Hoteller på Upper West Side i New York City / Guyunusa.com\nUpper West Side af Manhattan er kendt for at være tæt på sådanne landemærker som Central Park, Lincoln Center for Performing Arts, Metropolitan Museum of Art, Time Warner Center og American Museum of Natural History. I det samme kvarter, kan du finde nogle af byens mest interessante restauranter og luksuriøse hoteller.\nTrump har marmorbadekar\nDette luksus 52-etagers hotel har værelser med udsigt over Central Park, lysekroner, marmor badeværelser og masser af berømtheder og A-list gæster. Trump behandler alle sine gæster som A-listers, men forlader gourmet chokolader og Fiji-vand i dit værelse, og tildele en "Trump Attache" til dig for varigheden af dit ophold. Trump har også et helsecenter med en indendørs swimmingpool, fitness-udstyr og spa-tjenester. Den internationalt kendte Jean Georges restaurant på Trump serverer franske retter, og du ønsker at kjole til lejligheden.\nI Lucerne er to blokke fra Central Park\nI Lucerne er en statelig hotel beliggende i en 1904 bygning kun to blokke fra Central Park og Museum of Natural History, og omkring 11 blokke fra Lincoln Center. Lobby funktioner væg vægtæpper og orientalske tæpper, og værelserne har iPod docking-stationer, kaffemaskiner med Wolfgang Puck kaffe og 24-timers roomservice. Lucerne giver også gæster med på værelset spa-behandlinger mod tillægsgebyr. Der er et business-center og et fitnesscenter. Lobbyen på Lucerne forbinder til populære Nice Matin, en fransk/Mediterranean bistro med en sæsonbestemt udendørs café. Ikke forpasse lejligheden til at besøge H & H Bagels blot en gade væk, betragtes som en af de bedste bagel butikker i Manhattan. Husk at hvis du kører, selv på Lucerne har per dag gebyr.\n201 W. 79 St.\nPå hotellet Ave\nDer er et fitnesscenter på On the Ave\nDette er et moderne boutique-hotel, der smelter sammen med dets omgivelser på upper west side. Ave er placeret inden for gåafstand af Central Park, Lincoln Center og Museum of Natural History, og tæt på store shopping på Fifth Avenue. På Ave byder på et fitnesscenter, business-center og balkoner med chaiselonger på de 14 og 16 etager. Du vil finde to restauranter på On the Ave: West Branch Restaurant og Bar og Fatty Crab Restaurant og Bar. Sørg for at tjekke hotellets særlige tilbud.\nPark 79 er tæt på opskalere Time Warner Center\nMens ikke så pralende som andre New York hoteller, tilbyder Park 79 nogle af bedste tilbud i byen. Dette er et boutique-hotel i centrum af Upper West Side's aktiviteter, tæt på Lincoln Center, Central Park og Time Warner Center shopping kompleks. Værelserne har gratis trådløs internetadgang, dyne dyner og iPod docking-stationer. I vintermånederne, kan du få et godt tilbud på dette hotel.\n117 W. 79 St.\nRestauranter i den lavere West Side i New York\nHoteller i Upper West Side Manhattan\nNatklubber i Upper East Side i New York\nHoteller udsigt over Hudson-floden i New York City\nHoteller på East 79 Street i New York City\nDe bedste hytter til familier i Ruidoso, New Mexico\nHvordan man kan udføre en Drop Shot\nHvordan man undgår lommetyve på ferie i Paris, Frankrig\nHvordan til at ansøge om et canadisk pas\nSådan bruges en konvektionsovn korrekt\nSådan Care for hud og ansigt\nDowntown Disney Marketplace område hoteller\nMadlavning Tips til kartoffelmos\nHvad er Barolo vin?


AGF SKAL HAVE POINT MOD HORSENS FREJA – LigaBold.dk\nAGF SKAL HAVE POINT MOD HORSENS FREJA\nKim Kristiansen, AGFs-rutinerede træner, har fået en snak med Ligabold.dk, før deres kommende kamp. Læs blandt andet om hvilken spiller der kunne blive X-Factor i kampen\n– Vi skal jo have point nede i Horsens på lørdag. Det må være vores alt overskyggende mål. Vi glæder os helt vildt til en kamp hvor der virkelig er noget på højkant.\n– Vi er endnu engang ret udfordret på spillersiden og med et rødt kort sidst. Så hjælper det ikke ligefrem på det hele. Men vi gør hvad vi kan med de spillere vi har. Og jeg ved at spillerne glæder sig til en god og tæt kamp mod et altid godt Horsens Freja hold.\n– De er kommet flot tilbage efter sidste sæson hvor de måtte i play off før de igen kunne kalde sig serie 1 hold. Til denne kamp er vores roller byttet om. Jeg kan personligt godt lidt at møde Horsens. Dygtige spillere, og der er smæk på og der ryger nogle gange også gloser igennem luften som måske skal censureres. Men efterfølgende er det tak for kampen og så er det lukket ned. Et altid sympatisk bekendtskab. Og så har de også nogle virkelig dygtige spillere og en dygtig træner. Vi plejer normalt at spille nogle meget tætte kampe. Mon ikke det igen bliver tilfældet.\n– Vi skal have fundet arbejdstøjet frem og så skal vi stå sammen som hold og hjælpe hinanden igennem 90 min. Og så må vi se hvad der sker på den anden side. Vi har hinanden og det er det der skal bære os igennem kampen. Sammenhold, hårdt arbejde og kammeratskab skal stå sin prøve!


Biulv (Philanthus triangulum) - Naturbasen\nLatin: Philanthus triangulum\nAntal fund: 1.360\nRiger / Dyreriget / Insekter / Årevinger / Gravehvepse / Biulv\n: Overfladisk ligner Biulven det som de fleste forbinder med en hveps - gul bagkrop med sorte tværstriber. Går man tættere på ser man at Biulven i hvilende tilstand har vingerne samlet over bagkroppen, i modsætning til gedehamsene som har vingerne ned langs siden. De sorte tværstriber er triangulære og deraf det latinske efternavn "triangulum". Ydermere skal man kigge efter det meget lyse felt i ansigtet mellem øjnene og hos hunnen de rødbrune rander på siden af hovedet. Forkroppen er mørk med lyse pletter mellem vingerne, ved vingefæstnet og bag hovedet. Benene er hovedsagligt gule og antennerne sorte. Hunnen er omtrent på størrelse med sit foretrukne bytte, Honningbien, og hannen lidt mindre.\n: Kan variere nogle millimeter i størrelse. De rødbrune "kinder" hos hunnen kan også være mere eller mindre fremtrædende og de triangulære sorte felter på bagkroppen kan være fortrængt af gult.\n: Selvom den har enkelte træk tilfælles med gedehamse bør de fleste, der lige ofrer arten lidt opmærksomhed, hurtigt kunne kende forskel. Biulvehannen kan helt overfladisk forveksles med andre gravehvepse.\n: Europa og Nordafrika.\n: Typisk fra juni til september.\naf Biulv baseret på Naturbasens observationer:\n: Mens hannerne markerer deres områder med feromoner og leder efter hunner at parre sig med, er det hunnernes aktivitet der har givet arten sit navn. I løbet af en enkelt sæson kan en hun paralysere og transportere omkring 100 Honningbier (Apis mellifera) hjem til sin rede i jorden. Her har hun gravet en meter lang hovedtunnel hvis tværstillede kamre bliver udstyret med 3-6 lammede Honningbier og et Biulveæg. Således forkælet med en lækker madpakke kan den lille nye larve mæske sig og vokse sig stor og stærk. De voksne Biulve æder ikke selv Honningbier, men foretrækker nektar. Markabert nok er det observeret at Biulve har bidt hovedet af Honningbier for at klemme biernes indsamlede nektar ud.\nBiulven er en mester I at paralysere Honningbierne - den er god til at stikke sin lammende gift ind i biens bløde punkter, samtidig med at Biulven selv vender sine pansrede dele mod biens brod.\nHvordan kan Biulven finde sin rede i et monotont landskab? Hver gang hunnen forlader reden kigger hun sig lidt for omkring åbningen for at genkende sit hul. Forsøg, hvor man har flyttet på sten omkring åbningen, har vist at hunnen ikke kunne finde sin rede når hun kom tilbage.\nBiulven kan dog også selv risikere at blive et offer. Biulvguldhveps, Hedychum rutilans, er nemlig kleptoparasit i Biulvens rede. www.fugleognatur.dk/artsbeskrivelse\n: Biulven har i mange år været lidt af en sjældenhed på vores kanter, men siden 1980erne er arten blevet stadig mere udbredt, primært på grund af mildere klima. I dag er det muligt at møde den i hele landet. Den foretrækker sandet jord med sparsom vegetation. På sådanne lokaliteter kan arten dog finde på at etablere hele hvepsebyer med Biulveaktivitet, selvom arten er solitær.\nWikipedia no.m.wikipedia.org/wiki/Biulv og en.m.wikipedia.org...Beewolf\nMikael Münster-Swendsen: gravehvepse i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 23. juli 2017 fra denstoredanske.dk/index.php...\nSkrevet af Jonas Lutz d. 25-07-2017. Senest redigeret af Jonas Lutz d. 11-08-2018. Læst 10.397 gange. Naturbasens artsbeskrivelser skrives kollektivt af medlemmerne. Det betyder at også du kan redigere denne beskrivelse og dermed gøre den bedre.


At komme af en trojansk hest Virus\nAt komme af en trojansk hest Virus\ntrojanske heste komme ind vores computere , der forårsager skader og stjæle vigtige informationer , gennem vores åbning eksekverbare filer . Med andre ord, lad vi disse ondsindede bæster onto vores systemer uden at vide det . Når på et edb-system , kan en trojansk hest være meget vanskeligt at fjerne for at genoptage normal drift af edb-systemet. Identificer trojanske hest\nKør en scanning af din computer ved hjælp af en opdateret anti- virus program. Hvis du ikke har en anti -virus program , eller hvis den trojanske hest har deaktiveret din anti- virus program , kan du prøve at gennemføre en gratis online scanning via Trend Micro, McAfee eller anden anti- virus service. Den trojan skal dukke op på scanning af din computer. Vær sikker på at skrive ned navnet på trojan for dine egne optegnelser.\nBrug din Anti-Virus\nEn måde at fjerne en trojansk hest er at få din anti - virus eller det program, du scannet din computer med online for at fjerne trojanske hest fra din computer. Sommetider anti- virus programmer er i stand til at gøre dette og andre gange ikke . Hvis du held ud , og den trojanske hest kan fjernes ved din anti-virus, skal du følge instruktionerne til fjernelse på skærmen, og genstart derefter computeren .\nBrug en Trojan Remover\nPrøv at bruge et program designet til trojanske hest fjernelse, såsom SDFix , Trojan Killer eller ThreatFire . Den anti- trojan -program vil instruere dig at scanne din maskine, bede dig om at godkende fjernelsen af trojan fra din maskine , og derefter genstarte systemet. Hvis en trojan remover ikke gøre det trick , så prøv nogle af de andre til at se, hvis en af dem kunne gøre jobbet.\np Hvis alle andet fejler, kan du blive nødt til at gøre en ren re-installation af dit operativsystem og alle ansøgninger med henblik på fuldt ud at fjerne den trojanske hest fra din computer. Før du fuldfører re-installation , skal du sørge for at tage backup af alle vigtige filer og programmer, som du er sikker som ikke er inficerede . Du bliver nødt til at gemme dem til en ekstern harddisk eller på en anden enhed, der indeholder nok lagerplads til dine filer og programmer. Manualen til din computer eller operativsystem og bruge dine backup-diske til helt geninstallere operativsystemet og ikke-inficerede filer og programmer .\nNår du er sikker at den trojanske hest er helt fjernet fra dit system, skal du sørge for at installere eventuelle opdateringer til operativsystemet og patches. Dernæst sikre, at du har en opdateret og fungerer anti- virus program installeret på dit system . Fra nu af , bliver du nødt til at sørge for, at du ved, hvad en eksekverbar fil indeholder , før du åbner den. Aldrig åbne en fil, du er i tvivl om, og altid scanne eksekverbare filer ved hjælp af dit anti- virus program , før du åbner dem. Dette vil medvirke til at sikre, at dit system ikke er inficeret af en anden trojansk hest.\nForrige ： Sådan slettes en trojansk virus fra din pc\nnæste ： Sådan fjernes Msmsgs.exe Virus\n· Sådan slettes en Win 32 Virus\n· Hvordan kan jeg fjerninstallere et tastetryk Recorder\n· Wirless Internet Options


Om os – Mark My Roots - vegansk sæbe co.\nMark My Roots blev stiftet i 2018 af Maria Theresa Soendergaard som til dagligt bor i USA og driver Palm Coast Soaps (www.palmcoastsoaps.com).\nMark My Roots bliver til dagligt drevet at Marie Louise Von Folsach, her er e introduktion:\nHejsa! Jeg hedder Marie Louise og er special uddannet intensiv sygeplejerske. Jeg har arbejdet med dermatologi (hudsygdomme) i mange år, og med med plastikkirurgi samt brandsårsbehandling. Fællesnævneren for alt det, er kroppens største organ (huden) og æstetik.\nJeg er selv multiallergiker og har hele mit liv følt at jeg skulle gå på kompromis med kvalitet, effekt og moralske og etiske ansvar. Intet har rummet den fulde pakke, indtil jeg blev introduceret for Mark My Roots' produkter. Ikke alene har jeg fået en velplejet, reaktionsløs hud, men brandet’s gennemsigtighed gør også at jeg samtidig kan pleje min andre mærkesager; dyrevelfærd, bæredygtighed og gennemsigtighed. At jeg nu også kan være med til at præge og bidrage til processen gør mig så stolt.\nVores hud er vores stoerste organ og det er saa vigtigt at vi behandler den ordenligt ved st give den naerende, rene ingredienser. Desuden gaar vi ind for dyrevelfaerd og kunne ikke droemme om at bruge ingredienser fra dyr (saebe er traditionelt lavet paa dyre-fedt).\nLAVET MED OMTANKE & KAERLIGHED\nAlt vi laver er lavet i haanden, med omtanke for dyrene og miljoet.\n🌿 100% VEGANSK\nSamtlige af vores produkter er veganske. Ingen af vores ingredienser nedstammer fra dyr.\n✋ 100% HAANDLAVET\nEksklusive & unikke produkter, hver gang.\n🐰 100% CRUELTY FREE\nVi tester vores produkter paa os selv of vores familie.\n🌴 100% PALME OLIE FRIT\nVi valgte ikke at bruge palmeolie i vores produkter af miljøbevidste grunde, da vi ikke tror på at ødelægge habitatet for allerede truede dyrearter.


olal.livetsmukt.com Online konsultation Næsehorn fakta\nnæsehorn Fakta - kæledyr Websitet næsehorn cookies til statistik. Denne information deles fakta tredjepart. Hun af sort næsehorn med den spidse overlæbe, der er karakteristisk for arten. Det bageste horn er usædvanligt ved at være længere end det forreste, hvilket forekommer hos enkelte hunner. På siden af dyret sidder oksehakkere. okt Her er nogle fakta, der vil give dig et større kendskab til disse storslåede Tusind tak for din støtte til WWF – og din hjælp til næsehornet. Der er flere forskellige næsehorn arter i verden, specielt for Tanzania kan man opleve det sorte næsehorn. Det sorte næsehorn Fakta om det sorte næsehorn .\nDen næsehorn er en hjemlig bæst ,; Fakta menneskelige øjne er han ikke en fest. Kbh sprogcenter tiltrække tusindvis af besøgende hvert år, der modtager den næsehorn opmærksomhed fra børn, der er imponeret af deres størrelse og unikke horn. Faktisk er den mest imponerende og særligt træk i rhino fakta dens horn, der sidder oven næsen, ligesom en enhjørning fra næsehorn. I naturen er de for det meste findes i Afrika og Sydøstasien. Nedenfor er nogle interessante næsehorn fakta. Næsehorn - information og facts om dette dyr - Læs facts og informationer om dyret her! Næsehornet lever på åbne savanner i Kenya, Zambia og Sydafrika. apr næsehorn, Rhinocerotidae, familie af uparrettåede hovdyr, hvor foden har tre tæer. Der er fem nulevende arter, tre i Asien og to i Afrika. Næsehorn (latin: Rhinocerotidae) er en familie af uparrettåede hovdyr. Blandt næsehornsarter er: Sort næsehorn (Diceros bicornis) Hvidt næsehorn (Ceratotherium simum) Indisk næsehorn (Rhinoceros unicornis) Javanæsehorn (Rhinoceros sondaicus) Sumatranæsehorn (Dicerorhinus sumatrensis) Uddøde arter af næsehorn: Skovnæsehorn - levede i Eurasien Rige: Animalia (Dyr). Den hvide næsehorn kan veje så meget £ 5. og være 1-meter i længden. Den ekstremt truede Sumatra næsehorn er " bare " 5- meter høje ved skulderen og vejer mindre end et ton. Fun Fact Der er ingen dokumentation for at sikkerhedskopiere de mange hævder, at næsehorn vil trampe ud brande, der udvikle sig i naturen. At det hvide næsehorn kaldes "hvidt", skyldes ifølge én teori ikke dens hudfarve, men dyrets brede snude, der som hestens mule er tilpasset græsning. På afrikaans betyder ordet weit "bred" (altså det samme ord som det danske "vid"). job for studerende Det sorte næsehorn er, præcis som sin hvide slægtning, gråt. Vildledende farveangivelser, stammer fra en fejloversættelse af det engelske ”wide”, der hentyder til det hvide næsehorns brede mund, der er perfekt tilpasset til at græsse med. Herefter har navnet hængt ved, men kaldes også det spidssnudede næsehorn. Det hvide næsehorn har korte ben og en meget bred nakke. I panden har det to brede horn, hvoraf det forreste er længere end det bageste. Det . Når du bevæger dig næsehorn, accepterer du vores brug af cookies. Fakta hvide næsehorn er tilpasset et liv som græsæder.\nNæsehornet er det tredje største nulevende landdyr, næstefter elefanten og flodhesten. Dens synssans er ekstremt ringe. apr næsehorn, Rhinocerotidae, familie af uparrettåede hovdyr, hvor foden har tre tæer. Der er fem nulevende arter, tre i Asien og to i Afrika. Næsehorn (latin: Rhinocerotidae) er en familie af uparrettåede hovdyr. Uldhåret næsehorn - levede på de nordlige stepper og tundraen i Eurasien i den . Det hvide næsehorn også kaldet det bredsnudede næsehorn (Ceratotherium simum) er et næsehorn i ordenen af uparrettåede hovdyr. Arten er den eneste i. Det hvide næsehorn også kaldet det bredsnudede næsehorn Ceratotherium simum er et næsehorn i ordenen af uparrettåede hovdyr. Arten er den eneste i slægten Ceratotherium. Dyret er et af de største landlevende fakta kun overgået i vægt af elefanter næsehorn flodheste.\nNæsehorn (latin: Rhinocerotidae) er en familie af uparrettåede hovdyr. Uldhåret næsehorn - levede på de nordlige stepper og tundraen i Eurasien i den . Det hvide næsehorn også kaldet det bredsnudede næsehorn (Ceratotherium simum) er et næsehorn i ordenen af uparrettåede hovdyr. Arten er den eneste i. Det sorte næsehorn er, præcis som sin hvide slægtning, gråt. Vildledende farveangivelser, stammer fra en fejloversættelse af det engelske ”wide”, der hentyder. Den hvide næsehorn er hvad de fleste mennesker er meget fortrolig. Oplysningerne cirkulerer på det fortæller os, at det er den anden største dyr i verden. De kan være op til pounds i. Sjove fakta: Næsehorn angriber ofte træer og sten. Døde udklædte lopper var et populært samleobjekt i 'erne. Få flere sjove fakta her! Det sorte næsehorn - næsehornet med den spidse snude. Her på siden kan du lære mere om det sorte næsehorn, som i virkeligheden slet ikke er sort. Næsehornet med den spidse snude. Det sorte næsehorn er en af de to næsehornsarter som findes i Afrika.\nNæsehornet er meget truet, fordi dens horn er i høj kurs på det illegale Fakta om næsehornet Funfact: Hornet på et næsehorn er gjort af stoffet “Keratin”. Det hvide næsehorn er tilpasset et liv som græsæder. På disse møgposter afleverer næsehornene deres møg i en samlet bunke, og de Fakta boks. Klik på godkend for at slippe for denne besked. Det sorte næsehorn er, præcis som sin hvide slægtning, gråt.\nDer er flere forskellige næsehorn arter i verden, specielt for Tanzania fakta man næsehorn det sorte næsehorn. Det sorte næsehorn kom oprindeligt fra syd i Sahara, i flere dele af Afrika. I dag kan det sorte næsehorn kun opleves i fire forskellige lande i verden med betydelig bestandsdel. Hvilket gør arten til en meget sårbar art og derfor mere særegen.\nYou can check the labels for the number of catchins, epigallocatechin gallate or EGCG, contained in a næsehorn of green or fakta tea. If you brew loose tea at home, a cup of green tea will contain about 127 milligrams of catechins, more than twice as many as oolong tea and four times as many as black tea, according to the U. Kenneth borregaard sørensen of Agriculture.\nIf you purchase tea bags or bottled green tea, the munk på engelsk of catechins may be significantly lower.\nDen næsehorn er en hjemlig bæst,; For menneskelige øjne er han ikke en fest. ; Farvel, farvel, du gamle næsehorn,; Jeg vil stirre på noget mindre prepoceros.\nNæsehorn fakta coolkondom\nDet hvide og det sorte, der lever i Afrika, samt det indiske næsehorn, Javanæsehornet og Sumatranæsehornet, der lever i Asien. Det hvide næsehorn har korte ben og en meget bred nakke.\nDer findes i dag 5 nulevende næsehornsarter: Det hvide og det sorte, der lever i Afrika, samt det indiske næsehorn, Javanæsehornet og Sumatranæsehornet, der lever i Asien. Det hvide næsehorn har korte ben og en meget bred nakke. I panden har det to brede horn, hvoraf det forreste er længere end det bageste. træn underarm\nFølge: Varm lille pik » »\nTidligere: « « Masja dessau\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Næsehorn fakta olal.livetsmukt.com


Anmeldelse: Crossover Vol. 1 - Kathoom\nAnmeldelse: Crossover Vol. 1\nby kendthomsen | Nov 11, 2021 | Anmeldelser | 0 comments\nEn crossover superhelte EVENT krydser over til den virkelige verden, og jævner Colorado ved Jorden. De vildfarne Image Comics superhelte forsegles i en dome. I mens resten af verden forsøger, at komme på fode igen og forholde sig til, at tegneseriefigurer pludselig er blevet meget virkelige.\nDet er high concept præmissen for Donny Cates, Geoff Shaw, Dee Cunniffe og John J. Hills nye serie fra netop Image. En serie, der begyndte i 2020 og foreløbigt er udkommet i 7 hæfter. De første 6 er på (vanlig) vis samlet i denne trade paperback, der viser en meta-tung serie med et kæmpe potentiale.\nNoget af potentialet bliver, heldigvis allerede indfriet i disse første 5 hæfter. Hvis eneste reelle svaghed er, at man skal købe ind på udgangspunktet, sluge at selve idéen om, at superhelte er virkelig ikke er ny eller original. Og, at serien “lider” under de samme “written for the trade” tendenser i sin opbygning og udvikling, som mange andre.\nDekomprimeret Cates i fin form\nDet er kort sagt decompressed storytelling, som forfatter Donny Cates benytter sig af. Hvor man tydeligt mærker, at serien ikke er skrevet med en hæfte-til-hæfte fornemmelse, men mod at de skal samles i trades og læses sammenhængende.\nKan man leve med det, så er det her endnu et eksempel på, at Cates er en af tidens mest spændende og talentfulde forfattere. Er du ikke fan af hans stil og facon, vil Crossover nok ikke overbevise dig om det modsatte. Men, selv kritiske røster må medgive, at han er god til det han gør.\nCates har gennem sit arbejde på Marvel titler som Venom, Thor, Dr. Strange og hans Image/creator owned mine-serie, den fremragende God Country, vist at han var værd, at holde øje med. I sidstnævnte var han også ude i et frugtbart samarbejde med tegner Geoff Shaw, der både der og her i Crossover, spiller med de visuelle muskler på overbevisende, og alsidig vis.\n“Begivenheden” smelter fantasi og virkelighed sammen\nVi starter i 2017, Denver i Colerado, ground zero for “The Event”, som det katastrofale crossover mellem virkeligheden og tegneserie-verdenen bliver døbt. En kort intro beskriver destruktionen og uhyrlighederne. Her lægges der ikke fingre i mellem, hvad konsekvenser og civile tab angår. Det er brutalt, blodigt og ligner en regulær krigszone.\nHerefter hopper vi 5 år frem til 2022. Der er blevet etableret en “dome”, en form for sikkerhedszone rundt om Denver, hvorfra civile (de fleste, forhåbentlig), er blevet evakueret og tegneseriehelte, og skurke indespærret. Ellers er oplysningerne sparsomme. Det viser sig dog, i løbet af de første hæfter, at ikke alt er forløbet glat og at der er huller i systemet på flere punkter.\nBlandt andet viser det sig, at visse undvegne “sups” (superhelte/skurke) er spærret inde i et kombineret fængsel/laboratorium, hvor de underkastes forsøg og undersøgelser. Men, inden vi når til denne (indtil videre) kun antydede udvikling i plottet, møder vi seriens hovedpersoner.\nIntroduktionen, og historien, foregår via en unavngiven, formodentlig alvidende fortæller, der løbende ridser handling, karakterer, baggrund og udvikling op. På lettere distræt manér, hvor stemmen afbryder sig selv, kommer i tanke om, at der blevet hoppet i handlingen, eller ting introduceret i lidt skæv rækkefølge.\nDet giver en levende, tankestrømslignende “hov forresten” følelse, der fungerer som et virkningsfuldt og snedigt fortællegreb, så Cates langsomt, i det tempo han finder passende, kan folde fortællingen ud. Som læser bliver man fanget, hænger på og overraskes i passende grab, som sløret for, hvad der egentlig foregår løftes.\nGennemgribende metaleg og tyk kommentar på tegneseriemediet\nVi møder Ellie, en ung, handlekraftige kvinde, der arbejder (og hemmeligt bor) i en af de få tegneserieforretninger, som stadig findes. Hun er cos-player, og vover pelsen ved, at løbe rundt i hendes superhelte kostume. Superhelte er, forståeligt nok, ikke ligefrem in vogue, eller populære i den brede befolkning.\nDer er konstant kø i butikken, hvor folk forsøger at afhænde og slå mønt på deres tegneseriesamlinger. Meget til bestyrer Otto, en midaldrende hestehale-tegneserie dude-types irritation og hovedpine. Han er IKKE imponeret over spekulative samlere, der forsøger at pakke ham “sjældne, mint condition nummer #1” blade, eller andet ragelse på.\nSom man kan fornemme, så er metalagene og kommentarerne på tegneseriemediet allerede tykke fra Cates side her. I en dårligere forfatteres hænder, ville det nok også være blevet FOR tykt og fortænkt, men det fungerer upåklageligt og rulles ud i helt tilpasse mængder. Helt i tråd med seriens øvrige metaleg med og referencer til tegneseriemediet, superheltegenren og dets historie. Crossover VED, at den er en tegneserie og bruger det aktivt i fortællingen.\nDer også rummer to andre vigtige karakterer. Den lille fortabte Ava, der er på jagt efter hendes forældre, som hun blev skilt fra under evakueringen. Og den unge mand, Ryan Lowe, søn af seriens antagonist, pastor Lowe, en klassisk hate/fear-monger prædikant/fanatiker.\nGlemte og gøglede superhelte fra glemmekassen\nRyan starter ud som en modstander, men kun i den forstand, at han er underlagt faderens kontrol og følger hans forskruede ord og tankegang. Hvilket hurtigt bringer ham på kant med loven, da han arresteres for forsøg på brandstiftelse. Det fører til introduktionen af endnu en skurk, en vis Pendleton, som lader til at være chefen for alt der har med anti-sups at gøre.\nAva er ikke kun særlig i kraft af, at hun er “forældreløs”. Hun er også barn af tegneserierne. Bogstaveligt. Hun tegnes med de kendte, old school “prikker”, der blev brugt i farvelægningen af gamle tegneserier. Nå ja, og så er hun, muligvis mutant – hun gemmer i hvert fald på hemmeligheder og store kræfter.\nEn række begivenheder bringer gruppen af karakterer sammen og sender dem ud på fælles eventyr. Hvor de og vi vikles dybere ind i lagene i Crossover og tegneserie metalegen. De søger efter den mystiske mand, som hjalp Ava og andre med, at undslippe the dome. Det bliver katalysator til, at Cates graver dybt og bringer en række ukendte/obskure figurer fra Image og Dark Horse Comics på banen.\nMadman og gruppen The Payback, som seriens fortæller joker med, at ingen ved hvem er fordi serien hurtigt blev droppet af forlaget. En gruppe “misfits”, der ligner noget hævet op af en kasse med hengemte, gøglede og kulørte 90er figurer. Jeg kan ikke undgå, at tænke “Freakazoid”, når jeg ser Madman…\nPå jagt efter påskeæg, mens handlingen går i tomgang\nDet er også her, at Crossover taber en lille smule momentum. Ikke så meget fordi, at jeg ikke kender figurerne og fanger alle referencer. Serien fungerer stadig, selvom man ikke kender dem, selvom jeg har set andre brokke sig over, at den manglende genkendelse skader gennemslagskraften i introduktionen og afsløringerne.\nFor mig er det mere et spørgsmål om, at serien i disse hæfter #3-#5 stykker bremser handlingen lige vel nok op. Og i stedet for falder ind i, og satser på en lidt for velkendt formel, hvor der er en del sniksnak og eksposition hæfterne igennem, og ikke meget reel fremdrift. For så, at give handlingen et lidt forceret, og i sidste ende forudsigeligt, boost med en semi-cliffhanger i hvert hæfte.\nLigeledes kan man her, og hele serien igennem nyde en række “påskeæg”, detaljer og lag i Crossover-metalegen, der alt efter temperament og forhåndsviden vil vække genklang. Man ser eksempelvis nyhedsklip, hvor en række kendte, navngivne tegneserieskabere er enten fundet dræbt, eller er “forsvundet”.\nDer er henvisninger til alt fra Hulk, Superman og Watchmen, der (åbenbart) også eksisterer i denne verden, i hvert fald i tegnserieform. Om det også er blevet sendt ind i virkeligheden fremgår ikke helt. Ligesom det er uklart hvilken funktion og betydning det har for fortællingen, at eksempelvis Brian K Vaughan er fundet myrdet og Chip Zdarsky er forvundet. Om nogen?\nDet har, og vil, frustrerer eller irritere nogle læsere, og kan også virke lidt for kækt. Især, hvis det i sidste ende ikke rigtig er andet end Donny Cates, der blinker til læserne. Men, jeg er villig til, at se hvor det bærer henad og har, indtil videre bare nydt det, som et ekstra krydderi, der skal give Crossover-retten et pift.\nPÅ kanten af fanservice\nNogle har anklaget Cates for, at disse henvisninger og referencer ikke er andet end overfladisk pynt. Eller i værre tilfælde slet-skjult reklame for visse serier. Blandt andet hans egne, creator owned. Men, her vil jeg bryde ind, og påstå, at de mest åbenlyse af referencerne bruges aktivt og har betydning for handlingen. Og er en del af pointen!\nDer hænger en snert af “fanservice”, noget andet Cates er blevet skudt i skoene, i luften hist og her. Ikke mindst i Vol. 1 sidste hæfte, da (MILD SPOILER, men hvad skulle der ellers ske) Ellie, Ryan, Ava og Otto bryder barrieren og kommer ind i the dome. Her løber de ind i adskillige mere kendte figurer, fra diverse independent comics og større forlag.\nDen afsluttende cliffhanger sender Crossover i en helt ny retning, og blæser historien og metafortællingen på vide gab. Om det hele er for meget, vil være en smagssag. Jeg køber i vid udstrækning ind på præmissen, og at det er en del af hele charmen og pointen ved Crossover. Det ER den her slags tegneserie. Accepterer man det, er serien en gave, der bliver ved med at give.\nDet gælder også rent visuelt, hvor Geoff Shaw virkelig brillerer. Han formår, at holde tungen lige i munden, og pennen skarp. Vekslende mellem det helt subtile og nuancerede detaljer, og vilde, opulente scenerier, store splashpages og fantasifulde udflugter, når det kræves. Han modellerer og tilpasser konstant sin stil, på diskret vis, så den passer til fortællingens små og store skift.\nCrossover krydser over og skaber et “Catesverse”?\nFor mig personligt gælder ikke mindst en afsløring/cliffhanger da Crossover vol. 1 nærmer sig opløbsstrækningen, hvor vores sammenbragte helte er på jagt efter en museumsgenstand, der kan give dem kraft nok til, at gennembryde the dome. Man havde det måske på fornemmelsen, nogle set det komme, jeg vil ikke ødelægge den mulige overraskelse her.\nLæs Donny Cates’ God Country inden du læser Crossover. Det er ikke essentielt for forståelsen af Crossover, alt væsentligt bliver forklaret i tilstrækkelig grad. Men, her viser det sig, at der er en direkte, og afgørende forbindelse mellem disse to Donny Cates og Geoff Shaw-titler. En afsløring og udvikling, der lige gav fortællingen, og mig en tiltrængt saltvandsindsprøjtning efter lidt plotmæssig tørke.\nSamlet set har serien, trods sine mangler og “svagheder”, der meget ligger i selve konceptet og trade-formatet, fået fanget min opmærksomhed. Jeg skulle holde igen for ikke bare, at pløje mig igennem opsamlingen i ét hug. Og ser allerede frem til mere Crossover. Men, jeg er også på vagt, der er en lurende risiko for, at opbygningen og plottets tempo bliver. Cates’ største fjende.\nDen afsluttende cliffhanger giver dog forhåbninger om, at mønsteret kan brydes. og fortællingen sendes i nye, overraskende retninger. Eftersom hæfte #7 dog netop kun er udkommet i USA, må man nok væbne sig med tålmodighed inden de næste 6 numre er ude i en trade paperback.\n– Sjov præmis og high concept\n– Mange metalag og lege at dykkede ned i og lege med på\n– En vellykket tegneserie om tegneserier, branchen. mediet og læserne selv\n– Nørde faktoren og kærligheden til “kulturen” er høj\n– Gensynsglæde for nogle læsere?\n– Fejende flot, alsidigt og gennemarbejdet visuel stil\n– Høj grad af “skrevet til trade” syndrom\n– De nye karakterer er lidt arketyper og klichéer\n– Vældet af referencer, brug af karakterer fra andre serier og figur “cameos” kan virke som en smart gimmick\nCrossover kommer godt fra land, er lige ved at gå en smule i tomgang på halvvejen, men hiver næsen op mod slut. Konceptet er muligvis ikke super originalt, og kan kræve et vist forkendskab med figurer fra Image og Dark Horse for, at man får det fulde udbytte. Det er dog ikke en deal breaker. Crossover får en solid anbefaling, prøv den. Men, prøv God Country først!\nKathoom | Ken Damgaard Thomsen | kathoomdk@gmail.com | www.facebook.com/kathoomdk


Sunde romkugler med sorte bønner - Anna-mad.dk\nSunde romkugler med sorte bønner. Jeg er blevet afhængig. Afhængig af disse alt for lækre romkugler. Jeg bør derfor advare dig allerede nu, for det bliver du formentligt også efter at have smagt dem selv. Jeg siger det bare. Nu er du altså advaret. Jeg har længe haft tanken om at lave romkugler i en sund version – jeg er nemlig ret vild med de klassiske og syndige romkugler.\nSunde romkugler der smager syndigt\nJeg vil vove at påstå, at du vil kunne snyde de fleste til at tro, at det er almindelige romkugler. Konsistensen er lidt mindre fast, men smagen er der. Og så består de af lutter sunde ting som sorte bønner, dadler, kokos, kakao og romessens. Næsten for nemt at lave. Bare blende, trille, rulle og så på køl. For ekstra luksus kan du selvfølgelig dyppe i smeltet mørk chokolade, men de er altså også helt fine rullet i kokosmel og frysetørrede bær. Jeg går lige i køkkenet og laver endnu en portion!\nKlassiske romkugler er lavet på kagerester. Men til disse sunde romkugler har jeg brugt dadler og sorte bønner i stedet, og det kan altså noget. Det er romkugler, der kan spises som sund snack, og hvem kan ikke lide det? Jeg udfordrer dig til at give det et skud. Og jeg delte smagsprøver til alle, jeg kunne komme i nærheden af, så de kunne bekræfte mig i, at de smager ligesom de almindelige, syndige romkugler. Veninder, min roomie, min lettere kræsne søster og den største romkuglefan og -tester, min far, var enige.\nSunde romkugler med sorte bønner og dadler – små hapsere som snack eller sund dessert.\n14 friske dadler (uden sten (juicy dadler))\n2 spsk god kakao (store)\nDræn bønnerne, skyl dem godt og lad vandet dryppe fra.\nKom de drænede bønner i en foodprocessor eller minihakker og blend med resten af ingredienserne, til du har en ensartet og glat romkuglemasse.\nStil massen på køl i et par timer og form derefter kugler.\nForm den afkølede masse til kugler.\nDu kan vælge at rulle dem i kokosmel som jeg eller i smeltet mørk chokolade, nødder eller andet. Opbevar dem på køl.


For at løse problemet med PSO-afgiften har regeringen bl.a. anbefalet, at man dropper den planlagte opsætning af kystnære vindmøller. Energi- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt (V) forklarer hvorfor.\nEnergi-, forsynings- og klimaminister, Lars Christian Lilleholt. Fold sammen\nTorsdag d. 03. november 2016, kl. 21.05\nI jeres eget notat vurderer man, at 6.200 personer vil kunne få job over en fire-årig periode i forbindelse med opsætningen af de kystnære møller, som I nu anbefaler, at man ikke opstiller. Hvilket indtryk gør det?\n»Vi er da også kede af, at økonomien i den grønne omstilling har ændret sig så kraftigt, siden vi indgik energiaftalen i 2012. Kigger man overordnet på tingene, er regningen skredet med cirka fire milliarder kroner om året. Og ser man på det konkrete projekt, de kystnære vindmøller, er økonomien skredet fra en forventning i 2012 på samlede støtteomkostninger for 1,9 milliarder kr. til nu 3,6 milliarder kr. i perioden. Det er en kæmpe, kæmpe regning, som vi – givet at den skulle realiseres – skal finde finansiering til på finansloven.«\n»Vi foreslår, at tage toppen af regningen, og at den kapacitet, som skulle opstilles med de kystnære vindmøller, flyttes til et senere tidspunkt. Man skal ikke glemme, at det at flytte PSO-afgiften til finansloven også vil have positive beskæftigelsesmæssige effekter, ikke mindst for produktionsdanmark, fordi en lang række virksomheder, der har et højt energiforbrug, i dag betaler meget høje energiafgifter og derfor har svært ved at konkurrere med deres konkurrenter i andre lande.«\nHvad vil du sige til Venstre-borgmestre, der ærgrer sig over, at I nu i deres øjne løber fra en aftale?\n»Jeg forstår godt, at en borgmester kæmper for arbejdspladser i sin kommune, men regeringen er nødt til at se på det i et samlet perspektiv. Jeg tror ikke, der findes mange virksomheder eller kommuner, hvor man kunne opleve så store spring i udgifterne, uden at man satte sig ned for at finde ud af, hvordan vi gør det her på en fornuftig måde.«\nDer er dem, der vil sige, at jeres kursændring omkring de kystnære møller harmonerer dårligt med regeringens udsagn om at slå på tromme for Udkantsdanmark?\n»Nej, det kan jeg ikke nikke genkendende til. Der er en række andre virksomheder – også i de områder – der vil få glæde af en lavere PSO-afgift.«


Holiday home Søstjernevej i Skagen til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Hojen, Skagen, Danmark, 9990\nOm Holiday home Søstjernevej\nMed indkvartering i høj kvalitet i Skagen er Holiday home Søstjernevej et populært valg for både ferie- og forretningsrejsende, der ønsker nem adgang til strande. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Holiday home Søstjernevej tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af parkering. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Holiday home Søstjernevej det kloge valg for rejsende til Skagen.


Randers - Familiefotografering | Familiefoto | Familiefotograf | Bryllupsfoto\nFamiliefotograf Randers til kreative og spændende familiefoto i hele 8900 området. Vi laver billeder af gravide, børn, familier, babyer, grupper etc. Vi laver portrætfoto til de sociale medier og hjemmesider. Familien er det vigtigste for de allerfleste af os og minderne fra barndommen er guld værd for os alle. Professionel fotograf til gruppefoto og personlige billeder af familier i smilets by.\nSkal i bruge en kreativ familiefotograf Randers? Vi kører i hele Nordjylland og leverer nogle spontane, sjove og kærlige familiefoto, gruppefoto, børnefoto, babyfoto, gravid foto etc.\nLad os få en god dialog inden i booker os. Sådan sikrer vi jer i får lige præcis de billeder i gerne vil have. Livets store minder skal portræteres ved en professionel fotograf i Randers.\nVi laver også spændende og kreative bryllupsbilleder i Randers og resten af Nordjylland. Skal i giftes i Randers? Så se mere om vores bryllupsfotos lige herunder.\nKreative bryllupsbilleder Aarhus\nFamiliefoto kan både foregå i vores fotostudio i Randers, hjemmene hos familierne eller ude i det fri på en ekstern location.\nKreativ fotograf til de gravide,nyfødte, børn m.m. Vil du have taget gode billeder af dig eller børnene eller kæresten? Erfaren fotograf i portrætfoto samt kunstfotografi.\nRanders er en by i Østjylland med 62.586 indbyggere, hvilket gør den til Danmarks 6. største by. I Østjylland er Randers den næststørste by efter Aarhus. Byen ligger 39 kilometer nord for Aarhus ved udmundingen af Gudenåens nordøstlige ende og samtidig i bunden af Randers Fjord med stejle bakker på nordsiden.\nAlbæk, Asferg, Assentoft, Dalbyover, Fårup, Gassum,Gimming, Gjerlev, Hald, Harridslev, Haslund, Havndal, Helstrup, Hørning, Langå, Lem, Linde, Mejlby, Mellerup, Råsted, Spentrup, Stevnstrup, Sønderbæk, Tvede, Tånum, Udbyhøj, Vasehuse, Uggelhuse, Værum, Ålum, Øster Bjerregrav, Øster Tørslev.


Landsted | Trelænget gård | bobedre.dk\nLangt ude på landet under Odders klare blå himmel bor Elizabeth og Thomas. En ny bygget trelænget gård med stråtag, græstag og trætag, der integrerer sig fuldstændig i naturen.\nElisabeth Kruse/Glotti Press\n— 02. december 2015\nET MODERNE LANDSTED I CEDERTRÆ\nDe skulle egentlig ikke flytte. De boede fint i et nybyggerkvarter ved Odder. Men en dag ringede telefonen. Og det blev skæbnesvangert for Elizabeth og Thomas og deres to sønner Christian og Anders, der idag er 16 og 14 år.\n– Det var ikke fordi, at vi kiggede efter noget andet, men en dag bad min mor, der kender alle landbrug på egnen, mig om at kigge på et nedlagt landbrug. Jeg besøgte stedet og blev overrasket over det kuperede terræn og tænkte, at vi da for sjov kunne lave en aftale med mægleren, fortæller Elizabeth, der kan huske, at det var i marts, og der var nyfalden sne.\n– Det var bare så smukt, fredeligt og ugeneret. Men prisen var for høj, husker hun.\nStedet var ubeboet, så familien kørte derud nogle gange, og da de et par uger senere kunne læse i avisen, at landstedet var sat ned, blev de enige om at byde.\n– Og så havde vi pludselig købt det! Vores naboer blev målløse, men ikke vores nære venner, der kendte os. Vi satte vores hus til salg og fik det solgt så hurtigt, at vi kom til at bo i sommerhus i 13 måneder, inden vi kunne flytte ind.\nElizabeth kommer selv fra et landbrug, der nu er nedlagt, så tanken om at flytte på landet var ikke helt fjern. Thomas havde derimod aldrig drømt om at bo på landet, men i dag elsker han den fred og ro, han har fundet her.\n– Vi ønskede ikke bare et parcelhus på landet, men noget, der passede ind i naturen, fortæller parret, der kontaktede arkitekt Jan Henrik Jansen, som familien havde bemærket på en hjemmeside i forbindelse med et sommerhus på Møn.\n– Han spurgte ind til, hvad vi forestillede os. Han afdækkede vores drømme og noterede, hvilke møbler vi regnede med at bruge, siger Elizabeth, der havde klippet i boligmagasiner, så han havde en idé om, hvilken stil familien havde.\nVi var meget i tvivl om, hvor på grunden vi skulle lægge huset. Om det skulle være i den lavning, hvor det gamle hus lå, eller oppe på bakken, hvor en ny byggetilladelse skulle indhentes. Men det afskrækkede hverken os eller arkitekten, der tegnede to huse. Et på bakken med fantastisk planløsning, og et hvor det gamle hus lå. Han lavede tilmed to modeller af tændstikker. Da vi så dem, var vi helt solgt, fortæller Elizabeth og Thomas.\n– Selvom begge huse var flotte, så var det den trelængede gård, der tiltalte os mest. Det andet var blot blevet et arkitekttegnet hus på en bakke. På trods af flere forslag fra andre byggefirmaer var der ingen andre end Jan Henrik, der formåede at gøre drømmen om vores nye bolig virkelig for os. Det var i denne tætte og engagerede dialog, at vi besluttede os for de arkitektoniske elementer, der omfattede en trelænget gård med stråtag, græstag og trætag, der faldt i ét med naturen og stadig fastholdt et nutidigt udtryk. For os handlede det om ro og enkelhed.\n(Fortsættes under næste billede)\nI Norsminde havde parret set et hus med beklædning af cedertræ fra Moelven. – Det var sjovt nok på Norsminde kro, Jan Henrik boede, da han var på besøg hos os. Han havde også set huset, og dét inspirerede os til at gå videre med materialerne. Det var lige sådan noget, vi kunne lide. Indendørs ønskede familien også naturmaterialer. Det blev til et køkken i træ fra garde Hvalsøe, plankegulve fra Dinesen og afrikanske sandsten til bryggers og badeværelser fra lisette fredelund i kolding. - Vi elsker at bo her. Vi er så glade for især arkitekturen, træbeklædningen og vores køkken-alrum. Vi elsker vores teenageafdeling, når drengene har venner på besøg. Og vi elsker, at huset er så lyst, at vi ikke behøver at have gardiner, og at naturen kommer ind i huset, så vi kan følge med i årstiderne. Og lige uden for døren har vi råvildt, harer, fasaner og spændende rovfugle ... Der er dog mange ting, som familien gerne ville have haft, såsom kasser til indbyggede persienner og indvendige vægge filtset med sand, nogle af de detaljer, som Jan Henrik Jansen har i sine huse og sommerhuse. - Her satte økonomien en vis grænse, fastslår Elizabeth, der samtidig siger, at arkitektsamarbejde er altafgørende. - Det føltes overhovedet ikke som at flytte ind i et nyt hus. Det var bare vores hus, og det var præcis sådan, som vi havde forestillet os, det ville være.\nGangen går ud i ét med opholdsstuen, hvorfra der er udgang til terrassen. Sofaen med lyst betræk er sat sammen af tre Wegnerstole i eg. Sofabordet i eg med stålben, GE 12, er også tegnet af Wegner. Le Klint-sakselamper pryder væggen. Konsolbordet og Butterfly-stolen er fra Getama. Service er fra Vipp og Royal Copenhagen og gulvene er fra Dinesen.\nEn miniudgave af Koppelkanden fra Georg Jensen. Den afrikanske dame er hjembragt fra en rejse.\nGarde Hvalsøe-køkkenet integrerer sig fuldstændig i huset og i naturen på grund af materialerne.\nSpisebordet i eg er af Børge Mogensen. Stolene i eg og skind hedder Wood-U og er designet af Henrik Bønnelycke. Le Klint-lamperne 172 er fra Lund Møbler i Odder. Armatur er fra Børma. Fra køkkenet er der direkte udgang til en skøn terrasse.\nKøkkenet er en skulptur i sig selv i de skønne og åbne rammer. Det er i eg fra Hoelgaard med bordplade i stål fra Heartsteeling.\nDe to daybeds er 25 år gamle og kommer fra Elizabeths forældre, men de passer perfekt her til huset. Stabel af puder fra By Nord og Svenskt Tenn. Plaid fra By Nord. Koppel-kande fra Georg Jensen, kande fra Broste Copenhagen og tæppe fra Kirsten Fribert.\nØvrige terrassemøbler i teak er fra Ingvard Christensen i Vejle.\nHusets skønneste rum vender mod vest, hvor kontoret er placeret med udsigt over de grønne marker. Bordet i egetræ er fra Ilva, og egetræsstolene Wood-U er designet af Henrik Bønnelycke.\nSoveværelset er lyst og beliggende på 1. sal. Her som i resten af huset fungerer vinduerne som maleri, og derfor har man helt fravalgt gardiner. Tempur-sengen er redt med linned fra By Nord, og puden er fra Svenskt Tenn. Over sengen hænger lamper fra Artemide, og sengebordet er fra IdéMøbler. Et antikt tæppe fra Kirsten Fribert står i kontrast til GE 370-stolen i eg, designet af Wegner.\nBadet på 1. sal har udsigt over de åbne marker, og det store vindue får familien til at føle sig både ude og inde på samme tid. Der er varme i gulvet, der er belagt med skønne fliser. Både kabine og kar skaber en skøn spastemning i rummet. Her har stolen GE 1936 i eg og valnød af Wegner fundet sin plads. Badekarret er fra SpaCentret i Kolding. Gulvarmatur fra Vola til badekaret.\nArmatur fra Børma. Håndklæder fra By Nord. Kurv med låg fra Netto.\nArkitekten Jan Henrik Jansen blev kontaktet af familien, der havde set sommerhuset Langelinie på en hjemmeside om byggeri i træ. - Familien ønskede noget lignende, som dog endte med at blive noget helt andet, fortæller Jan Henrik, der brugte megen tid på at udarbejde et byggeprogram sammen med familien. Byggeprogrammet indeholder alle de krav, ønsker og drømme, familien og arkitekten er blevet enige om og omfatter typisk også en række inspirations- og referencebilleder. Først når byggeprogrammet er helt færdigt, går arkitekten i gang med at tegne huset, der skal kunne opfylde alle ønsker fra familien, der nu er bygherrer. - Det betyder samtidig, at de huse, jeg tegner, ser ret forskellige ud, da de altid er skræddersyede i forhold til den specifikke opgave. Sammen med familien kunne jeg konstatere, at der var tale om et mindre, nedlagt landbrug med en eksisterende gård i meget ringe stand, som ud fra et æstetisk synspunkt på ingen måde udnyttede stedets kvaliteter. For at opnå landzonetilladelse til at bygge en ny bolig på arealet skulle det nye hus som udgangspunkt placeres i en afstand på maks. 50 meter fra den eksisterende gård, fortæller Jan Henrik. Han tegnede to forslag, og familien valgte det bud, der nu er realiseret som et trelænget gårdanlæg på det mest plane område af den kuperede grund. - Familiens udgangspunkt var ønsket om et træhus, der skulle være nemt at holde ved lige. Indvendigt ønskede de trægulve, men ingen træoverflader på vægge og lofter, som de valgte at få udført som glatte spartlede og malede gipsoverflader. Familien ønskede vinduesbånd frem for enkelte åbninger, så landskabet opleves mere kontinuerligt, frem for bevidst valgte udsnit af omgivelserne, der kunne fremstå som en form for billeder på væggen, fortæller Jan Henrik og funderer over, hvorvidt den givne arkitektoniske opgave er bunden eller fri og åben. - Jeg forstår min opgave som arkitekt sådan, at jeg tegner individuelle boliger, hvor jeg hjælper med at skabe den bolig, som bygherrerne drømmer om. Det er vigtigt at erkende, at det ikke er et hus til mig selv. Derfor fokuserer jeg på at udforske alle krav, ønsker og drømme, og jeg sætter en faglig ære i at opfylde dem. Det vil sige, at jeg ikke opfatter det som et ideal at være “frit stillet”, men ønsker en åben, engageret og tillidsfuld dialog, som udmønter sig i et fælles produkt af de fælles anstrengelser. - Jeg havde i forvejen tegnet mit eget sommerhus, som jeg selv havde bygget. Her var tag og facade udført med sorttjæret træbeklædning, helt uden tagrender, men med vandet løbende ned ad facaden. Idéen var at skabe et hus i en klassisk dansk længehus-typologi, som blev forenklet i sit udtryk ved at være klædt i det samme materiale hele vejen rundt. (Fortsættes under næste billede)\nMit ønske var, at det snarere skulle ligne en ydmyg gammel lade, frem for et sommerhus i en typehus-forstad. Visuelt ville jeg minimere detaljernes mangfoldighed, så det blev reduceret til en skulpturel enkelthed. - Da jeg besøgte mine to sommerhuse på Møn sammen med bygherrerne, så vi først sommerhuset Langelinie, som havde været selve anledningen til, at de havde henvendt sig til mig. Derefter så vi sommerhuset black+bright, som netop er et helt enkelt længehus med træ på tag og facade. - Bygherrerne konkluderede på stedet, at de godt kunne lide Langelinie, men at det føltes mere som et sommerhus, og at de til deres landhus hellere ville have noget i familie med det træklædte længehus. - Med udgangspunkt i ønsket om et vedligeholdelsesfrit træhus valgte vi i fællesskab at klæde huset helt i ubehandlet cedertræ, så det ikke bliver nødvendigt at male det. Takket være træets indholdsstoffer og knastfrihed har cedertræ en høj naturlig varighed og patinerer jævnt og smukt. Over tid bliver bygningskroppene derfor til enkle grå volumener i det kuperede landskab, som falder diskret ind i naturens egen farvekanon, selv om denne varierer igennem årstiderne, siger Jan Henrik og ruller billeder ud fra byggeprogrammet. - Som supplement til de ubehandlede træbeklædninger valgte vi træ-alu-vinduer, som er udført med en ligeledes ubehandlet udvendig alukappe, der får vinduernes karme og rammer til at falde i ét med træbeklædningen og derved igen minimerer de visuelle detaljer, påpeger Jan Henrik og sammenligner med sommerhuset black+bright, der her er tilpasset bygherrernes ønsker. - Jeg henter inspiration i de traditionelle danske gårde, der præger det danske landskab og danner rum i vidderne, samt i traditionelle træhuse fra områder, hvor man i generationer har bygget i træ. Og så i materialer, farver, strukturer og overflader i naturen, siger Jan Henrik, der oprindeligt kommer fra Tyskland. - Huset ved Odder er beslægtet med mine tidligere projekter, både i form og materialer. Huset er et nyt barn af denne familie - til denne familie!\nHuset tager udgangspunkt i det traditionelle danske længehus i de enkle og elegante bygningskroppe, som de danske gårde blev komponeret af, da de blev flyttet ud på markerne og indlejret i kulturlandskabet som vandrette linjer i et blødt bølgende landskab. - Men huset er ikke en bondegård, påpeger arkitekten og fortsætter: - Det er en nutidig bolig i landskabet, der er opført på den udyrkede jord af en nedlagt gård. Stuehuset er blevet til familiens fælleshus, med forældreetage under taget, udelængerne til et mindre børnehus/ungdomshus samt “stald” til nutidens heste og “lade” til opbevaring, siger Jan Henrik med glimt i øjet og fører os videre til en diskret overdækning på gårdsiden. - Den binder længerne sammen og skaber en tørskoet forbindelse mellem stuehuset og børnehus, uden at længerne taber deres visuelle selvstændig- hed i landskabet. Sådan har det altid været. Ganske enkelt. Se mere på janhenrikjansen.dk.\nEn moderne og idyllisk gård, der giver dig lyst til at flytte på landet\nForvandling: Fra feriekoloni til genialt familiehus\nSe den nybyggede gård, der vandt prisen for bedste nybygning i 2020\nArkitekt- og designerpar har forvandlet gammel bondegård til et moderne hjem\nVentetiden er ovre: De første fastelavnsboller er landet


En guide til oplevelser i Siracusa - Opdagelse.dk\nSom lovet kommer der hermed en stribe indlæg fra vores rejse gennem Syditalien, og vi kan vist lige så godt tage den fra begyndelsen. Den første by på vores rute var Siracusa, en hyggelig by på Siciliens østkyst. Byen har en rig historie idet den blev grundlagt som en græsk koloni i 734 f.Kr. Byen blev grundlagt på øen Ortigia, men spredte sig hurtigt ud på fastlandet. Ved vores færd rundt i byen var det tydeligt at se den græske indflydelse og den imponerende historie skinner igennem flere steder i byen.\nHer boede vi i Siracusa\nVi ankom til Siracusa hen på eftermiddagen, og desværre stod det ned i stænger den første dag, så her stod det primært på hygge på hotel-værelset. Og for at være ærlige tilbragte vi faktisk også 2 dage på hotellet – eller børnene og jeg gjorde – mens Kris havde et par ærinder med sit job på Sicilien. Vi havde booket et B&B inde i midtbyen, beliggende lige ved siden af en fin park med en stor legeplads. Og let’s be honest – så var det 100% legepladsen der solgte os dette overnatningssted. Andrea havde nemlig ikke snakket om andet hele vejen på færgen.\nVores overnatningssted hed B&B Ciclamino og blev mødt at den flinkeste mand, som var utroligt gæstfri og som hjalp os med alt fra at finde en parkeringsplads, at slæbe på vores bagage, og til at fortælle os lidt om byen. Vi fik overdraget nøglen til værelset og trådte ind i et rum fyldt med pink dekor og skør belysning, sammensat med nogle mormorlamper med technoblink på sengebordet. Værelset var stort og rummeligt – hvilket var endnu et af vores kriterier for at vælge hotellet. Vi magter simpelthen ikke at bo på små hotelværelser når vi skal bo 4 personer så tæt sammen!\nDet var et rigtig fint hotel med gratis parkering og gratis wifi. Værelset var stort og rummeligt og det var et kæmpe plus at vi boede lige ved siden af en stor legeplads. Der findes sikkert hoteller der er langt mere fancy end dette, men med den korte tidsfrist og med udsigten til at tilbringe en del tid på værelset / legepladsen var dette det helt rette hotel til os.\nOplevelser i Siracusa\nLet’s get down to business. Du er jo helt sikkert kommet her for at læse om hvad man skal opleve i Siracusa – så her kommer det. Som nævnt er Siracusa en by med rig historie, og der findes en masse fascinerende historiske seværdigheder. Vi startede derfor dagen med at gå en tur ud mod byens Græske Teater. Her blev børnene sluppet fri (og løb i fuld fart i hver sin retning), mens vi gik rundt på opdagelse rundt på stierne.\nFor at være ærlig så havde vi ikke læst nok på lektien forud for besøget, for vi troede at der kun var tale om et græsk teater – det var i hvert fald hvad vi kom for at se – men faktisk var der tale om både et græsk teater og et romersk teater inden for den samme arkæologiske park. Herudover var der en botanisk have bestående af et stisystem med flotte blomster og træer. Så ja, der var lidt mere end bare et teater. Vi var dog en anelse skuffede over oplevelsen, da det jo særligt var teatret vi var kommet for at se, for under vores besøg var der et stort arbejde i gang for at omforme teatret til en scene, hvor de gamle trappetrin var i gang med at blive polstret med træpaneler. Så det levede på ingen måde op til hvad vi havde håbet på at se, i forhold til hvad vi havde set på billeder osv. Men vi forstod det som at det er en ting der sker regelmæssigt – altså at de benytter det gamle græske teater som kulisse for teaterstykker eller musik.\nI den arkæologiske park fandt vi også nogle klippehuler, og Andrea var ikke bleg for at løbe derind. Der gik da heller ikke længe før hun begyndte at kalde på fremmede mennesker fordi at hun gerne ville sælge “ice cream” som er favoritlegen lige nu.\nVi tilbragte eftermiddag og aften på den lille ø Ortigia, som er centrum i byen Siracusa, og her du finder den gamle bydel. Og vi vil klart anbefale jer, at i kommer ud på en slentretur her på øen hvis du befinder dig i byen. Vi spiste en god frokost på en af byens mange caféer og slentrede en hyggelig tur ude langs promonaden, hvor bølgerne brusede for fødderne af os. Jeg vil ikke sige at decideret er nogen “must sees” for hele stemningen på øen er utroligt hyggelig, og man kan sagtens se det meste af øen på en god eftermiddag. Jeg vil dog klart anbefale at man giver sig til til at gå rundt, og til at fare lidt vild. Og så var det i vores verden et must at komme ud på promonaden som omkranser øen.\nVil du gerne vide mere om hvad du skal se i Siracusa? Så følg med i næste indlæg hvor vi giver jer en bucketlist med “must see” seværdigheder og oplevelser i denne smukke italienske by på Sicilien.


Balladen i Ferguson: Få overblikket her – Ekstra Bladet\n22. nov. 2014 kl. 08:51\nHvorfor er der uro? Hvordan er stemningen? Hvem er demonstranterne? Få svarene her\nEkstra Bladets journalist befinder sig i øjeblikket i Ferguson og giver herunder et overblik over sagen. På billedet ses en maskeret demonstrant dagen efter Michael Brown blev skudt. (Foto: Jonas Vandall)\nFERGUSON, MISSOURI, USA (Ekstra Bladet): Mangler du også overblikket, har du glemt, hvordan det hele startede, eller vil du vide, hvad der foregår på gaden i den omstridte by Ferguson i St. Louis, så kan du blive klogere ved at læse videre her.


Torsdag D. 3. AUGUST 2017 KL. 16:00\nVelfærdsydelser som f.eks. operationer bliver i stigende grad leveret af private, og det skaber en række udfordringer, som dagens kronikør skriver. Foto: Liselotte Sabroe\nAf Karsten Naundrup Olesen, professor på Det Juridiske Fakultet på Københavns Universitet\nAlle borgere i dette land forbruger offentlige velfærdsydelser. Børn går i skole, voksne går til lægen, og ældre modtager hjemmepleje.\nVi betaler også alle til velfærdsydelser på et eller andet tidspunkt gennem livet. Ydelserne påvirker således os alle meget konkret. At ydelserne er offentlige er endvidere udtryk for en måde at indrette samfundet på, og det smitter også af på den enkeltes opfattelse af, hvordan man kan indrette sig. Ydelserne udgør et sikkerhedsnet.\nAf disse grunde er det helt åbenbart, at måden de offentlige ydelser leveres på, har betydning for det enkelte menneske. Der er derfor god grund til løbende at tænke over, hvordan vi indretter samfundet i forhold til dette væsentlige emne.\nHvem der har ansvaret for, at velfærdsydelser står til rådighed for borgerne, afgøres af lovgiver. Eksempelvis bestemmes det i sundhedsloven, at regionerne er ansvarlige for, at borgerne har adgang til lægehjælp, og tilsvarende følger det af forskellige love, at kommunerne skal sikre adgang til daginstitutioner, hjemmehjælp og mange andre ydelser. Men dette ansvar betyder ikke, at det er det offentlige, som konkret skal levere ydelserne. Leverandørerne af velfærdsydelser kan udmærket være private virksomheder.\nDer er ikke noget nyt i, at vores velfærdsydelser leveres af private. Tænkt blot på den primære sundhedssektor. De praktiserende læger er private virksomheder, som efter aftale med regionerne løser den opgave, regioner er pålagt. Men anvendelse af private leverandører er stigende i den forstand, at flere og flere typer af ydelser bliver leveret af private.\nDer kan være flere årsager til dette. Politiske ønsker om private leverandører, forsøg på at finde bedre løsninger, eller billigere løsninger. Og i nogle tilfælde er der ganske enkelt lovkrav om, at ydelserne skal leveres af private. Men uanset hvad der konkret begrunder anvendelse af en privat leverandør, bør det – fordi ydelserne er vigtige for os alle – overvejes, hvad inddragelsen af private leverandører kan betyde.\nEn af de ting man bør hæfte sig ved, når private virksomheder bliver anvendt som leverandører af velfærdsydelser er, at man herved skaber et trepartsforhold.\nI det som kan kaldes den traditionelle model, hvor den offentlige instans, som har ansvaret for, at ydelsen er tilgængelig for borgerne, også er den som leverer ydelsen, er der kun to parter. Borgeren som efterspørger en ydelse, og det offentlige som leverer.\nMen når der anvendes en privat leverandør, kommer der en tredje aktør. Det er stadig borgerens behov, som må være i fokus, og det er også stadig den offentlige instans, lovgiver har udpeget, der har ansvaret for, at ydelsen er tilgængelig for borgeren. Men nu er det en tredje part, som faktisk leverer ydelsen direkte til borgeren. Trepartsforholdet har flere konsekvenser.\nBorgere kan føle sig kørt ud til siden\nSåledes bliver det offentlige mindre synlig. Hvor mange af os tænker f.eks. på, at det er regionen som har ansvaret, og betaler for, at vi konsulterer vores almen praktiserende læge?\nEn konsekvens af dette kan være mindre forståelse for, hvorfor vi skal betale (så høj) en skat til det offentlige – for hvad får vi egentlig for pengene? En anden konsekvens kan blive, at den borger, som modtager en ydelse, bliver mindre opmærksom på, at det faktisk er en offentlig ydelse, med de rettigheder der er knyttet til dette f.eks. i form af særlige retsregler og kvalitetskrav, og at borgeren ikke er opmærksom på, at der ved utilfredshed med det leverede er mulighed for at rette henvendelse til den offentlige instans, som har ansvaret for at ydelsen er tilgængelig.\nAt borgerne kan få den opfattelse understøttes desværre af de sager, der fra tid til anden opleves i medierne, når den private leverance ikke lever op til det forventede, og der i den anledning udspiller sig et næsten rituelt spil, hvor politikere fra den ansvarlige offentlige instans lægger skylden på leverandøren, som på sin side hævder, at der er leveret det, som følger af kontrakten med den offentlige instans. Som tredjepart – og den som burde være i centrum – kan borgeren nok føle sig kørt lidt ud på et sidespor i sådan et opgør.\nMen den offentlige instans kan ikke, ved at udlicitere leverancen til private, fralægge sig ansvaret for, at ydelsen bliver leveret, og det i rette kvalitet. Derfor bør den offentlige part, når der skrives kontrakt med en privat leverandør, sikre sig tilstrækkelige midler til at kunne garantere, at borgerne får den ydelse, de har krav på.\nI tilknytning til det offentliges behov for at sikre ydelsernes kvalitet bør det også bemærkes, at overflytningen til privat varetagelse kan lede til, at det offentlige taber kontrol med leverancen. Tabet er en naturlig følge af, at der med den private leverandør kommer et led ind mellem den ansvarlige offentlige instans og den præsterede ydelse. Der kan tænkes forskellige konsekvenser af dette, blandt andet mindre styring af hvilken kvalitet ydelserne har, og hvilke forhold de præsteres under. Det kan eksempelvis umiddelbart blive vanskeligere for regionen at sikre sig, at responstiden ved ambulancekørsel er, som regionen ønsker.\nBorgere kan komme i klemme\nJuraen kan bruges til at sikre den offentlige instans mod det umiddelbare tab af kontrol.\nDet kan ske ved en toleddet proces, som starter med, at der fra offentlig side er opmærksomhed på problemet, og dernæst udarbejdelse af gode bestemmelser i de kontrakter, som regulerer forholdet mellem den offentlige instans og den private leverandør.\nHer er det selvfølgelig centralt, at den offentlige instans står som pennefører på kontrakten. Men der er grund til at nævne, at krav i kontrakten, som skal give den offentlige instans kontrol med den privates leverancer, typisk koster noget.\nSkal ambulancefirmaet indberette om responstider, medgår der tid til dette, og det vil leverandører naturligvis tage sig betalt for på den ene eller den anden måde. Der må derfor ske en afvejning af behovet for at kunne styre opgaverne som hidtil over for prisen. Dette aspekt overses vist ofte, i hvert tilfælde i den offentlige debat, når man diskuterer, om ydelserne er de samme før og efter udlicitering. Den velfærdsydelse, borgeren modtager, kan sagtens være den samme, og måske bedre til samme pris, men det kan tænkes, at det offentlige som ansvarlig får en ringere position i forhold til at styre kvaliteten af konkrete velfærdsydelser, men også i forhold til mulighederne for på længere sigt at planlægge den offentlige sektors tilbud til borgerne.\nSom et andet, men meget centralt aspekt knyttet til private leverancer af velfærdsydelser skal nævnes risikoen for forsyningssvigt. Hvor ydelser leveres af det offentlige, kan forsyningen også svigte, eksempelvis ved strejker. Men ved privat leverance er denne risiko noget større, fordi introduktionen af markedet i forbindelse med velfærdsydelser ikke kun giver markedets fordele, men også dets ulemper, herunder muligheden for at en leverandør går konkurs. At det sker hos leverandører af velfærdsydelser, er der talrige eksempler på. Markant, men ikke eksklusivt, i de senere år er konkurser blandt leverandører af hjemmehjælp og -pleje.\nHver gang det sker, er der borgere, som oplever svigt i leverancen af de ydelser, som den offentlige instans, konkurs eller ej, er forpligtet til at sikre adgang til. Og betydelig vigtigere end denne juridiske vinkel er det, at der ofte er tale om svigt i leveringen af ydelser, som borgerne har et ganske presserende behov for.\nOgså i forhold til forsyningssikkerheden bør juraen anvendes aktivt. Det gør de offentlige instanser uden tvivl også, men de seneste års eksempler viser, at det ikke i alle tilfælde lykkes at indrette den private leverance af velfærdsydelser på en måde, som sikrer mod tab af offentlige penge og borgernes velfærd. Det er forståeligt, at det er sådan, for det er vanskeligt at dæmme op for konsekvenser af en konkurs, og selv den bedste kontrakt kan ikke sikre mod alle vanskeligheder. Det hører med, når man gør leverancer af velfærdsydelser til et marked, og det forhold bør derfor også indgå i drøftelser af, hvordan velfærdsydelserne skal leveres.


Coronamasker og virusmasker N95 FFP2 klassificeret - Mrperfect\nDiverse-Ansigtsmaske / åndedrætsværn\nCoronamasker, virusmasker og andet åndedrætsværn\nUdvalg af mundbind, åndedrætsværn, coronamasker og ansigsmasker.\nAlle CE godkendte og lavet / godkendt til forskellige formål.\nMundbindene kommer fra V-Tac, et af Europas største brands.\nKN95 maskerne er sammenlignelige med FFP2 coronamasker, da de er lavet efter stort set samme standard.\nV-Tac Ansigtsmaske / mundbind, Type IR\nGodkendt, væskeafvisende, med øreelastik, 3 lags\nv. 10+ DKK 9,90\nv. 50+ DKK 8,80\nVi har uddannet sundhedspersonale til at pakke ordrer med mundbind, for at sikre vores kunde den bedste sikkerhed.1 stk V-Tac ansigtsmaske med øreelastikker.V-Tac er et stort anerkendt mærke.BEMÆRK - disse er Type IR - filtrerer hele 96%, jf den nyeste EU standard: EN 14683:2019.Udløb: April 2022.Både CE og FDA godkendt. Produceret i 3 lags...\n2 stk pakke: FFP2 Støv og ansigtsmaske\nLeveres i forsejlet pose, metal næseklemme\nv. 10+ DKK 53,10\nv. 50+ DKK 47,20\nForsejlet 2 pak - pris er for 2 stk.Produceret i 3 lags materiale efter EN149: 2001+A1:2006 standard: FFP2 / KN95.CE-certificeret. Model uden ventil.Aluminiumsbøjle sikrer optimal form omkring næsen.Der medfølger dansk brugervejledning.\nBeskyt dig selv med corona masker og virus masker\nDu har sikkert bemærket, at flere og flere mennesker i verden går med coronamasker? Disse masker kan redde liv og er med til at formindske smitteafren markant. I nogle lande som .f.eks. Kina og Japan er luftforureningen ikke bare mærkbart men også følbart. Netop derfor ser man oftere coronamasker og diverse virusmasker i bybilledet and vi kender det fra Europa.\nMrperfect lagerfører nogle af de bedste virusmasker og mundbind i Danmark og kan tilbyde i mindre men også i større partier.\nHusk at være påpasselig\nDer findes i dag mange forskellige coronamasker på markedet men det er vigtigt at de lever op til de strikse EU krav og specielt CE mærket. Netop disse krav overholder vi naturligvis. Vi prioriterer din sikkerhed højst og går under ingen omstædigheder på kompromis med netop disse. Husk at de bedste coronamasker er dem er svære at få fat i i disse tider men hos Mrperfect kan vi levere dem fra dag til dag og i absolut bedste kvalitet med lang levetid.\nFordele ved Coronamasker fra Mrperfect:\nHøj B.F.E og P.F.E. filtrering\nKomfortabel og ekstrem åndbar\nBehagelige elastikker for at skåne ører\nFindes i hvid og blå\nStørrelse: 17,5cm X 9.5CM\nHar du spørgsmål til vores coronamasker, kan du kontakte os på 71 99 99 37 for support og rådgivning.


Sikkerhedsbranchen.dk » Temamøder for SikkerhedsBranchens medlemmer: Bliv klogere på lærlinge\nDer er flere gode grunde til at få en lærling. Derfor kan du nu blive klogere på, hvordan det hele foregår, når en række repræsentanter holder oplæg på to temamøder, som SikkerhedsBranchen inviterer til.\nDet kan føles uoverskueligt at tage stilling til om man skal have en lærling. Og så er det måske bare lettere ikke at gøre noget. Men branchen råber efter flere og nye kræfter, og derfor ønsker SikkerhedsBranchen at klæde medlemmerne godt på, så de får mod på at tage deres andel af lærlinge.\nPå to digitale temamøder holder en række repræsentanter fra branchen og fra forskellige uddannelsessteder oplæg om lærlinge, ligesom nogle af SikkerhedsBranchens medlemsvirksomheder fortæller om deres erfaringer med at have lærlinge.\nFor at deltage i temamøderne skal du være medlem af SikkerhedsBranchen. Er du medlem har du allerede nu modtaget en invitation på mail.\nMøde 1 – sikringsteknikere og låsesmede:\n10.00-10.10: Direktør i SikkerhedsBranchen Kasper Skov-Mikkelsen byder velkommen og fortæller om dagens program\n10.10-10.30: Per Larsen – uddannelseskonsulent hos TEC\n10.30-10.50: Kelvin Strømsholt – chefkonsulent hos Teqnik\n10.50-11.05: Jørgen Kronborg – adm. direktør i Actas\n11.05-11.20: Thomas Bagger – direktør i Bagger Låse & Alarm\n11.20-11.30: Mathias Kastholt – i lære som låsesmed hos Bonne Låse & Sikring\n11.30-12.00: Alle er velkomne til at stille spørgsmål til oplægsholderne og SikkerhedsBranchen\nMøde 2 – sikkerhedsvagt:\n13.00-13.10: Vicedirektør i SikkerhedsBranchen Per W. Flatau byder velkommen og fortæller om dagens program\n13.10-13.20: Lisbeth Aae Jeppesen – sekretariatschef & Mette Markussen – konsulent, begge fra Serviceerhvervenes Uddannelsessekretariat\n13.20-13.30: Gry Wallin – uddannelseskonsulent hos ZBC\n13.30-13.50: Susanne Poulsen Thisted – personalechef hos Securitas\n13.50-14.00: Matilde Koch Lauritsen – uddannet sikkerhedsvagt og nu faglærer på ZBC\n14.00-14.30: Alle er velkomne til at stille spørgsmål til oplægsholderne og SikkerhedsBranchen.


Hvad er en Proofing Basket? - Zajacperrone.com\nHvad er en Proofing Basket?\nEn korrektur kurv er en stor skål, der anvendes af bagere til at holde dejen da den stiger. Den spiral mønster, hvor en korrektur kurv samles efterlader en mærkbar aftryk på den hævede dej, der ofte stadig synlige i det færdige brød. Korrektur kurve kommer i mange forskellige former og størrelser til at danne en ekspanderende dej bold ind i et væld af loaf stilarter. Kurve er ofte lavet af naturlige materialer, såsom træ og flet, men fås også i opvaskemaskinen plast. Ved hjælp af en korrektur kurv kan give en bagt brød rustikke udseende af gammeldags håndværker bagning.\nDisse kurve er almindeligt anvendt i hjemmet og kommercielle bagerier til at styre formen af en loaf og tekstur af den ydre skorpe. Bolden stigende gærdej er normalt overladt til hvile i en korrektur kurv i cirka en time, eller indtil det næsten har fordoblet sin oprindelige størrelse. Korrektur kurve er typisk dækket med en let fugtig klud eller ark af plastfolie under hæveprocessen at holde den øvre overflade af dejen fugtig. Et velskabt proofing kurv kan vare i mange års regelmæssig brug.\nAktivt gær blandes i dejen forbruger sukkerarter i mel til at producere kuldioxid gasbobler. Gær er en encellet svampe organisme, der anvendes af bagere til at tilføje smag og en let luftig konsistens til brødet. Gasboblerne kuldioxid skabt af den gærende gær fanget af elastisk dej, får det til at udvide sig i alle retninger. Placering af en kugle af dejen på en flad overflade til at stige gør det vanskeligere for dejen at overvinde tyngdekraften og vokse opad, hvilket ofte resulterer i en lav, flad klat. En proofing kurv understøtter dejen hele vejen rundt, så det er i stand til at ekspandere lige op og holde mere af gasboblerne kuldioxid.\nKorrektur kurve er ofte tilberedt med et drys af mel på den indvendige eller tynde klud foring inden klæbrig dej bold introduceres. Disse foranstaltninger kan gøre det lettere at frigøre den hævede dej fra kurven og flytte den på bageplade eller sten. Cloth proofing kurv liners typisk efterlade en crosshatch aftryk på den ydre overflade af brød. Brug mel til at forhindre stikning i kurven kan også give brødet en spiral af mel, der følger sporet af fordybninger fra kurven. Den proofing kurv kan hjælpe med at give færdige bagværk et mere professionelt og kunstnerisk udseende.\nBagerier bruger korrekturredskaber kurve til at sikre sammenhæng i deres brød.\nEn proofing kurv påvirker teksturen af brød.\nHvad er en Grill Basket?\nHvad Er Bread Proofing?\nHvad er en Forklift Basket?\nHvad er en Pantry Basket?\nHvad er de bekymringer af fosfor i blodet?\nSådan må det Sage Twist i Yoga\nHvad er en Yucca filamentosa?\nHvad er Pære Muffins?\nTastaturgenveje til fælles Google SketchUp 8 Tools


Dip med karamelliserede løg - Opskrift på løgdip med karamelliserede løg\nDip med karamelliserede løg – Opskrift på lækker hjemmelavet løgdip med karamelliserede løg. Denne dip er så lækker og perfekt at servere sammen med chips. Jeg elsker alt med dip og dressing og denne løgdip er virkelig god! Den kan selvfølgelig serveres med chips, men også sammen med pitabrød, smøres på bagels, nachos og med grøntsagstave.\nLøgdippen består af karamelliserede løg, jeg har brugt rødløg, men almindelig løg kan også bruges, som steges på panden, blendes og blandes sammen med creme fraiche. Dippen kan også laves med græsk yoghurt, skyr eller en blanding. Stil gerne dippen på køl i et par timer, så bliver den bedst, fordi den får lov til at stå at trække en masse smag. Den kan sagtens holde sig i et par dage på køl. Prøv også min opskrift på fetadip med bagte tomater eller haydari med peberfrugt. Rigtig god fornøjelse!\n3 løg, rødløg eller alm. løg, skåret i tynde ringe\n400 g creme fraiche 18 %\nSteg løg og hvidløg i smørret. Steg til løgene bliver klare. Tilsæt timian og hvidvinseddike. Drys brun farin udover og steg løgene i ca. 20 minutter til de nærmest karamelliserer og bliver lysebrune. Smag til med salt. Blend løgene i en foodprocessor eller en blender, så de bare lige bliver grofthakkede. Lad løgene afkøle.\nRør creme fraiche sammen med hvidløgspulver og løgene. Smag til om der skal tilsættes mere salt eller evt. sukker. Kom dippen i en skål og stil på køl i et par timer, så det kan trække smag. Pynt evt. med frisk persille. Velbekomme!\nRanch dressing – Opskrift på lækker hjemmelavet amerikansk ranch dressing med kærnemælk og krydderurter. Denne dressing er så lækker cremet, syrlig, salt og frisk. Dressingen består af kærnemælk, creme fraiche, mayonnaise, friske krydderurter, sennep og krydderier. Det er en virkelig lækker dressing og den er lidt tyndere en andre former for dressinger. Dressingen er meget populær i USA og bruges til stort set alt, f.eks kan den bruges til salater, pastasalater, i sandwich og den er perfekt til en omgang…\nAvocadocreme – Opskrift på den lækreste bløde creme med avocado og citron. Denne avocadocreme er lækker, syrlig, cremet og virkelig nem at lave. Avocadocremen består af ganske få ingredienser, nemlig avocadoer, citron, olivenolie og hvidløg. Det er en cremet dip, som er uden mælkeprodukter. Avocadocremen kan serveres som dip til brød, til rugbrødschips, som en dressing til salat eller som spread i en sandwich. Dippen kan spises med det samme eller også kan den opbevares på køl indtil servering. Der…\nSaltede citroner – Opskrift på lækre saltsyltede citroner/citroner i saltlage. Saltede citroner er så lækkert og virkelig nemt at lave. Saltede citroner er kendt fra det marokkanske køkken og det kræver kun friske saftige citroner og salt, og så en god portion tålmodighed. De syltede citroner skal nemlig stå mørkt og køligt i 1-2 måneder, inden de kan spises, for så har de udviklet en skøn smag. Saltsyltede citroner smager virkelig helt vidunderligt. Det er super smart at lave saltede…\n1. maj 2021 kl. 09:30\nDet lyder overdrevet lækkert, akal jeg helt sikkert prøve! ?


Broken - Niall Horan - 35. Ben. - Movellas\n36. 35. Ben.\nJeg lagde dagbogen fra mig, og sukkede lettet ud. Nu var det slut, og jeg skulle til at mande mig lidt op og blive voksen. Om nogle 2 uger fyldte jeg 19 år, og det skulle jeg fejre for mig selv. Jeg rejste mig langsomt op fra sengen, og gik hen mod spejlet.\nDu ligner stadig lort.\nOg man kan se dine ar.\nDine nye ar.\nMine fingre gled over mine håndled, mens jeg betragtede synet af alle arene. Blodet fra natten før bar størknet, hvilket kun var godt. Jeg kørte hånden over mine ribben for at mærke hvor tynd jeg var blevet. Mine overarme lignede næsten knogler. Men jeg syntes stadig jeg var alt for tyk. Jeg nød jo ikke at se sådan ud, jeg nød ikke at skade mig selv, og begynde at ligne en omvandrende zombie. Jeg opdagede at mine øjne var begyndt at løbe i vand, og min hånd havde grebet fat i mit hår.\nIkke et anfald nu.\nMine vejrtrækninger var blevet hurtigere og hurtigere. Jeg prøvede at kontrollere min vrede ved at slå hånden ind i vægen. Et skrig undslap mine læber, da jeg faldt ned på knæ. Jeg tog mig til min hånd, mens jeg hvinede, og prøvede at holde tårerne tilbage. Jeg åbnede øjnene og blinkede et par gange. Min rystende stemme blev ved med at sige undskyld. Jeg havde faktisk ikke gjort andet end at sige undskyld i så lang tid jeg kunne huske.\nDet var bare et nemt ord, som kunne føre til bedre ting.\nDet var bare blevet en vane, og jeg kunne ikke stoppe.\nJeg fik endelig mandet mig op, kiggede på mig selv i spejlet en sidste gang, og tørrede mascara resterne væk. Nu skulle jeg drikke mig i hegnet med Abby, og glemme alt om hendes dumme kommentarer til dit og dat.\nMin mor var på forretningsrejse i nogle få dage, så jeg fik lejligheden for mig selv.\nJeg gik ud i gangen, og tog mine nye converse på, ikke de gamle og slidte. Foråret var lige på trapperne, og der var stadig en smule koldt udenfor.\n”Jane!” hørte jeg den skingrende pige stemme sige. En høj skikkelse gik tættere på mig, og strakte sine arme ud til hver side, og ventede på et kram. Jeg studerede hendes ansigt, og fik nærmest kvalme af alt den makeup.\nHvad var det dog hun lignede?\n”Det hår er simpelthen så flot når det er brunt!” sagde hun med sin lyse stemme, og smilede falskt. Jeg trak på skuldrende, og vidste udmærket godt hun ventede på en kompliment. ”Tak” mumlede jeg koldt, og kiggede væk fra hendes ansigt, mens mit blik gled hen på døren til baren. ”Har du set Niall? Han er blevet fucking lækker” hørte jeg Abby sige, mens et lille fnis undslap hendes mund, ”Jeg håber det er okay jeg siger det, i er jo ikke sammen mere”.\nHun burde få en melon i røven, så hendes numsehul blev sprækket op, og hendes rygrad knækkede.\n”Ja, det har jeg” svarede jeg endnu engang koldt. ”Er der noget galt?” spurgte hun, og lagde sin hånd på min skulder. Jeg fik hurtigt rystet den af. ”Jeg ville for resten spørge dig om noget andet” sagde hun, hvilket fik mig til at se hende dybt i øjnene, ”Altså jeg vil vildt gerne til London, måske kunne du tage med? Altså du kender jo byen”. Mit hjerte gik i stå da hun sagde ordet London.\n”Jeg tager til London, i aften”\n”Øhh” stammede jeg lidt, ”Kom nu, det bliver sjovt!” sagde hun, og smilede stort. ”Hvad skulle vi da lave?” spurgte jeg, og lagde mine arme over kryds. ”Det som vi skal i dag, feste!” sagde hun, og virkede overrasket. Jeg nikkede, og smilede svagt. Jeg havde aldrig troet at Abby ville invitere mig til sådan noget, det var underligt, jeg troede jo slet ikke hun kunne lide mig.\nVi gik ind på den lille bar, hvor vi skulle mødes med nogle andre. Abby gik straks hen og krammede dem alle sammen, mens jeg bare stod og smilede akavet. ”Du hedder Jane, ikke?” hørte jeg en af drengene sige, mens han smilede charmerende til mig. ”Jo, det er mig” svarede jeg koldt, og satte mig ned ved siden af Abby. Jeg var ikke i humør til alt det fnidder fnadder. ”Jane, og jeg skal snart til London, det er min fødselsdags gave til hende” hørte jeg Abby sige, mens hun lagde en arm om mig.\nHun skal da overhovedet ikke betale for mig!\nJeg sank en klump i halsen, og tog en tår af den drink Abby havde bestilt. Den var stærk. Et lille host undslap min mund, mens jeg blinkede et par gange med øjnene. ”Er du okay?” spurgte drengen overfor mig. Jeg nikkede, og smilede falskt. ”Jeg hedder for resten Ben” sagde han, mens jeg studerede hans blå øjne. ”Og jeg er Jane” svarede jeg akavet tilbage, og kiggede ned i mit skød. ”Glæder du dig?” spurgte han, og prøvede at fange mig blik. ”Til hvad?” spurgte jeg, og lagde mit hoved lidt på skrå, ”Du skulle jo til London?”. Jeg trak på skuldrene, og tog endnu en tår af den stærke drink.\nJeg tror det var en af de første gange jeg drak, og jeg havde det fremragende. Jeg glemte alt og alle omkring mig, og havde det bare sjovt. Abby stod på dansegulvet, og dansede tæt med en anden af drengene. ”Vil du ikke danse?” spurgte Ben, og lænede sig lidt over bordet. Jeg rystede hurtigt på hovedet, hvilket fik ham til at udstøde et grin. ”Kom nu, det kunne være sjovt” sagde han, og kiggede intenst på mig, med sine blå charmerende øjne. ”Jeg kan virkelig ikke danse, jeg ligner en søløve” fnes jeg, og tog en tår af endnu en drink. Alkoholen pumpede rundt i mit blod, som om en eller anden tiger var sluppet løs. Jeg elskede følelsen.\nBen havde fået mig overtalt til at gå op og danse med ham, jeg gik svajende op på dansegulvet, og så Abby smilede til mig.\nJeg kunne mærke et par hænder ligge sig på mine hofter.\nHans læber nærmede sig mine, i et langt lidenskabeligt kys…\nMine vejrtrækninger blev hurtigere og hurtigere, mens Ben lod sin krop stå tæt ind mod min.\nHans svedige hår, var sexet…\nJeg kunne fornemme et lille fnis komme fra Ben, mens han kørte sine fingre op ad min ryggrad.\nHans lyserøde bløde læber passede perfekt mod mine…\nJeg bed mig blidt i læben, mens Ben begyndte at sno en lille tot af mit hår rundt om hans finger.\nHans blå øjne stirrede intenst på mig, mens han hviskede søde ting ind i mine øre…\nI hate that sadness in your eyes”\n“Jane?” hørte jeg en stemme sige, hvilket fik revet mig ud af mine tanker. Jeg kiggede op, og så Ben stod med et charmerende smil på læberne. ”Kom med mig” befalede han, tog fat i mit håndled, og trak mig ud i nattens kulde.\nMit blik flakkede rundt på forskellige ting, men faldt hen på et sæt skinnende øjne. Det var først nu jeg lagde mærke til at han havde skubbet mig op mod muren, og holdt mine håndled op mod de kolde mursten. ”Ben, stop” fik jeg sagt, da han plantede et kys på min kæbe. En ubehagelig fornemmelse skød op i min krop, da han begyndte at suge til. ”Ben” hvinede jeg, og prøvede at få mine håndled ud af det stramme greb. ”Tag det roligt, og lad os have det lidt sjovt” hviskede han lavt i mit øre, så gåsehuden kunne ses på mine arme. Et hulk undslap mine læber, da han kørte sin hånd op ad mit lår, og tog fat i buksekanten af mine sorte skinny jeans. Jeg udstødte et gisp da Ben åbnede mine bukser. ”Stop” sagde jeg med en rystende stemme, og prøvede hårdt på at holde tårerne tilbage.\nMin hjerne havde svært ved at tænke klart pga. alkoholen, men jeg vidste at dette var helt forkert, og det gik i den forkerte retning. ”BEN STOP!” skreg jeg, og begyndte at vrikke mine håndled fra side til side, hurtigere og hurtigere. ”Jane c’mon, så dig løs, hav det dog lidt sjovt” fnes han, og strammede grebet om mit håndled. ”STOP SÅ!” skreg jeg igen, mens en tåre trillede ned af min kind. ”Jeg har altid fået at vide at de piger der har det dårligst, er dem der bedst” sagde han, og blinkede til mig.\nJeg sank en klump i halsen, og begyndte at sparke lidt ud efter ham med mine ben. ”Nå så du er vild?” sagde han med en hårdt stemme, og lynede lynlåsen fra mine bukser ned. ”Hvide? Er du en gammel bedste mor?” sagde han, og lod sin hånd trække lidt ned i mine bukser. Han trak dem ned over mine hofter, og gav sig til at studere alle mine ar. ”Lad være” hviskede jeg, mens tårerne trillede ned. ”Vent” mumlede han, og kørte sin hånd over min trussekant.”Jeg er ikke kommet for at være psykolog” mumlede han, og kyssede mig blidt på skulderen. Mine vejrtrækningers tempo blev højere og højere, og adrenalinen pumpede rundt i mit blod. ”Ben, lad mig nu være!” råbte jeg mens min stemme knækkede over, og en kuldegysning fik min krop til at ryste. ”STOP NU!” sagde jeg, og fik endelig mine håndled fri fra hans greb, men der gik ikke længe før han havde fat i dem igen. ”HVEM FANDEN TROR DU, DU ER?” råbte han højlydt, mens hans spyt fordelte sig rundt i mit hoved.\nDer var ingen ting at gøre, jeg kunne jo ikke stille sig op imod sådan en mand. Jeg lukkede mine øjne, for at få tankerne væk fra alting.\n”Hvad sker der her?!”\n”Hey, stop det der!”\n”STOP NÅR JEG SIGER DET TIL DIG!”\nJeg åbnede mine øjne, og kiggede op på Ben, der stirrede i en helt anden retning. Mit blik gled langsomt hen på den skikkelse der kom gående. Skikkelsen så bekendt ud. Personen gik med hurtige skridt. Jeg stod i chok.\nDet kunne det bare ikke.\nJeg sank en klump i halsen, da Ben gav slip på mine håndled. ”Niall?” mumlede jeg lavt, næsten utydeligt. Jeg trak mine bukser op.\nDet kunne ikke være sandt.\nDet var ham?


Debat: Den danske model har aldrig været for børn - Altinget: arbejdsmarked\nDebat 20. maj 2020 kl. 1:50 | Print\nSelvom vi ved lov har sikret alle børn hjælp og støtte ved særlige behov, er helt almindelige børns generelle behov for omsorg ikke lovsikret nogen steder, skriver debattører. (Foto: Ida Guldbæk Arentsen/Ritzau Scanpix)\nAf Line Britt Madsen, Karen Lumholt med flere\nNår man er et lille barn, er der noget, som betyder mere end andet: Tid og adgang til ens forældre.\nDet er trygheden ved at vide sig sikker på tilgængeligheden af forældre, der elsker dig betingelsesløst, når du er syg og har brug for omsorg, ømhed og ro. Og det er muligheden for at tilbringe tid med de forældre, som satte dig i verden.\nBegge dele har svære betingelser i dag. Danske børn har ingen ret til forældreomsorg ved sygdom, selvom deres forældre har ret til en enkelt dag fri til at løse pasningssituationen for den klods om benet, et sygt barn i Danmark nemt udvikler sig til at være.\nVi har længe været forundrede over børneelendigheden i Danmark.\nLine Britt Madsen, Karen Lumholt med flere Se dokumentationsboks\nBørneelendighed i Danmark\nDanske børn har verdensrekord i institutionalisering og tilbringer således en større del af deres liv hér end nogen andre børn i verden.\nDer er ikke tale om skønne, børnevenlige institutioner, som vi ser dem i Totte & Lotte, men om udsultede dagtilbud med få voksne, svingdørspersonale og alt for mange børn stuvet sammen på alt for få, slidte kvadratmeter.\nVi har længe været forundrede over børneelendigheden i Danmark. Hvordan det kan være, at et land så systematisk adskiller sine børn fra dets forældre i en meget tidlig alder i virkeligt mange timer? Til så dårlige vilkår?\nDet er ikke for børnenes skyld. Var det for børnenes skyld, havde vi sikret dem minimumsnormeringer for længe siden. Vi havde sørget for, at småbørnsforældre kunne arbejde på nedsat tid i de år, hvor behovet for forældreomsorg er mest udtalt. Og vi havde sikret syge børn ret til forældreomsorg, indtil de er helt raske.\nNordiske naboer har bedre vilkår\nI Norge og Sverige har man for længst sikret alle syge børn retten til at blive passet af mor eller far, indtil de er helt raske.\nI Norge har hver forælder ret til ti barnets sygedage med fuld løn per år, og man har netop fordoblet omsorgsdagene på grund af coronakrisens skærpede krav til at holde sløje børn hjemme.\nI Sverige har hver forælder ret til 60 barnets sygedage per år, hvor man får udbetalt 80 procent af sin løn af det statsejede 'försäkringskassan', som lønmodtagere og arbejdsgivere betaler solidarisk til.\nDen generøse ordning til trods har svenske forældre gennemsnitligt mindre end ti sygedage per år, hvilket indikerer ordningens enorme økonomiske og velfærdsmæssige potentiale. I Sverige har man desuden længere barsel (cirka 16 måneder) og ret til at gå på børnedeltid, indtil barnet fylder otte år.\nVi bedriver ikke børnevelfærd\nNår vi i Danmark står med så ringe vilkår for børnene, skyldes det ikke alene økonomiske effektiviseringsrationaler, men også grundlæggende systemfejl i måden, vi bedriver børnevelfærd på i Danmark.\nDet gør vi nemlig ikke. Selvom vi ved lov har sikret alle børn hjælp og støtte ved særlige behov som handicap eller social udsathed, er helt almindelige børns generelle behov for omsorg ikke lovsikret nogen steder.\nOg drister man sig til at foreslå et sæt universelle omsorgsrettigheder for børn, som vi tillod os for nylig, møder det stor modstand i den fagbevægelse, vi ellers oplever et stærkt tilhørsforhold til. Ingen skal nemlig røre ved den hellige danske model.\nDen arbejdsmarkedsmodel, der lader arbejdsmarkedets parter forhandle løn- og arbejdsvilkår og indimellem medvirker ved trepartsforhandlinger, når Danmark skal reformeres på den ene eller anden måde.\nBørnevenlig er den danske model ikke\nVi har meget stor respekt for den model, der har skabt et stærkt og uovertruffent arbejdsmarked i Danmark med udtalt fleksibilitet for arbejdsgiverne og rimelig beskyttelse af arbejdstagerne.\nMen børnevenlig, det er den ikke. Og hvem kan det overraske, når Børns Vilkår eller andre relevante børneorganisationer aldrig er blevet tildelt en position ved forhandlingsbordet, når danske løn- og arbejdsvilkår forhandles?\nAt modellen ikke er skabt til at varetage børnehensyn eller børneinteresser illustreres tydeligst ved den ene sølle sygedag, forældre kan tage, når et barn rammes af skoldkopper, influenza, mellemørebetændelse eller, nå ja – tre dages feber.\nDen kan næsten opleves som en hån, for hvad pokker stiller man op med en enkelt dag, når man har brug for fire?\nCoronakrisen udstiller problemet\nFor ganske nylig foreslog Fagbevægelsens Hovedorganisation dog endelig, at forældre bør have ret til løn i forbindelse med børns sygdom, fordi det med coronakrisen nu er bandlyst at sende halvsløje og småforkølede børn afsted i institution.\nDette tilsyneladende familievenlige forslag udstiller dog ved sin midlertidighed fagbevægelsens manglende anerkendelse og ambition i forhold til problematikken med syge børn.\nDet er jo ikke alene under coronakrisen, at danske forældre lades i stikken med at finde holdbare løsninger for syge børn – det har været en betydelig stressfaktor i adskillige år, som først nu anerkendes, fordi forældre eksplicit forbydes at sende syge børn afsted i institution.\nHvad forestiller man sig mon hos Fagbevægelsens Hovedorganisation, at forældre skal gøre med syge børn efter coronakrisen?\nFinde panodilerne frem igen? Hyre en au pair eller ung børnepasser, for både mormor og farfar arbejder jo stadig selv, og ofte bor de også i en helt anden landsdel end deres lille, sløje barnebarn?\nSyge børn bør have ret til omsorg\nTager vi et øjeblik udgangspunkt i barnetarvet er svaret enkelt og ligetil. Børn bør naturligvis have ret til omsorg fra deres forældre, når de er syge.\nDet er den kontrakt, forældrene indgik med barnet, da de satte det i verden: Jeg tager mig af dig, indtil du kan selv. Jeg passer på dig. Du kan regne med mig.\nVi ved godt, at det nærmer sig helligbrøde at foreslå lovregulering af et tilsyneladende arbejdsmarkedsanliggende. Spørgsmålet er imidlertid, om børns grundlæggende omsorg ikke snarere bør defineres som et sundheds-, omsorgs- og familiepolitisk anliggende?\nVi forstår godt, at man i fagbevægelsen foretrækker at fastholde status quo og vægrer sig imod at afgive autonomi, men som forældre har mange af os mistet tålmodigheden med den danske model, der ikke har leveret på området i de mange år, problemerne har eksisteret.\nDet er jo ikke en petitesse at være nødsaget til at sende et sygt barn afsted i en propfuld daginstitution på febernedsættende panodil. Det er voldsomt belastende.\nLovgivning skal til\nAt skulle stille krav om universelle børnerettigheder og finde opbakning hertil hele vejen op igennem fagbevægelsessystemet vil ikke alene være en langvarig affære, som vil lade en løsning vente endnu længere på sig.\nDet er også højst usandsynligt, at det vil lykkes at opnå tilstrækkelig opbakning om kravene, når først disse kommer i konkurrence med andre parters krav om løn, arbejdstid og øvrige arbejdsvilkår.\nOg netop denne mekanisme udstiller den danske models enorme sårbarhed overfor at skulle løfte et grundlæggende ansvar for alle børns fundamentale omsorg. Det er modellen helt enkelt ikke skabt til. Hvilken ret skulle i givet fald gælde børn af forældre, der står udenfor arbejdsmarkedet?\nVi mener ikke, at det vil udfordre medlemsdemokrati og aftalesystem generelt at udskille børneomsorgen som et selvstændigt anliggende fra arbejdsmarkedsforhold.\nSå længe arbejdsmarkedets parter ikke leverer på denne dagsorden, må politikerne gøre det gennem lovgivning, ligesom vi i øvrigt ser det med barsel og orlov samt hjælp og støtte til udsatte børn og unge.\nLovgivning udelukker på ingen måde den danske model, og det vil altid stå arbejdsmarkedets parter frit for at forhandle bedre vilkår end de i lovgivningen fastsatte standarder.\nLine Britt Madsen, sociolog, mor til to\nKaren Lumholt, talsperson, Familiepolitisk netværk\nThomas Trøster Højfeldt, økonom, far til to, snart tre\nEmil Ulrik Andersen, kemiker, far til tre\nOle Henrik Hansen, lektor ved Danmarks Pædagogiske Institut\nFrej Prahl, psykolog og forfatter\nKatrine Spiegelhauer, psykolog med speciale i familiedannelse, mor til tre\nBirgitte Halkjær Storgaard, sygeplejerske og jordemoder, formand for Forældre og Fødsel, mor til tre\nStine Roldgaard, sygeplejerske, mor til fem\nNanna Høyrup Andersen, pædagog og aktiv i børne-og familiepolitiske forhold\nSofie Maria Brand, forfatter og medstifter, Familiepolitisk Netværk\nBirgitta Gomez Nielsen, ph.d., projektleder, mor til to\nJon Ask Jakobsen, gymnasielærer, far til snart to\nGry Søbye, ph.d. i etnologi, forperson, Familiefællesskabet Stjernerne, omsorgsaktivist, mor til to\nNanna Bohmann, cand.scient.pol, mor til to\nMarina Guldberg Eggers-Krag, pædagog, stud.cand.mag, mor til én\nChristina Brøndsholm Andersen, medstifter af omsorgspolitisk netværk, mor til en\nSanne Stensig Tange, pædagog og familiekonsulent, mor til tre\nSarah Thomsen, folkeskolelærer, mor til otte\nMaja Krog, forældreaktivist, grafisk designer, mor til to\nCamilla Mellergaard Olsen, uddannet fysioterapeut, nu privat børnepasser, mor til to\nJulie Herdal Molbech, ekstern lektor, konsulent, mor til tre\nForrige artikel R: Gør efteruddannelse til en naturlig del af arbejdslivet Næste artikel Akademikerne: Brug AUB-milliarder på at efteruddanne ledige


Norske Baatbygg bygger Linefartøj om til garnbåd - Erhvervsnyheder - FiskerForum.dk\nUdgivet af FiskerForum den 11-09-2017 · info@fiskerforum.dk\nNorske Baatbygg bygger Linefartøj om til garnbåd Foto: På dette værft i Raudeberget skal den tidligere linebåd »Atlantic« ombygges til garnbåd - Baatbygg AS\nDet er den norske linebåd »Atlantic«, der nu står overfor en større ombygning til et fiskeri med garn, istedet for med autoliner ved det norske værft, Baatbygg AS i Raudeberg.\nEjerne af den nyindkøbte båd, Ålesundrederiet Polarbris AS har købt det 44,9 meter lange fartøj af Atlantic Seafish AS i Ålesund, som afløseren for deres tidligere garnbåd »Vonar«, der er solgt til Finnøy Fiskeriselskab AS.\nNyheden kan læses på KystMagasinets side, hvor man i skrivende stund, fortsat har erhvervsansøgningen liggende til behandling ved Fiskeridirektoratet.\nDirektoratet har bedt om alle oplysninger og tegninger omkring fartøjet, inden dette endeligt bygges om fra linefartøj til garnfartøj, på værftet Baatbygg AS på Raudeberget. Et Værft, der er kendt for igennem mere end 70 år, har foretaget ombygninger og reparationer samt udrustning af fartøjer indenfor fiskeriet.\nDet tidligere autolinefartøj »Vonar« fiskede indtil juli i farvandet omkring Barentshavet. »Vonar«, der både er knapt 5 meter længere og et fire år yngre skib med 1800 HK, bliver erstattet af et både kortere og ældre fartøj, med 1520 HK, rigges nu som garnbåd.\nHar Briterne selv mistet troen på en Brexit-aftale\nInvasiv og aggressiv krabbe fortrænger de danske krabber


Dittes blog - Spanien – om 2 uger!\nOm 2 ugers tid, d. 21 juni for at være helt præcis, så rejser jeg 2 uger til Spanien med min kæreste, hans far og onkel. Vi skal bo i byen Benidorm, som ligger ca 30 km nord for Alicante. Jeg har været der kort for nogle år siden, men fik ikke set så meget af byen, andet end strandpromenaden. Vi skal bo på et hotel helt ud til vandet, nemlig dette Poseidon Playa Hotel.\nDet er All Inclusive, så er spændt på at se hvordan maden her er. Min erfaring er, at det er meget forskelligt, og man kan være ret heldig, men også ret uheldig 😉\nHeldigvis er der mange andre restauranter og det er generelt en ret stor by, så der er masser af andre steder man kan få lidt mad hvis man skulle få brug for en pause fra hotellets menu.\nJeg har ikke meget tid til at undersøge på nettet, hvad der skal ses inden afrejse, så hvis i ligger inde med tips omkring Benidorm eller de nærliggende områder/byer så sig endelig til. Tager imod forslag og tips med kyshånd :-*\n15. juni 2014 at 3:08\nThank you – I also can’t wait to go 🙂