25/09-15 13:39; Opdateret: 25/09-15 13:59\nKøbenhavn er blandt de første ti storbyer i verden, der er blevet en del af det ambitiøse klima-selskab Compact of Mayors.\nKøbenhavn har et mål om at være CO2-neutral i år 2025. (Billede: Polfoto/Thomas Borberg)\nSom en af de første ti storbyer i verden er København nu helt inde i varmen i verdens største sammenslutning af byer, der arbejder målrettet for at nedbringe deres CO2-udledning.\nHvad er Compact of Mayors?\nCompact of Mayors er en global koalition af borgmestre og byer, der forpligter sig til at reducere lokale CO2 emissioner, reducere byens sårbarhed overfor klimaforandringer og rapportere om fremdrift.\nUdover København er de ti første fuldgyldige medlemmer i Compact of Mayors Rio de Janeiro, New York, London, Oslo, Melbourne, Buenos Aires, Mexico City, Cape Town og Washington, D.C.\nDet er de internationale organisationer C40, ICLEI, UCLG og UN Habitat, der står bag Compact of Mayors, sammen med New Yorks tidligere borgmester Michael Bloomberg, FN Generalsekretærens særlige rådgiver om byer og klimaforandringer.\nCompact of Mayors er den første globale sammenslutning, som gør det muligt for byer at rapportere på en samlet, fælles platform.\nCompact of Mayors forventes at få en fremtrædende plads i diskussionen om byernes rolle i de internationale klima-forhandlinger ved COP21 i Paris senere i år.\nSammenslutningen hedder Compact of Mayors, og med i det eksklusive klima-selskab er storbyer som New York, London, Melbourne og Rio de Janeiro.\nMed medlemsskabet forpligter byerne sig på løbende at rapportere om deres fremskridt i indsatsen mod CO2-udledningen, og Compact of Mayors har udviklet en ny international standard til opgørelse af udledningen.\nMedlemsskabet får stor betydning for Københavns mulighed for at lægge pres på politikerne for at gøre noget ved klimaforandringerne, siger Morten Kabell, teknik- og miljøborgmester i København.\n- Som medlem af Compact of Mayors er København med til at presse på for en forpligtigende aftale frem mod FN’s klimatopmøde i september. Samtidig får vi som by mulighed for at sammenligne vores klimaindsats med andre byer, så vi kan se, hvor vi kan blive bedre og lære af andre.\nKøbenhavn er allerede en stor inspirationskilde for verdens storbyer, lyder det fra Morten Kabell.\n- København er en af de storbyer med de mest ambitiøse klimamål, og vi har allerede reduceret vores CO2-udledning med 31 pct. Derfor ser mange storbyer mod København for at hente inspiration, siger han.\nMorten Kabell mener langt fra, at den nuværende regering er ambitiøs nok, når det kommer til at reducere CO2-udslippet. Derfor må København som by gå foran, lyder det.


Sådan beskytter du mod negative energier - da.imevictoria.com\nFamilieforholdene kan fylde hjemmet til negative energier . For at gøre huset rent, gotta lad luft og sollys.\nDe negative energier er ting, som mange mennesker ønsker at undgå, især i hjemmet, som er hvilested, hvor vi håber at finde en fredelig atmosfære og uden dårlige vibrationer.\nMen vi må også holde sig væk fra arbejdspladsen eller universitetet, fordi deres udseende kan påvirke din dag og gøre tingene ikke går, som du havde forventet.\nHeldigvis er der flere måder at håndtere dårlige energier, så de ikke ubalance vores følelser.\nHvad er negative energier?\ndet er energier, der forstyrrer på de følelsesmæssige aspekter, åndelige, fysiske og mentale, forhindrer os at finde ro og skabe visse fornemmelser såsom angst, depression eller endda manglende koncentration.\nsådan beskytter mod energi Negati ves?\nBeskæftiger sig med negativ energi er den bedste måde at forhindre andre tager magten over vores liv og især vores følelser.\nDer er flere måder at undgå eller beskytte alle . dårlige vibrationer, der vises hver dag, for at få en bedre holdning og væk tider med stress\ni resten af denne artikel vil vi dele med dig nogle anbefalinger:\nUdeluk frygt: nogle gange negative energier er skabt af frygt, usikkerhed eller negative tanker, blandt andre. Vi kan styre blot ved at tage dem.\nDet er meget vigtigt at identificere oprindelsen af denne frygt og forsøger at imødegå den følelse af frihed og sikkerhed.\nEn positiv ånd Selv hvis du ikke praksis meget ofte en positiv tankegang er den bedste måde at afværge dårlige vibes og har gode følelsesmæssige sundhed\nat lære at kontrollere og dårlige tider. forsøger at bringe sin elskværdige side kan være den vigtigste nøgle til at overvinde og fjerne negative energier\nBær et fed hvidløg på sig selv . Denne ingrediens betragtes som en amulet, der afviser dårlig energi og trang andre\nDet anbefales at sætte en hvidløgskage inde i en klud eller klud og bære det i tasken eller i din tegnebog. essentiel olie af timian i nærheden\n: En esoterisk praksis c onsiste at anvende en dråbe af denne æterisk olie bag ørerne eller på håndled, at afværge dårlige vibes Wear Street filial\n. De siger gaden gren har evnen til at fjerne alle typer af negative energier, de kommer fra en dårlig øjeblik eller en person. er det bedst at altid have ved hånden et par grene af denne plante eller sætte nogle blade på skrivebordet for eksempel .\nHvordan til at fjerne negativ energi, når de er i vores hus?\n, når der er tvister mellem parret, med børn eller mellem søskende, er det meget sandsynligt, at huset er fuld af 'negativ energi og lidt sund atmosfære for familien hersker.\ni dette tilfælde, er det bedst at foretage en ændring og at forsøge at fjerne noget, der kan generere dårlige vibes.\n, hvis fortryd det, der ikke er nødvendigt: At have for meget ting s kan undertiden påvirke energi af sted, fordi den ideelle er at opretholde den renoverede og organiseret atmosfære.\nÅbning af vinduer og døre: At forlade luften ind og ud af huset er et godt alternativ til "rengøring af huset", ligesom at lade være i sollys.\nRøgelse: Siden oldtiden, folk har brugt røgelse som ingrediens til at forny luften i hjemmet og udrydde de dårlige energier. Saltvand: Blandingen af disse to ingredienser er ideel til at rense husets rum og ændre atmosfæren\nAromaterapi: Brug af æteriske olier eller lugtdiffusorer i forskellige områder af hjemmet hjælper med at slappe af hele familien og skabe en mere behagelig atmosfære.\nMed planter til din rådighed Inde i huset: Ud over at give en renere og mere rolig luft hjælper planter os med at fjerne negativitet og tiltrække god energi til huset.\nRengør ofte: Dammens ophopning eller affald, blandt andet urenheder, f.eks skabe en tung atmosfære, som kan afspejles i familiens følelser.\nDet er meget vigtigt at rengøre alle områder af hjemmet ofte og renovere rummene for at give et andet udseende til huset.\ndialog: Endelig er det vigtigt at lære at komme sammen som familie og at tale stille om ting, som du ikke er enig med eller nogle forslag til at skabe bedre sameksistens.\nDeling af øjeblikke med familie, udtrykker følelser og opretholder stærke bindinger er en af de bedste måder at holde negativitet ud af hjemmet.\nTips til sund rum\nRummet er det sted i som kroppen får sin energi det er derfor, der er mange detaljer at overveje. i denne artikel, vi vil give dig nogle fantastiske og overraskende tips til dig at gøre dit soveværelse til et sundt og afbalanceret rum Et rent og ventileret rum Rengøringen af ilden er grundlæggende, og vi bør gøre det systematisk med naturlige produkter.\nVidste du, at græd er godt for dig?\nNår vi er kede af, og vi udtrykker det ved at græde, kroppen frigiver stoffer, som virker den rolle som naturlig beroligende middel, som hjælper os til gradvist at reducere vores smerte. Crying frigiver to forskellige klasser af hormoner, opiater og oxytocin. Disse to stoffer har evnen til at forkæle vores lidelse.\nBehandlinger og råd til at kæmpe mod rosacea\nVidste du, at VapoRub kan reducere acne?


Le Pyrénéen, Le Barcarès - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Le Barcarès Restauranter i nærheden af Le Pyrénéen\nAlle aktiviteter i Le Barcarès Aktiviteter i nærheden af Le Pyrénéen\nEuropa›Frankrig›Languedoc-Roussillon›Pyrenæerne›Le Barcarès›Restauranter i Le Barcarès› Le Pyrénéen\n199 anmeldelser Nr. 13 af 53 Restauranter i Le Barcarès Udmærkelsescertifikatet $$$\nSlet Le Pyrénéen fra Gemte sider Du har tilføjet Le Pyrénéen til Gemte sider Er denne restaurant god til særlige lejligheder?\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 9 boulevard de la Côté Vermeille, 66420 Le Barcarès, Frankrig +33 4 68 86 27 63\nWebsted I dag 6:30 pm - 9:45 pm\nBegynd din anmeldelse af Le Pyrénéen Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Le Pyrénéen, kiggede også på\nLe Barcarès, Pyrenæerne Alle restauranter I Le Barcarès (71)\nHar du været i Le Pyrénéen? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n9 boulevard de la Côté Vermeille, 66420 Le Barcarès, Frankrig Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Le Pyrénéen og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Le Pyrénéen og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Le Pyrénéen Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 48 anmeldelser Tahiti Mini Golf\n12 anmeldelser Roussillon Navette\n9 anmeldelser Cobra Watercraft 66\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 348 anmeldelser Oh Kakou\n273 anmeldelser La Langouste Qui Chante\n159 anmeldelser Le Front de Mer


Bogreolen Rabatkode december 2018\nBogreolen Rabatkoder & Tilbud\nMed vores Bogreolen rabatkoder og tilbud kan du spare mange penge når du handler hos Bogreolen. En Bogreolen rabatkode benytter du i forbindelse med dit køb og kan typisk indtastes når du gennemfører bestillingen. Vi arbejder hårdt for at indhente de aller bedste rabatkoder og tilbud hos Bogreolen, og får løbende friske koder fra vore samarbejdspartnere. Husk at tilmelde dig vores Facebook side og nyhedsbrev så du aldrig går glip af en Bogreolen rabatkode eller tilbud. Shop nu!\nBogreolen – Spar op til 43% på e-bøger\nBogreolen tilbyder bl.a. et bredt udvalg af billige e-bøger til indkøbspris. Her kan du købe e-bøger, inden for skønlitteratur, faglitteratur med videre. Udvalget af bøger er voksende, hvilket betyder at der altid er gode e-bøger til dig. Når du køber din e-bog[...]\nBogreolen er Danmarks bedste digitale boghandel for dig, der elsker gode bøger. Bogreolen tilbyder billige bøger, således du får muligheden for flere gode læseoplevelser.\nVed at købe dine bøger online, kan du i ro og mag vælge en god bog uden at skulle stå i kø i butikken. Bogreolen har et kæmpe stort udvalg af danske og engelske bøger, e-bøger og lydbøger og tilbyder de nyeste titler og bestsellers.\nBogreolen rabatkode - spørgsmål & svar\nBogreolen er en populær online shop hvor du altid har 14 dages returret på dit køb. Der er ingen skjulte gebyrer og dine varer bliver leveret indenfor få dage. Vi vil dog anbefale at du altid læser handelsbetingelserne inden du gennemfører dit køb hos Bogreolen.\nHvad er en Bogreolen rabatkode? Og hvordan bruger jeg den?\nEn Bogreolen rabatkode kan du benytte i forbindelse med betaling af dine varer i shoppen. En Bogreolen rabatkode består af flere tal og cifre, som du kan kopiere fra vores side. Ofte skal koden aktiveres og det bliver den automatisk når du klikker på linket “Vis rabatkode”.\nHvor ofte får i en gyldig rabatkode til Bogreolen?\nVi får løbende rabatkoder til Bogreolen, dog er det butikken der bestemmer hvornår de ønsker at uddele eksklusive rabatkoder. Vores ambition er at forhandle min 1 gyldig Bogreolen rabatkode om måneden.\nHvorfor virker min Bogreolen rabatkode ikke?\nHvis din Bogreolen rabatkode ikke virker skyldes det ofte at den kun gælder til et udvalg af brands eller at du skal købe for et minimum beløb. Læs derfor betingelserne grundigt på selve Bogreolen rabatkoden. Derudover er kan det være at Bogreolen rabatkoden er udløbet. Du er velkommen til at kontakte os hvis du har problemer med din Bogreolen rabatkode eller ønsker at dele en Bogreolen rabatkode med os.\nKan man bruge flere rabatkoder til Bogreolen?\nMed mindre det fremgår af betingelserne kan du benytte din Bogreolen kode så mange gange du vil. Vær dog opmærksom på at der i visse tilfælde er begrænsninger på hvilke produkter og brands der kan kombineres.\nHvordan får man rabatkode Bogreolen?\nBogreolen uddeler ofte rabatkoder til loyale eller nye kunder. Du kan i visse tilfælde få en rabatkode når du tilmelder dig nyhedsbrev eller Facebook. Vi får løbende tildelt rabatkoder fra Bogreolen, tilgengæld ønsker Bogreolen at vi skaber omtale og interesse for Bogreolen produkter.\nHvor indtaster man Bogreolen rabatkode?\nEn Bogreolen rabatkode kan du benytte i forbindelse med betaling af dine varer i shoppen.\nHvad er forskellen på en Bogreolen rabatkode, Bogreolen kuponkode, Bogreolen kampagne?\nEn Bogreolen rabatkode og Bogreolen kuponkode er forskellige betegnelser for det samme. En kampagne er typisk et udsalg, tilbud eller særligt event som Bogreolen Black friday udsalg.\nHvad får i ud af at tilbyde en Bogreolen rabatkode?\nVi får en lille % af din ordreværdi når du benytter Bogreolen rabatkoden. Det vil sige at der ikke er nogen omkostninger for dig når du benytter vores side - kun besparelser :wink:


Jobcenter-chefens fornærmede kritik af pressen | Svendborgs NetAvis\naf Frede Jakobsen d. jun 1, 2010 7 kommentarer\nDer er ikke noget galt på Svendborgs Kommunes Jobcenter. Det er pressen, der er noget galt med. Og lige så galt er det med dem, der kritiserer Jobcentret for dets aktivering af sygemeldte borgere. Det er sådan, det hænger sammen. I hvert fald ifølge Jobcenterchef Birgit Bagge. Hun får svar på tiltale i en spids kommentar af Frede Jakobsen.\nDen bedrevidendes arrogante omkvæd: Der er ikke noget at komme efter!\nJobcenterchef i Svendborg Kommune, Birgit Bagge, kører den magtfuldkomnes arrogante omkvæd: Der er ikke noget at komme efter. Der er ikke noget at komme efter. Der er ikke noget at komme efter. Det sker efter følgende regelsæt: Regel nummer 1: Hvad Jobcentret gør, er altid det rigtige. Regel nummer 2: Hvis det undtagelsesvis ikke er tilfældet, så træder Regel nummer 1 automatisk i kraft.\nBirgit Bagge har – på Fyens.dk – været ude med grovfilen efter en serie kritiske artikler i Svendborgs NetAvis i sidste uge om Jobcentrets aktivering – via det private Falck Quickcare – af sygemeldte borgere i et Fitnesscenter, hvor den står på fysisk træning to og en halv time om dagen, fire dage om ugen i 10 uger. Artikler, hvor også formændene for Svendborgs to største fagforeninger, Tonni Hansen, 3F, og Lisa Pihl Jensen, FOA, samt lægernes formand, Frederik Kallan, har rettet hård kritik mod Jobcentret. Birgit Bagge bruger ikke grovfilen til at få rettet op på mulige kritisable forhold – hun bruger grovfilen mod kritikerne. Og mod den presse, som har bragt kritikken frem. Udover Svendborgs NetAvis er det DR Fyn.\nBirgit Bagge har ret til at kritisere medierne lige så højlydt og vildt, som hun har lyst til. Vi kan tåle det. Men måske var det mere konstruktivt at se på indholdet i budskabet fra kritikerne frem for at kritisere budbringeren. Nå nej, hvis alt er i orden i Jobcentret og i dets behandling af borgerne, så er der selvfølgelig ingen grund til at tage sig seriøst af indholdet i kritikken. Og det er det jo, ifølge Birgit Bagge. I orden, altså. Og i så fald kan medierne skriverier vel kun opfattes som ”ondsindet og forsøg på rygtedannelse” – for nu at bruge Birgit Bagges egne ord i en intern mail fra sidste år, da de to fagforeningsformænd også havde været offentlig fremme med kritik.\nLad os tage et kig på Birgit Bagges udtalelser til Fyens.dk. Lad os starte med Susanne Thagaard-sagen, bragt frem af Kristeligt Dagblad, som skrev, at kræftramte Susanne Thagaard blev beordret i aktivering, mens hun var sygemeldt og i gang med kemoterapi. Det blev stoppet, da hendes mand klagede til en række folketingspolitikere. Historien viste sig ikke helt at være sådan, hvad Svendborgs NetAvis også har gjort opmærksom på. Susanne Thagaard blev indkaldt til en samtale på Jobcentret. Hun søgte om at blive fri, fordi hun var midt i kemoterapi-behandlingen. Hun fik afslag. Ved samtalen lovede sagsbehandleren at søge højere oppe i systemet, om kunne blive fritaget for aktivering. Men Susanne Thaagaard frygtede, at hun ville få afslag igen. Derfor gik hendes mand i aktion overfor folketingspolitikerne, og bl.a. beskæftigelsesministeren intervenerede og gjorde klart, at Jobcentrene skal skåne alvorligt syge. Susanne Thagaard blev ikke beordret i aktivering.\nUdgangspunktet for Birgit Bagges kritik er, at medierne har skrevet, at Susanne Thagaard blev sendt i aktivering. Og Jobcenterchefen udtaler derefter: ”Det er jo en vild overdrivelse. Hun har aldrig været indenfor dørene på et aktiveringskursus. Hun blev indkaldt til samtale, og samme dag som samtalen fandt sted, indstillede sagsbehandleren hende til at blive fritstillet”. Ja, netop: Indstillede. Så langt går Birgit Bagges forklaring. Men der mangler jo noget: Hvad gjorde man i Jobcentrets ledelse? Sagde den ja til indstillingen? Eller skete det først, da beskæftigelsesministeren greb ind? Og hvis ministeren ikke havde grebet ind, hvad så? Hvad var der så sket?\nBirgit Bagge retter derefter nogle meget grove beskyldninger med DR Fyn. Dem må radiofolkene selv svare på. Men derefter åler hun Svendborgs NetAvis: ”Vi må bare konstatere, at Svendborgsnetavis ikke har søgt aktindsigt. Havde de gjort det, havde historien været en helt anden. Jeg mener, det ville klæde enhver journalist at checke borgernes oplysninger efter ved kommunen”.\nHvad er det, Birgit Bagge siger her? Jo, hun siger, at det er kommunen, det ligger inde med sandheden, den hele og fulde sandhed om enhver sag. Det er selvfølgelig noget vrøvl. Som det første. Og som det andet: I den sag, som Svendborgs NetAvis selv har skildret i detaljer – sagen om Christian Larsen – er vi faktisk i besiddelse af de papirer, sagsbehandleren har lavet. Det kan da godt være, at der ligger flere papirer i sagen hos kommunen. Og hvad så? Uanset, hvor mange tons papir, der ligger, fjerner det ikke det faktum, at Christian Larsen – og mange andre – oplever mødet med Jobcentret som at blive talt ned til. En oplevelse, som sygemeldte også beretter om til fagforeningerne og til deres læger.\nOg når nu Birgit Bagge absolut vil snakke aktindsigt, så kunne hun jo se at få sig taget sammen og give Svendborgs NetAvis aktindsigt i det, vi rent faktisk har søgt om at få aktindsigt i. Torsdag den 20. maj søgte vi hos Birgit Bagge aktindsigt i kontrakten mellem Jobcentret og de firmaer, Falck Quickcare, som står for aktiveringen af de sygemeldte. En, skulle man mene, rimelig nem ansøgning at efterkomme. Hvor svært kan det være at fiske kontrakten – som kun er få måneder gammel – frem og sende den. Den er ikke kommet endnu.\nBirgit Bagge kaster sig i Fyens.dk derefter over Svendborg-lægernes formand, Frederik Kallan, som i Svendborgs NetAvis kritiserede Jobcentret for ikke at tage erklæringer fra de sygemeldtes egne læger alvorligt. ”Hvorfor Frederik Kallan går ud på den måde, forstår jeg ikke. Det generer mig helt vildt, at man ikke tager diskussionen rette sted. Frederik Kallan kender udmærket mig, men jeg har intet hørt fra ham, før jeg kan læse det her i pressen”, siger Birgit Bagge. Hvorefter hun tilføjer: ”Det er ikke første gang, han går ud på den måde”. Aha, så har hun altså hørt den kritik før – den kritik, som hun først påstår, hun ikke har hørt. Og hvad har hun så foretaget sig, siden hun første gang hørte kritikken. Nå ja, formentlig intet – for der er jo intet galt på Jobcentret.\nBirgit Bagge går helt fra snøvsen, da hun får følgende spørgsmål fra Fyens.dk: ”Men betyder det, at man ikke kan gøre det bedre”. Tag lige og læs, hvad hun svarer: ”På svendborgsnetavis diskuterer folk, om man ikke kunne sende folk til yoga eller tango i stedet. Jo, vi kunne også give dem en tur i badeland eller Naturama, men politikerne har nu engang vurderet, at det her tilbud er det bedste”. Det er rent vrøvl fra Jobcenterchefens mund. Sådan en diskussion har der for det første ikke været på Svendborgs NetAvis. Og for det andet, så er det ikke ”politikerne”, der har vurderet, at Falck Quickcares tilbud om at sende sygemeldte i Fitnesscenter ”er det bedste”. Det har Jobcentret selv vurderet – og derefter fået én politiker med til at godkende det, inden kontrakten blev underskrevet, nemlig formanden for Arbejdsmarkedsudvalget, Grete Schødts (S).\nGang på gang understreger Birgit Bagge i interviewet med Fyens.dk, at Jobcentret har overholdt loven til punkt og prikke – som om, Svendborgs NetAvis eller nogle af kritikerne har påstået det modsatte. Jamen, har den chef da ikke forstået noget som helst. Kritikken har tværtimod gået på, at man på Jobcentret tilsyneladende tænker mere på kommunens pengekasse end på de sygemeldte borgere. Jobcentret overholder loven til punkt og prikke ved at poste så mange sygemeldte som muligt i aktivering. Men Jobcentret ville også overholde loven, hvis der – som kritikerne kræver – blev taget mere hensyn til den enkelte sygemeldte borger, også hvis det resulterede i, at færre blev sendt i aktivering. Sådan et hensyn må Jobcentret nemlig gerne tage. Men så kommer det der med pengene. Som Birgit Bagge udtrykker det: ”Det har selvfølgelig også noget med økonomien at gøre”. Ja, mon ikke. Det er godt for kommunekassen at sende så mange som muligt i aktivering. Så skal kommunekassen nemlig kun betale 35 procent af udgiften. Ellers skal kommunekassen betale 65 procent.\nSom nævnt tidligere: Svendborgs NetAvis kan fint leve med Birgit Bagges grovheder. Problemet er mere, at hvis det også er tonen indadtil – at kritik mødes med sådan en salve fra chefen – så smitter det af i hele systemet. Og rammer dem, som kommer på Jobcentret for at få hjælp. I det her tilfælde sygemeldte borgere, som i forvejen er i en svær situation – med sygdom og deraf følgende usikker personlig økonomi. Det er til gengæld ikke til at leve med. Og det burde det heller ikke være for Svendborg Kommunes ledelse. Til at leve med, altså.\nForrige nyhed13 splitternøgne byrådsmedlemmer Næste nyhedVenstre glæder sig over Socialdemokraterne


Fokus på cookieløsninger - Hulgaard Advokater\nFokus på cookieløsninger\n20.05.2021 | Persondata\nAf Marcus Gangdal\nDatatilsynet har i 2021 fokus på bl.a. behandling af personoplysninger om hjemmesidebesøgende (cookies). Dette sker formentligt fordi virksomheder længe har stået overfor et valg mellem en lovlig cookieløsning og en effektiv cookieløsning. I denne artikel vil vi derfor kort opridse nogle af de løsninger, som vi ved ikke er lovlige, og nogle, der potentielt vil blive underkendt i fremtiden.\nHar du styr på kravene til et cookiesamtykke?\nMan skal indhente et samtykke fra besøgende på ens hjemmeside, inden man placerer cookies, ud over cookies, der er nødvendige for at en hjemmeside kan fungere.\nKravene til et gyldigt samtykke er netop et område, der har givet og fortsat giver mange udfordringer. Virksomheder, der investerer i online markedsføring, har stor interesse i at kunne placere cookies. Dette for at kunne målrette annoncer så effektivt som muligt.\nNiveauet af besøgende på ens hjemmeside, der afgiver et samtykke, er derfor også blevet et direkte konkurrencemeter for mange virksomheder. Den valgte cookieløsning skal derfor have en så høj samtykke-rating som muligt.\nHvad sker der, hvis de samtykker, man indhenter, ikke er lovlige?\nEn ulovligt sat cookie straffes med bøde. I de fleste tilfælde vil brugen af cookies også være lig med behandling af personoplysninger. Dette fordi der ved brug af cookies ofte opsamles IP-adresser, og IP-adresser som hovedregel anses for at være personoplysninger.\nEn sådan ulovlig behandling kan straffes efter databeskyttelsesreglerne. Ifølge Datatilsynets nye bødevejledning ved vi, at behandling uden et gyldigt samtykke er en kategori 5 forseelse, der dækker over mere alvorlige overtrædelser.\nBøder er en ting, men mere alvorligt kan det være, hvis de indsamlede samtykker er ugyldige, og en virksomhed tillige mister et kæmpe markedsføringspotentiale.\nLidt baggrundsviden om reglerne\nFor at man må anvende cookies via ens hjemmeside, skal man indhente et samtykke fra de besøgende, medmindre de satte cookies er nødvendige, for at hjemmesiden kan fungere. For at et samtykke er gyldigt, er der dog en lang række krav, det skal overholde.\nKravene til et gyldigt samtykke er delvist defineret i reglerne om cookies, som findes i e-Privacy direktivet (der i Danmark er implementeret i cookiebekendtgørelsen) samt databeskyttelsesforordningen (GDPR). Planen fra EU’s side var, at bl.a. cookiereglerne skulle være opdateret sammen med databeskyttelsesreglerne i 2018, så der ikke opstod uhensigtsmæssige situationer.\nDesværre blev der ikke opnået enighed om, hvordan en ny lov vedr. bl.a. cookies skulle se ud, hvilket har ledt til mange frustrationer i bl.a. markedsføringsindustrien. Den såkaldte e-Privacy forordning, som skulle tage hånd om problemerne, er fortsat ikke faldet på plads.\nDet betyder, at vi i dag må se på de gamle regler i e-Privacy direktivet/ cookiebekendtgørelsen, der henviser til kravene til et gyldigt samtykke i databeskyttelsesreglerne, når vi vil bruge cookies.\nNogle konkrete typer af cookieløsninger\n”Ved at klikke videre accepterer du vores cookies”\nVi støder ofte på cookiebannere, som popper op i på hjemmesiden, og som oplyser, at vi ved at klikke videre på hjemmesiden accepterer brugen af cookies. Denne type løsning er helt åbenbart ikke lovlig. Denne løsning var forud for GDPR accepteret af Erhvervsstyrelsen, men blev underkendt i EU-dommen C‑673/17. Erhvervsstyrelsen har nu ændret praksis og anser ikke længere sådanne løsninger for lovlige.\n”Accepter alle cookies” eller ”Vis mere”\nDen næste type af cookieløsninger er dem, der oftest præsenterer os for 4 mulige typer af cookies, som vi kan acceptere, nemlig nødvendige, præference, statistiske og markedsføringscookies.\nI Datatilsynets afgørelse vedr. DMI’s tidligere cookieløsning blev det fastslået, at det ikke var tilladt at gemme disse valgmuligheder bag en ”vis mere”-knap. Med andre ord er det ikke tilladt at lade besøgende blive mødt med valget mellem at acceptere alle cookies eller klikke på en ”vis mere”-knap, for at kunne ændre heri.\nDen næste faldgrube er cookieløsningen, hvor alle felterne er afkrydset på forhånd.\nHer kan man enten fravælge de enkelte typer eller blot bekræfte, at de afkrydsede cookies må anvendes. Denne løsning er heller ikke lovlig. Dette blev bl.a. fastslået i EU-dommen C‑673/17. Domstolen henviste til, at et samtykke til cookies ikke er gyldigt afgivet, når cookies tillades ved hjælp af et forudafkrydset felt, som brugeren skal vælge fra for at nægte at give sit samtykke.\n”Accepter alle cookies” eller ”Accepter udvalgte cookies”\nEfter afsigelsen af dommen vedr. forudafkrydsede felter begyndte der at komme nye ”grå-zone” løsninger, hvor kun de nødvendige cookies er obligatoriske og forudafkrydset i overensstemmelse med loven. De øvrige typer cookies kan frit tilvælges.\nNår man har afkrydset de cookies, som man vil acceptere, kan man vælge mellem to knapper. Enten kan man tillade de udvalgte cookies (dem man selv satte kryds ved), alternativt kan man tillade alle cookies.\nFidusen her er, at ”Samtyk til alle”-knappen er highlightet, mens den anden er utydelig. De fleste besøgende vil her helt instinktivt klikke på ”Samtyk til alle”. Der har længe været stor debat om, hvorvidt en sådan løsning er lovlig.\nDette forventes da også afklaret, når vi engang får erstatningen til e-Privacy direktivet og cookiebekendtgørelsen. Indtil da er Rådet for Digital Sikkerhed, Erhvervsstyrelsen og Datatilsynet dog kommet med en bemærkning hertil i deres nye ”Quick-guide til at sætte cookies”.\nHeri står der, at man ikke må ”nudge brugerne til at samtykke f.eks. gennem knappers størrelse, farve og placering”. Meget tyder derfor på, at disse løsninger også er ulovlige i Datatilsynets øjne.\nFor at et cookiesamtykke anses for gyldigt, skal den besøgende have kontrollen herover. Det er dog tydeligt at se på de mange forskellige cookieløsninger, at der ikke er klarhed over, hvor grænsen går. Der er fortsat mange spørgsmål, der ikke er afklaret, og som forhåbentligt bliver adresseret i den nye EU-lovgivning. Eksempelvis er det væsentligt, om et samtykke er ugyldigt, hvis man blokerer adgangen til en hjemmeside, indtil den besøgende har taget stilling til brugen af cookies.\nIndtil da anbefales virksomheder at gøre sig overvejelser om, hvorvidt det er værd at bevæge sig i en grå-zone, når konsekvensen kan blive en masse tabt arbejde. Afhængigt af omstændighederne kan det også være værd for virksomheder, der køber sig til onlineløsninger, at gennemgå eventuelle kontraktbetingelser, som beskriver, hvem der bærer ansvaret for, at cookieløsningen er lovlig. En bøde kan man ikke overvælte på en leverandør, men det kan ikke afvises, at et erstatningskrav for et evt. tab kan gøres gældende.\nHvis du vil vide mere, er du velkommen til at kontakte Marcus Gangdal på tlf. 38 40 42 47 eller maj@hulgaardadvokater.dk.\nTel.dir.: +45 38 40 42 47\nMobil: +45 42 13 42 47


Kender du børn, eller voksne, der har problemer med hyppige forkølelser, næsen løber næsten hele tiden. Nogle gange også ondt i ørerne. (3) | AstmaCare & ButeykoClinic\nKender du børn, eller voksne, der har problemer med hyppige forkølelser, næsen løber næsten hele tiden. Nogle gange også ondt i ørerne. (3)\naf Lise Windfeld Bornerup | apr 20, 2018 | Børn og astma\nNormalt er sådan et barns vejrtrækning støjende, dyb og gennem munden.\nDenne overdrevne vejrtrækning, eller sagt med et andet ord “hyperventilation” er i stand til at påføre barnets krop umådelig skade fordi det giver anledning til “udsultning af ilt” (også kendt som Bohr effekten), forstyrre stofskiftet og nedsætter immunforsvaret.\nDet var ellers noget af en mundfuld!\nEt barns krop har brug for at beskytte sig mod hyperventilation eller overventilation. Det har den voksnes krop også, for den sags skyld!\nDet gør kroppen, på én for den meget logisk måde, ved at blokere kanalerne vi bruger til vejrtrækning. Ved at forstørre polypperne og øge væskeansamlingen i slimhindernes membraner.\nResultatet er helt forudsigeligt – barnet kan ikke trække vejret gennem en næse der næsten hele tiden er helt lukket til.\nDet er kroppens logik!\nNår de kanaler vi bruger til vejrtrækning er begrænsede bliver den mængde luft som barnet udveksler i lungerne væsentligt reduceret og deraf følger at kroppen ikke har modstandskraft og immunforsvaret bliver ringere.\nDet vil sige, at professor Buteyko anså årsagen til at polypper vokser, at der er tale hyperventilation.\nKan det at fjerne polypperne, virkelig stoppe problemet?\nButeyko mente, at kirurgisk fjernelse af polypperne var en forbrydelse mod børn.\nDr. Novozhilov’s fortæller, at det er hans erfaring at fjernelse af polypperne i de fleste tilfælde er forgæves. Forstørrede polypper er ikke andet end kroppens forsvarsmekanisme.\nForstørrede polypper er ikke andet end kroppens forsvarsmekanisme mod hyperventilation. At fjerne denne forsvarsmekanisme fremme udviklingen af mere alvorlige sundhedsproblemer.\nDet kunne være en ofte stoppet næse eller hyppig hoste, uden af være forkølet. Hvis polypperne bliver fjernet, altså symptomet, fortsætter årsagen, hyperventilationen ufortrødent, nogle gange endda med fornyede kræfter.\nSymptomerne ikke alene fortsætter, men nogle gange bliver de voldsommere fordi de funktioner der tidligere blev varetaget af polypperne, nu er fjernet.\nHvis du mærker efter med tungen, så kan du mærke først den hårde gane derefter den bløde gane. Ovenover den bløde og den hårde gane er der et område med tre turbiner. Turbinerne sørger for af luften du ånder ind gennem næsen opvarmes og fugtes på vej ned mod lungerne. Lige der ved turbinerne sidder polypperne.\nVidenskaben er ikke helt sikker på hvorfor vi har polypper og udtrykker det således ”De deltager muligvis i dannelsen af antistoffer (= modstoffer) mod bakterier og virus som led i kroppens immunsystem.”*\nDet, at fjerne polypperne, kan føre til mere alvorlige forsvarsreaktioner – barnet begynder at opleve bronkiale spasmer som i sidste instans kan føre til udviklingen af astma.\nDer er en fremherskende tro på, at det er vanskeligt for et barn at trække vejret fordi barnets polypper er forstørrede og når de så bliver fjernede vil det igen blive let for barnet at trække vejret.\nUvaner, som vi ikke ved er uvaner, bliver svære at ændre. Derfor er det vigtigt at få trænet den rette vejrtrækning og det gør du ved at lære at genoptræne vejrtrækningen.\nDet sker naturligvis også at barnet bare vender tilbage til næsevejrtrækning – det er det allerbedste der kan ske, helt klart!\nI mange andre tilfælde fører den foresatte hyperventilation til en alvorlig sænkning af immunforsvaret og udviklingen af alvorlige lidelser.


Politiske bevægelser og kulturelle strømninger i 1968 | faktalink\nPolitiske bevægelser og kulturelle strømninger i 1968\nHvad var ungdomsoprøret i Danmark?\nDet danske ungdomsoprør begyndte med marcherne mod atomkraft i begyndelsen af i 1960’erne, men fik i høj grad sin storhedstid i årene 1967-1970. Ungdomsoprøret kom dels til udtryk gennem de mange politiske og sociale bevægelser, dels gennem musik, litteratur og påklædning. Ungdomsoprøret var således lige så meget et kulturelt fænomen som et politisk. 1968-oprørets diversitet kan udforskes dybere i artiklen ”Ungdomsoprør og kulturliv i 1960'erne” af Søren Hein og Peter Brunbech (se kilder).\nI historieskrivningen sættes ungdomsoprøret ofte i bestemt ental, men begrebet dækker faktisk over mange forskellige og ret diverse grupper og subkulturer, som bestemt ikke altid syntes særlig godt om hinanden. Af forskellige grupper kan bl.a. nævnes provoerne og hippierne.\nProvoerne var en stærkt venstreorienteret politisk subkultur af unge, der var optaget af – gennem politisk aktion og provokation – at udstille kapitalismens negative sider, såsom forurening, krig og social ulighed. I Danmark er de måske særligt kendt for deres engagement i kampen mod atomkraft. Hippierne, som udseendemæssigt var kendetegnet ved deres spraglede tøj og lange hår, var typisk langt mindre optagede af at læse ideologiske værker og tænkere som f.eks. Marx, end provoerne var. Her lå fokus på at afprøve nye livsformer og på at finde sig selv åndeligt, bl.a. gennem yoga og meditation.\nI eftertidens bevidsthed glider studenterbevægelsen og ungdomsoprøret tit sammen. Dette er dog ikke helt korrekt; ungdomsoprøret var i modsætning til studenterbevægelsen som sagt lige så meget et kulturelt fænomen som et politisk og involverede langt flere unge end bare de universitetsstuderende.\nHvad var studenterbevægelsen?\nStudenterbevægelsen, også til tider kaldet studenteroprøret, var et internationalt fænomen, hvor universitetsstuderende demonstrerede for frihedsrettigheder, bedre undervisningsforhold og demokratisering både i og uden for universitetet. Således var i der i slutningen af 1960’erne demonstrationer og institutbesættelser på mere end 2.000 universiteter verden over.\nFor nogle studerende var protesterne med livet som indsats. En af de mest blodige episoder fandt sted i Mexico City, hvor hæren blev sat ind mod en studenterdemonstration den 2. oktober 1968. Soldaterne åbnede ild mod de demonstrerende, hvilket resulterede i en massakre med over 300 døde. I lande langt tættere på Danmark, såsom Vesttyskland og Frankrig, var myndighedernes holdning til de studerende ligeledes hård. Her slog myndighederne ned på demonstrationer og institutbesættelser, der blev opløst hurtigt og om nødvendigt med fysisk magt. Myndighedernes nul-tolerance-linje over for de studerende var blandt andet med til at radikalisere den franske og tyske studenterbevægelse, der blev mere venstreorienteret og militant. I Tyskland førte den fjendtlige stemning i 1967 til, at politiet skød den ubevæbnede studerende Benno Ohnesorg i baghovedet. Et dødsfald, der ikke alene udløste en debat om politibrutalitet, men også om demokratiets og ytringsfrihedens tilstand i Vesttyskland.\nUnder studenteroprøret i Paris maj 1968 blev Sorbonne Universitet besat og det resulterede i voldsomme sammenstød med politiet. I klippet ses bl.a. talsmanden for de oprørske studerende, den sociologistuderende Daniel Cohn-Bendit.\nHvordan forløb studenteroprøret i Danmark?\nSammenlignet med udlandet forløb studenteroprøret i Danmark ganske fredeligt, og studenterdemonstrationerne og institutbesættelserne i perioden 1968-1970 fik i det store og hele lov til at foregå uden dramatiske indgreb fra magthavernes side. Ja, de fik endda rosende ord med på vejen fra Københavns Universitets daværende rektor, Mogens Fog, der ved en studenterdemonstration den 23. april erklærede til de studerende: ”I jeres krav er jeg vidtgående enig med jer.” Mogens Fog var en interessant skikkelse i studenteroprøret, da han som venstreorienteret rektor (han havde en fortid i Dansk Kommunistisk Parti og var blandt stifterne af Socialistisk Folkeparti) ofte agerede som mediator imellem de unge og det etablerede system. Der kan læses mere om ham i biografien ”Mogens Fog” af Morten Møller (se kilder).\nDet danske studenteroprør var således et oprør rettet mod et system, der selv var indstillet på reform – eller i hvert fald hurtigt blev det.\nDen danske studenterbevægelses store sejr kom i 1970, da Folketinget vedtog en ny styrelseslov for de danske universiteter. Loven decentraliserede magten på universiteterne ved at flytte den fra topniveau ud til afdelings-, instituts- og fakultetsniveau. Den største sejr for de studerende var dog, at ansvaret for og retten til at styre fagenes udvikling blev lagt ud i studienævnene, hvor de studerende var repræsenteret med 50%.\nNår den danske studenterbevægelse havde succes med at få ændret styrelsesloven og dermed magtstrukturerne på universiteterne, kan det måske forklares med, at den trods en klar venstreorientering hovedsageligt holdt sig til at stille universitetspolitiske krav. En afgrænsning, der var med til at gøre deres projekt spiseligt for den siddende VKR-regering.\nHvad menes der med den seksuelle frigørelse?\nDen seksuelle frigørelse kan beskrives som en bred kulturel og politisk strømning, der dels gjorde sex og børn uden for ægteskabet mere offentligt acceptabelt, og dels bestod i række konkrete lovændringer såsom introduktionen af p-pillen, lempelse af abortloven og frigivelsen af pornoen.\nDen seksuelle frigørelse er bl.a. afspejlet i, at det i 1960’erne blev nemmere at få adgang til effektiv prævention – f.eks. med introduktion af p-pillen på det danske marked i 1966. Samtidig kom der fokus på at uddanne befolkningen omkring sikker sex, og i 1971 blev seksualundervisning gjort obligatorisk i den danske folkeskole. Sex gik således fra at være tabu til at være noget, man talte om, hvilket også er afspejlet i, at landets den gang største dagblad, Ekstra Bladet, i 1968 lancerede en sexbrevkasse, hvor læsere kunne skrive ind om seksuelle spørgsmål og problemer i samlivet. Aftabuisering betød også, at den danske stat, som det første land i verden valgte at frigive pornografien, først den erotiske og pornografiske tekst i 1967 og i 1969 billedpornoen. (Se kilder.)\nHvilke konsekvenser fik den seksuelle frigørelse?\nVed indgangen til 1970’erne var det – særligt i de store byer – blevet normalt at bo sammen med sin kæreste og få barn med denne uden at indgå ægteskab, noget, der bare få årtier forinden ville have vakt skandale.\nAf stor betydning for eftertiden var indførslen af fri abort indtil 12. uge i 1973. Selvom fri abort først kom i 1973, fandt kampen om den i høj grad sted i perioden 1965-1970. Diskussion om den fri abort fik sit startskud, da en gruppe studerende ved Københavns Universitet arrangerede en såkaldt abortuge, hvor forskellige eksperter diskuterede de sociale, medicinske og juridiske aspekter af den daværende lovgivning og ved at sætte aborten fri. Efter abortugen fulgte en lange række demonstrationer for fri abort, men også debatindlæg fra særligt Indre Mission, der opponerede stærkt imod en lempelse af abortlovgivningen. I Folketinget stillede partiet Socialistisk Folkeparti fra 1967 og frem flere gange lovforslag om fri abort. Dette førte – ud over en øget fokus på emnet – i 1970 til en kraftig lempelse af den eksisterende lovgivning, så det blev langt nemmere for danske kvinder at få dispensation til at få foretaget en abort.\nHvad var modstanden mod Vietnam-krigen?\nDen danske modstand imod Vietnam-krigen havde to udtryk i tiden omkring 1968. På den ene side var der den sociale bevægelse af langhårede unge mennesker med skilte påtrykt slogans som ”Make love – not war”, og dels var der en bredere dansk modstand.\nDen aktive bevægelse mod Vietnam-krigen opstod i høj grad på baggrund af de erfaringer, man havde gjort sig i forbindelse med atom-marcherne i midten af 1960’erne, og havde sit udspring i et politiseret venstreorienteret miljø, der kritiserede krigen ud fra anti-kolonialistiske og marxistiske teorier. Det er dog umuligt at adskille den politiske del af Vietnambevægelsen fra den generelle ungdomskultur. For mange unge, især i de større byer, var fred, kærlighed og aktivisme vigtige elementer i deres fælles kultur, og bevægelsen imod Vietnam-krigen bestod derfor både af grupper af dybt politiserede individer og en stor gruppe af politisk relativt uengagerede unge mennesker, der nok var modstandere af Vietnam-krigen, men for hvem selve protesterne og aktionerne havde et identitetsskabende formål i sig selv.\nSideløbende med den sociale bevægelse, der er beskrevet ovenfor, var der i Danmark en bred modstand imod Vietnam-krigen. Således viser en Gallupmåling fra 1966, at kun 10% støttede op om USA’s Vietnampolitik, hvorimod 51% var modstandere. En af de centrale grunde til den folkelige modstand var, at Vietnam-krigen som den første krig i verdenshistorien blev massivt tv-dækket og dermed kom helt ind i folks dagligstuer. Danskerne blev konfronteret med voldsomme billeder af bombninger og døde i Vietnam, hvilket skabte bred modstand imod krigen, også hos de dele af samfundet, der aldrig kunne finde på at lade håret vokse eller gå med i en demonstration. Modstanden blev faktisk så folkelig, at Dronning Margrethe i sin nytårstale 31. december 1972 ytrede ønske om en snarlig afslutning på krigen: ”Medens det endnu kort før jul var en udbredt forventning, at den blodige krig i Vietnam endelig nærmede sig afslutningen, har vi i den seneste tid været vidne til en ny tragisk vending ved en genopblusning af krigshandlingerne. Det seneste døgns efterretninger får os til at håbe, at freden endelig må komme til dette ulykkelige land” (se kilder).\nDemonstration imod Vietnamkrigen i London 1968.


140.000 flygtede på ferie-ø: Nu sænkes alarmberedskabet – Ekstra Bladet\n31. okt. 2017 kl. 10:03\nVulkanen Agung på Bali har fået tusindvis af lokale og turister til at flygte af frygt for, den ville gå i udbrud\nVulkanen Agung på Bali fik mange mennesker til at flygte. Foto: AP\nVulkanen Agung på den eksotiske ferie-ø Bali har rumlet siden august, og i slutningen af september hævede myndighederne i Indonesien alarmberedskabet til højeste niveau, hvilket har fået mere end 140.000 lokale samt turister til at flygte fra vulkanen.\nHer knap en måned senere er der dog godt nyt for de turister, der har planlagt at tage en tur til Bali. Myndighederne sænkede nemlig søndag alarmberedskabet fra niveau 4 til niveau 3. Det skriver ABC News.\nVulkanen 'sover' ikke endnu, da den stadig rumler derudaf, men de seismiske bølger i jorden er aftagende, og derfor er farezonen omkring vulkanen også reduceret.\n- Satellitbilleder viser derudover, at den termiske energi falder. Vi har fløjet en drone til toppen af krateret to gange, hvor vi har observeret, at intensiteten af aktivitet på krateroverfladen er forholdsvis faldende på to områder af vulkanen, siger Devy Syahbana fra Balis Meteorologiske Institut til ABC News.\n28 landsbyer blev evakueret den 22. september. Det tal er nu nede på 6 landsbyer, der ligger lige omkring vulkanen, som ikke har været i udbrud siden 1963, hvor mere end 1.000 mennesker omkom.\nVulkan-dramaet har dog været en dyr omgang for den populære ferie-ø, da det skønnes, at vulkanen har kostet hele 200 millioner dollars (1,2 milliarder kroner, red.). Især Balis indtjening på turister har lidt et smæk, da den tabte indkomst fra turister har kostet øen knap 120 millioner kroner alene.\nSelv om alarmberedskabet er sænket, advarer øens Vulkan Center om, at truslen ikke er overstået endnu.\n- Vulkanens aktiviteter er ikke stoppet, og der er stadig mulighed for, at den går i udbrud, siger en talsmand til ABC News.\nUdenrigsministeriets Borgerservice opfordrer da også stadigvæk danskere på Bali til at holde sig orienteret om vulkanen.


Betfair tilbud: FC København mod Randers IF forhøjede odds\nBetfair: FC København mod Randers IF forhøjede odds\n21.07.2017, 10:38 - Jonas Nielsen\nDe forsvarende mestre indledte der Superliga sæson 17/18 med noget sjældent og uforventet som et pointtab i Parken. Modstanderen fra AaB skulle godt nok langt ind i overtiden, før Jakob Blåbjerg kunne udligne, men bedømt på anden halvleg var det fuldt fortjent. Den danske mester har ikke vist deres bedste fodbold og nok spillet den dårligste kamp i lang tid. Ståle Solbakkens mandskab døjer meget tydeligt rundt med afgangen af Ludwig Augustinsson, Mathias Jørgensen og Andreas Cornelius. I bund og grund er man ikke på samme niveau som sidste år selvom FC København selvfølgelig vil være favorit i år.\nNu på lørdag gælder det så i næste Superliga runde, hvor FC København møder Randers IF på udebane. Favoritrollen er klar dog har udeholdet ikke vundet i fem år i Randers. Kan FC København sikre sig lang ventet sejr?\nBetfair som vi har omtalt de seneste gang på grund af deres dejlige velkomstbonus har lanceret et tilbud til alle nye kunder der tilmelder sig betfair. Hvis du er på udgik efter en ny bookmaker og du allerede har sammenlignet grundigt på vores hjemmeside. vil du nok ikke komme forbi af dette fantastiske tilbud. Spil på at FC København slår Randers IF og få forhøjede odds på 6.0!\nEr du klar til at vælge betfair som din ny bookmaker? Opret dig i dag og gå ikke glip af en fantastik odds bonus på 4.0. I gangske få skridt vil du kunne opnå din betting bonus:\nStart med at oprette dig med koden ZFBJTY og spil på at FCK slår Randers i nævnte kamp.\nSpil maks 100 DKK på nævnte kamp. (Du kan godt spille mere, men kun 100 DKK vil tælle til det forhøjede odds)\nVinder FC København, giver betfair gevinsten fra det originale odds direkte ind på din konto, og din resterende gevinst udbetales som en bonus.\nBonus skal kun gennemspilles én gang. Spil skal placeres på Sportsbook og til min. odds 1.5. Bonussen er gyldig i 90 dage.\nBetfair forhøjede odds - Eksklusivt til nye spillere 19.07.2017, 10:19 - Jonas Nielsen\n888sport tilbud: Alka Superliga - Spændingen er tilbage! 28.07.2017, 22:50 - Jonas Nielsen


Kåre Overgård, Infrastructure Specialist - edgemo\nKåre er i 2022 overgået til at være Head of Group IT for den samlede organisation - Danoffice IT, edgemo og edgemo green. Da portrættet blev skrevet var Kåre Infrastructure Specialist.\n”Man har snakket meget om, at it-afdelingerne bliver overflødige, for "nu har vi købt sky-løsninger" osv. Vi har hørt det mange gange fx med Azure, som kan uendeligt meget. Problemet er bare, at hvis det KAN mange ting, så skal du VIDE mange ting! Den bevidsthed er vigtig i dag”\nDén mission kan Lars Pedersen, som er IT-driftschef hos Danske Fragtmænd, godt nikke genkendende til: ”Kåre er kommet hos Danske Fragtmænd gennem flere år, og har leveret løsninger på områder som patching af servere og AD. Det unikke ved Kåre, er at han udfører opgaver, der involverer Udvikling og forretningen, hvor han selv kommunikerer med dem uden for afdelingen, og leverer ikke kun it-løsninger, men løsninger for hele forretningen. Kåre har et fantastisk samarbejde med vores teknikere, og ved ethvert besøg løfter han deres kompetence og peger på nye muligheder. De er især begejstrede for, at der altid leveres fuldt dokumenterede og automatiserede løsninger hver gang. Kåres personlighed, kompetence og professionalisme er medvirkende til, at Danske Fragtmænd betragter edgemo som en partner og ikke kun en leverandør.”\nOg en anden af Kåre's kunder, som er i den absolut tunge danske erhvervsliga, supplerer: "Ingen opgave har været for stor for Kåre. Når vi har haft en udfordring, har han altid fundet en perfekt løsning, der var af høj kvalitet, på både kort og lang sigt. Kåre har en bred viden og har været en uvurderlig sparing på mange områder. Han er en af de konsulenter der tænker 'the extra mile', dvs. han stiller om nødvendigt spørgsmålstegn til, om det, vi oprindeligt havde tænkt os, nu også er det rigtige at gøre, og om man kunne gøre den foreslåede løsning bare lidt bedre".\nKåres erfaring og knowhow er håndgribelig, og han sætter gerne ord på mødet med edgemo. ”Jeg kom fra et sted, hvor jeg var en tung fisk, men i edgemo har vi alle et eller flere ekspertområder. Jeg kan altid finde en kvalificeret kollega at sparre med og ender dermed ikke med at blive den tekniske bagstopper. Det er super inspirerende og også edgemo’s tilgang: Vi har kun folk fra øverste hylde. Heldigvis har vi også en kultur, hvor vi er ærlige og siger nej til opgaver, vi ikke kan stå inde for. Det gavner både os og kunden, som ved, at vi er troværdige og professionelle. Vi forsøger ikke at være eksperter for enhver pris. Selvom det værste er at sige nej, så gør vi det, når vi ikke selv rækker. Det er faglig integritet”.\nKåres fritid går med sønnen, kæresten og med rejser. Og så løber han. Meget. Han er med egne ord, en irriterende type for sine omgivelser: ”Jeg er sådan en, der enten lige har været ude at løbe – eller som er på vej ud at løbe”. Tiden med kæresten går bl.a. med koncerter, hvor han hellere plukker fra sin egen meget blandede smag, end hvad der lige spiller på P3 for tiden. Og hvad rejser angår, så taler vi om ægte passion. Det er ikke noget med en uges charterferie til samme sted hvert år. I stedet skal det helst være nye steder og nye oplevelser - Det kan begejstre Kåre så meget, at it og hverdag ryger i baggrunden.\nNyheder skrevet af Kåre Overgård\nJeg var så heldig at tilbringe 4 dage med nogle af PowerShell-verdenens skarpeste hoveder - fra Microsoft og IT-branchen generelt - til arrangementet med det mundrette navn: ”PowerShell + DevOps Globa…\nVil du vide mere om Kåre?\nVil du vide mere om Kåre som din potentielle nye konsulent eller kollega? Så er du velkommen til at kontakte to af hans kolleger, Jesper eller Mogens, eller Kåre selv.


Sybord Planer / ebernie.com\nAt have den rigtige arbejdsflade kan gøre en enorm forskel, når du fuldføre syprojekter. Du kan købe pre-made syning borde fra håndværk butikker og websteder som SewingTableShop.com, men at skabe en virkelig nyttig plads og spare lidt penge, kan du foretrækker at lave din egen tabel eller ændre en eksisterende brik til dine specifikationer. Uanset hvad, er du sikker på at ende op med en syning tabel, der er skræddersyet til dine behov.\nÆndring af en eksisterende Piece\nDu behøver ikke at være ekspert woodworker eller har en alvorlig budget til at lave en syning bord, især hvis du starter med en eksisterende møbel. Dette er en perfekt mulighed, hvis din syning plads vil være i et delt værelse og bliver nødt til at blande sig med at rummets indretning. Det er også en god måde at give din Sybord at personlige touch uden at skulle købe en masse dyre værktøjer eller forsyninger.\nGrundlæggende Cabinet Sybord\nHvis du vil oprette en tabel med skuffe opbevaring, kan du følge disse enkle planer:\nKøb en fire-fods længde slagter-blok køkkenbordet, til rådighed i hjemmet butikker og Ikea. Vælg et stykke, der er robust og flad. For lettere manøvrering, skal du vælge et stykke, der er en tomme tyk.\nVælg en lille kommode, natbord eller arkivskab, der er 30 inches i højden. Sørg dette stykke har masser af lagerplads til begreber og syning værktøjer. Paint dette stykke i den ønskede farve.\nKøb et sæt med to solide, 30-tommer bordben fra dit hjem center eller Tablelegs.com. Paint benene svarer til kabinettet. Køb to metal L-beslag, og vedhæfte en til hvert ben.\nLæg slagter-blok top med forsiden nedad på gulvet, og markere, hvor du ønsker at bore huller til at fastgøre L-beslag i benene. Bor hullerne, og brug skruer til at fastgøre benene på undersiden af slagteren-blok top.\nFlip køkkenbordet over, så det står på de to ben, og hvile på den anden side på toppen af kabinettet. Vær sikker på at efterlade mindst 24 inches af clearance for dine ben, mens du sidder ved din syning bordet. Fjern derefter alle skufferne fra kabinettet, og har en hjælper holde slagter-blok top i den ønskede position. Nå i kabinettet, og præ-bore huller til dine skruer fra undersiden. Skrue køkkenbordet til toppen af kabinettet, og erstatte skuffer. Glem ikke at tilføje dekorative skuffe hardware.\nKøbe og installere skuffe dividers og arrangører til at holde styr på alle dine syning værktøjer.\nUdvidet Reol Sybord\nEn anden måde at oprette din egen syning tabel er at bruge en gammel reol. Denne plan giver endda plads til din symaskine:\nVælg en gammel reol fra en genbrugsforretning eller fra dit eget hjem. Fjern den anden hylde fra neden. Juster hylderne, så man er cirka 30 inches fra jorden. Styrke denne hylde med 2x4 tømmer.\nMal hele reol i din foretrukne farve, ved hjælp af sjov tapet til linje ryggen, hvis det ønskes.\nKøbe to bordben, og male dem til at matche reol. Vælg ben, der er robust, og installere et L-beslag på hver enkelt.\nKøb en en-tommer-tykke, fire-mund-lang sektion af slagter-blok bordplade. Læg køkkenbordet nedad. Ved hjælp af skruer, fastgøre L-beslag for de to bordben til hjørnerne på en af de korte sider.\nFastgør den anden ende af bordpladen til den forstærkede hylde i reolen ved hjælp af skruer. Opbevar din symaskine på den nederste hylde, og bruge skraldespande og kurve til at organisere dine syning forsyninger på de øverste hylder.\nSybord Planer for Træsektoren\nHvis du er handy med tabellen sav og boremaskine, gør dit eget sybord fra et sæt af træbearbejdning planer kan være den perfekte løsning for dig. De fleste planer give oplysninger om omfanget af erfaring, der kræves, så du kan finde en plan, der matcher dine evner. Du vil sandsynligvis opleve, at din syning erfaring er praktisk, når det kommer til at skære stykker, læse instruktioner, og visualisere det endelige produkt.\nFølgende steder tilbyder træbearbejdning planer for syning tabeller:\nRockler Træarbejde og hardware har planer om en fold-ud syning arbejde overflade med masser af opbevaringsplads.\nKeepsake Quilting tilbyder en plan, der omfatter en stuve-away strygebræt og masser af hylder.\nAmazon.com sælger en plan for at bygge et hjørne Sybord med en fold-ud overflade.\nAna White tilbyder gratis vejledning til at give et mindre-space syning center.\nWoodcraft tilbyder en træbearbejdning plan for at gøre en syning bord med masser af skuffer.\nCountry Corner Crafts har en plan med en valgfri lift mekanisme til din symaskine.\nPlanlægning Din Sybord\nDu kan oprette din syning tabel fra bunden eller ændre en eksisterende tabel, der passer til dine behov. Uanset hvad, er det en god idé at spørge dig selv et par spørgsmål om, hvordan du skal bruge denne tabel:\nHvor meget plads har du? Det er altid en god ide at købe eller gøre den største Sybord du har råd og opbevare. Du kan aldrig få for meget arbejdsområde.\nHvor vil tabellen blive placeret? Tabeller i delte opholdsstuer kan være nødvendigt at ligne high-end møbler, mens dedikerede håndværk værelse tabeller kan have mere af en sød arbejdsbord look.\nHvor meget storage har du brug for? Holde din tabel organiseret er afgørende, så se efter planerne, at funktionen skuffer eller hylder til forsyninger.\nHvilke sy-relaterede aktiviteter vil du udfører her? Hvis du gør en masse syning, skal du måske plads til en almindelig symaskine, en serger, et strygebræt, en skæring rum, og masser af stof og forsyninger.\nVil du have en bærbar tabel? Hvis du ikke kan forlade din Sybord op hele tiden, kigge efter et design, der kan foldes eller har hjul til nem bevægelse.\nVil du bruge denne tabel til andre håndværk? Hvis det er tilfældet, skal du plads til at gemme din symaskine, når det ikke er i brug.\nGør dit eget sybord giver dig masser af kontrol over design og layout, og internettet er en fremragende ressource for Sybord planer. Giv nogle tanker om dine behov og begrænsninger, inden du vælger dine planer, og du vil ende op med en syning tabel, der er perfekt for dig.\nHvad er årsagen Mindless Eating?\nLancome sommeren 2012 Makeup\nInterview med James Curtis, Vinstue General Manager\nHvordan til at dekorere kirkebænke til bryllupper\nSådan Find Oxford Health Plan Læger og Faciliteter