Dyreplankton i maling fremtryller regnbuens farver | Ingeniøren\nDyreplankton i maling fremtryller regnbuens farver\nBygninger og eyeliner kan funkle i regnbuens farver med hjælp fra encellede organismer, hvis overside består af mikroskopiske huller. Britiske forskere vil masseproducere organismerne i laboratorier og hælde dem i maling og kosmetikprodukter.\nAf Thomas Djursing 8. okt 2007 kl. 17:09 0\nMikroskopiske encellede organismer kan give nye farvespil til maling, kosmetik og tøj.\nDe flere hundrede millioner år gamle organismer kaldet diatomer består af en hård kisel-skal, der er fyldt med et komplekst mønster af huller. Når lyset rammer hullerne, begynder overfladen at skinne i regnbuens forskellige farver, alt efter hvordan lyset falder.\nDen effekt har været kendt længe, uden at forskerne har fundet en præcis forklaring på farvespillet. I stedet for at søge den er britiske forskere gået i gang med et forsøg på at masseproducere den farverige dyreplankton i laboratorier og hælde den på malerbøtter, skriver The Engineer Online.\nDiatomer set gennem mikroskop (Foto: Dr. Neil Sullivan, University of Southern Calif). Illustration: Dr. Neil Sullivan, University of Southern Calif.\nForskere vil få dyrkede celler til at ændre egenskaber\nMed blot et par celler vil forskere fra Oxford University og Natural History Museum dyrke en cellekultur bestående af næringsstoffer, hormoner og mineraler, som skaber vækst og celledeling. Ved at ændre i cellekulturen vil forskerne påvirke cellernes udseende og dermed også deres farvespil.\nAllerede om to år regner briterne med at påbegynde produktionen, og deres foreløbige undersøgelser viser, at de kan producerer op til et ton om dagen i et laboratorium. De encellede organismer vokser ekstremt hurtigt i det rette miljø og kan udvikle sig fra et til 100 millioner diatomer i løbet af en måned.\nForskerne ser især masseproduktionen af celler som et stærkt alternativ til den nuværende produktion af kunstige lysreflektorer, der kræver avancerede industrielle processer og meget energi.\nProjektet involverer eksperter inden for en lang række videnskaber såsom biologi, kemi, fysik, ingeniørvidenskab og materialevidenskab, og forskningspengene til projektet kommer fra Engineering and Physical Sciences Research Council (EPSRC).\nEmner : MaterialeteknologiDyr


Ombooket til lavere klasse pga forsinket fly | InsideFlyer DK\nOmbooket til lavere klasse pga forsinket fly\nPoster i 'BONUSBILLET & REJSEHJÆLP' oprettet af Baadsgaard, 23/11/15.\nForleden skulle jeg flyve BLL-DXB via FRA med Lufthansa på Premium Economy. Flyet fra BLL bliver dog noget forsinket, da det fly, der var på vej til BLL, måtte vende om og lande i FRA og de sendte nyt fly.\nDa jeg ankom til FRA, var det i fuld løb til næste fly (og med terminalskifte er FRA altså stor!), men flyet var smuttet. Jeg blev af Lufthansa ombooket til Emirates A380 som afgik ikke så længe efter fra en anden terminal og jeg skulle endda ud og tjekke ind først og som den flinke dame bag skranken sagde, så var jeg ikke færdig med at løbe endnu, da tiden var knap.\nJeg nåede det og gik kampsvedende ombord i 380'eren som den sidste. Emirates har ikke Premium Economy, så fik en alm eco plads.\nMen jeg har jo købt en noget dyrere billet, så har jeg ret til refusion af noget af billetprisen? Jeg har angivet EBG som FF card ved bookingen og har også fået point for Y på BLL-FRA. Har jeg ret til EB-point for flyvningen med Emirates, da det jo er for LH, at de flyver mig?\nDu har kun ret til EB-point på de segmenter du flyver, så du får desværre ikke Eurobonus-point for Emirates-flyvningen, men kan efterregistere den til SkyWards el. Air Alaska mileage plan etc.\nDog vil jeg mene der er kompensation at hente for den lavere klasse du fik hos Emirates. Lufthansa reklamere med at deres Y+ kun koster 600 € over Y, så mon ikke det er det prisleje som du kan sigte efter.\nHvis det havde været SAS kunne du have fået point for dit originale segment som Eurobonus medlem, og sikkert også hos LH som M&M.. men det er sjælendt man kan få det på tværs af programmer (correct me if I'm wrong)\nTak, det prøver jeg at gå efter!\nJeg ville også gå efter $$$ kompensation som du helt sikkert har ret til. Hvor meget er nok et mere åbent spørgsmål, men som minimum forskellen i pris hos LH. Hvis pointene er afgørende for at du rekvalificere dig kan du forsøge at se om SAS kundeservice vil være gavmilde men jeg er umiddelbart enig med @alexanderln at du nok snarere skal vælge at kredittere Emirates et sted.\nBare jeg kan få noget kompensation den ene vej hos LH, er jeg tilpas. Har konto hos Emirates også, så prøver at få efterregistreret hos dem - og EBpoints er som sådan ikke afgørerende.\nFlyvningen med 380'eren var en overraskende god oplevelse med rigtigt gode sæder - blev nok ikke mindre dårligt af et tomt sæde ved siden af.\nDu har ret til refundering af 75% af prisen. Hvordan det så skal beregnes er selvfølgelig et godt spørgsmål. Men det fremgår tydeligt af EU261/2004 at downgrades skal kompenseres med refundering. Og når vi er over 3500 km og ude af EU, så er det 75%.\nMåske vi skal have @Beaglen på banen her?\nBeaglen og Baadsgaard "Synes godt om" dette.\nHvad nedgraderingen angår er der ingen tvivl om, at du har ret til kompensation i medfør af EU-forordning 261/2004.\nAf artikel 10, stk. 2, C følger det at du har ret til 75% af HELE billettens pris i kompensation for nedgraderingen.\nAf artikel 10, stk. 2 følger det at du skal have kompensationen inden 7 dage.\nHvis din ankomst til Dubai var mere end 4 timer forsinket, har du også ret til kompensation på 600€ for forsinkelsen i medfør af artikel 7, stk. 1, C jf. artikel 6, stk. 1, C.\nDu kan måske få "Original Routing Credits". Normalt får man bare ORC hvis man krediterer til flyselskabets eget bonusprogram, men giv det et forsøg med din EuroBonus-konto, ellers lav en Miles&More-konto.\nUanset så lav en Emirates eller Alaska konto og få dine Emirates point der...\nEdit: Link til den relevante forordning: http://eur-lex.europa.eu/resource.h...a7-8bf4-b0f60600c1d6.0001.02/DOC_1&format=PDF\nHar i mellemtiden lige prøvet at online retro claime Skywardspoints, men den vil ikke kendes ved billetnummer og der står heller ikke noget bookingref/PNR på boardingkortet.\nSå må til at forfatte en mail til Skywards-folkene\nTak @jefi99 for lige at tænke på mig her. Kunne godt se, at der kom andre på banen med gode svar, men jeg hjælper da gerne en anden gang omkring juridiske spørgsmål, hvis det er\nEgentligt også tosset at de har valgt at downgrade dig - med mindre der selvfølgelig har været ALT udsolgt på højere klasser... nå, jeg håber at du får udbetalt som fortjent for den løbetur og lavere klasse der\nPeter Krogh Frausing, 23/11/15\nNår Lufthansa ombooker uden for Star Alliance, kan det medføre en ganske heftig ekstraregning til LH - naturligvis afhængig af den aftale de har med Emirates - så det kan godt være billigere for LH at ombooke til Economy og så efterfølgende udbetale kompensation.\nJeg vil tro at prisforskellen på en billet i Eco og en billet i Biz er ganske betydelig få timer før afgang.\nDerudover er jeg fra et passagersynspunkt helt enig\nTak for alle inputs - spændende!\nJeg snakkede med dem i Travelcenter i Frankfurt i morges og de var enige i at jeg skulle have en kompensation, men de kunne ikke gøre noget der, og henviste mig istedet til customer feedback på hjemmesiden. Der har jeg så nu lavet en claim og også nævnt, at jeg løb en halvmarathon i selve lufthavnen ;-) Så må vi se hvad der kommer ud af det.\nSkal nok komme tilbage med det svar jeg får fra dem\nNielspg, Beaglen, Ali Taran og 4 andre "Synes godt om" dette.\nHar endnu ikke hørt fra Lufthansa, så hvis de skal tilbageføre inden for 7 dage, når de det ihvertfald ikke..... Har sendt dem reminder-request via deres www med reference til det nummer, jeg har fået tildelt - så har nu fået et nyt nummer på den request. Nogen gange må man bare elske kø-systemer.\n@Baadsgaard Mon ikke du får din kompensation. Streikhansa har nok også en del sager at behandle i øjeblikket!\nOpfølgning: Rykkede via deres www for respons forleden og i går morges ringede de fra Customer Service på Filippinerne og sagde at de ville lukke sagen i en fart og tilbyde mig et beløb, der svarer til knap 25% af billetprisen.\nDer var problemer med mit kontonummer, så det skulle de have i en mail igen.\nDet har de nu så fået, samtidigt med, at jeg har kopieret relevant tekst fra 261/2004 og skrevet, at jeg synes, kompensationen var i den lave ende.\nSå nu ser vi.\nOg lige en enkelt opfølgning på den med at claime miles hos Emirates, så har jeg prøvet det, men deres system genkender ikke billetnummeret, så der er vist ikke så meget at gøre der.\nJeg synes godt nok det er utroligt, at de prøver at snige sig udenom den fulde kompensation for nedgraderingen. Forordningen siger klart i artikel 10, stk 2 c), at det er 75 % af billetprisen der skal refunderes og da forordningen sikrer forbrugerne minimumsrettigheder / minimumsstandarder og dermed stærk beskyttelse, har flyselskabet ikke ret til at nedsænke satsen, da det vil stride mod forordningen, sådan som jeg tolker det.\nMed hensyn til Emirates: Har du kontaktet dem via telefon/mail og gjort dem opmærksom på problemet?\n@Beaglen, du er nu sej at have som bidragyder her\nPeter F., 14/12/15\nBeaglen, Kristian og Baadsgaard "Synes godt om dette"\nEfter at have læst forordningen på både dansk og engelsk, er der for mig heller ikke så meget at være i tvivl om. Men igen kan der jo diskuteres, om det er en den samlede billet eller delbilletten....ihvertfald for mig at se.\nNå, men for at de ikke skal blive mindre komisk, så kommer der både i går og i dag en error på deres formular til opfølgende mails på deres www, således at det ikke er muligt at besvare den vej igennem. Har så sendt via deres kundeservice-mail både i går og i dag - så ser vi hvad der sker.\nDer er jo selvfølgelig lidt langt til Filippinerne, hvis man sådan skal lave fysisk fremmøde for at snakke med nogen... men lad os nu se.\nHar ikke prøvet at kontakte Emirates endnu - det må blive i juleferien.\nHa ha, ja jeg kan godt se at der er lidt langt til Filippinerne, men jeg skal da gerne tage turen derud, hvis nogen giver mig flybilletten. Så kunne jeg nok fortælle dem, hvordan loven skal fortolkes Men ellers må vi jo sende @jefi99 derud, for han er jo nok tættest på\nSå fik jeg snakket med fyren fra Filippinerne igen - han ville gerne sende sagen videre til en anden afdeling, så de kunne beregne den aktuelle pris-difference som så ville være mellem Emirates billetten og lufthansa billetten. Herudover fortalte han, at EU-reglen kun gælder i fald man bliver nedgraderet på deres egen flyvning som følge af diverse ting. Det er helt sikkert sange fra de varme lande - men jeg gider ik bruge mere tid på det nu, så jeg har accepteret deres kompensation. Måske lidt for tidligt, men tiden skal også prioriteres rigtigt.....


What We PracticeOur Services\nCoachingInsight & Development\nCoachesThe People Behind\nExperience Selling ®Sales Development Concept\nEducationTraining & Certification\nAppearanceLectures & Inspiration\nSales RecruitmentTry and Buy – In Recruitment\nPreceptor ForlagPublishers With Development\nSalg i et oplevelsesorienteret samfund\nKan du nikke genkendende til følgende: ‘Vi vil betages og beriges, tages med på eventyr, og have en oplevelse for sjæl og legeme. Vi vil serviceres på et plan, hvor selv sygeplejersker bliver forpustede.’ Ja? Så er du én af mange, som er trådt ind i dét vi kalder det oplevelsesorienteret samfund. Et samfund, hvor vi skal lægge traditionelle salgsmodeller bag os, og tage nye metoder i brug. Det er nye tider og det kræver nye tilgange – har du fået opdateret dine?\nAt sælge i et oplevelsessamfund, kræver indsigt i mennesker, færdigheder til at kommunikere med avancerede sprogmønstre, og evnen til at differentiere sig som person. Det er en tid hvor træning i ny adfærd har fået kolossal stor betydning.\nHos Preceptor har vi lagt vægt på vigtigheden af alt dette. Vi bør arbejde med individet og den enkeltes behov – Vi ved at det for mange er en udfordring, at arbejde med sig selv netop i forhold til det at sælge – og hos Preceptor, er det netop her, vi starter med at tage fat. Coaching Experience Selling® Development Personlig udvikling\nVi udvikler mennesker gennem coaching, der understøtter både vores karriere og vi private balance.\nVi ser ofte at personlige barriere omkring vores privatliv har stor indflydelse på de øvrige områder i livet, hvor vi gennem den personlige udvikling udvikler et bedre famillie- og arbejdsliv.\nVores coache har arbejdet med alt fra flyskræk og stress, til livsglæde og målsætning i karrieren, der samlet har erfaring fra mere end 5.000 sessioner.\nMød vores coaches her.\nExperience Selling® strækker sig fra en grundlæggende salgsuddannelse, til Mentor funktionen, som understøttes med en lang række professionelle kommunikationsværktøjer, der sætter vedkommende til at optræde med en coachende rolle i relation til kunder og kollegaer.\nDen har en Sales Excellent overbygning, hvor man opnår en international NLP Practitioner certificering, og en Master Certificeret Sales Coach uddannelse.\nInvolving Management er vores Practitioner certificerede uddannelse for leder med en Master overbygning inden for People Management.\nSe vores uddannelser her. Consulting\nVores fokus er forandringsprojekter, hvor involvering af organisationen er påkrævet. Vi mener at mennesker i centrum, er udgangspunktet for alt udvikling, hvor man ønsker en vedvarende udvikling og innovation i organisationen.\nVores filosofi understøtter vi med Teori-U af C. Otto Charmer, og det at skabe resultater ved involvering af mennesker, der understøttes af teorier fra Pine & Gilmore, og måden vi generelt kommunikerer på, ved hjælp af NLP værktøjer i ledelse.\nLæs mere om Consulting her.\nExperience Selling BlogDe tre P’erSFO – Argumentation i salgetMålet bag målet1+1 = 3 – Lukke teknikFuturePacingRinge MANUSSucceshistorie i salgetModstand i samtalenTest indslag til Experience Selling BlogDancing in the moment\nHBR.org – Management Tip of the DaySimplicity Is Key to Both Managing People and Building ProductsMake the Most of Your Next Conference With Social MediaPursue Your Own Growth OpportunitiesGet More From Your Review SessionUnderstand Meeting Dynamics\nCustomer Testimonials ACTEC\nen formiddag, to værktøjer og min gennemsnitlige ordre er allerede begyndt at stige!\tTDC Business\njeg oplever at jeg er begyndt at efterlever mine egne kerneværdier på arbejde, og specielt i mit ægteskab – sikke en forskel!\tTDC Business\njeg oplever for første gang i mit liv at jeg lever og ikke kun er i live og går meningsløst på arbejde.\tACTEC\nExperience Selling ® - ja, det gør virkelig en forskel!\tTDC Business\nMit liv har aldrig været bedre – jeg skal klart have min Master certificering!\tAlm Brand\nDet er som i the Matrix filmen – når først du har ”spist pillen” kan du ikke stoppe udviklingen\tACTEC\njeg oplever at jeg får langt flere informationer fra mine kunder end tidligere og kan se langt flere muligheder i salget.\tTDC Business\njeg har større overskud på arbejde og vores skænderier i familien er forsvundet – den certificering har forandret mig for altid!\tAlm Brand\narbejdsklimaet var blevet bedre så jeg mente at min kollegaer havde ændret sig – men det viste sig at være mig selv!\tTDC Business\nCorporate Work Life Balance – with performence, der afgjort gør en forskel!\tTDC Business\ndet er Work Life Balance der gør en forskel!\tKPMG, tax\net fantastisk foredrag - ja, selv Thomas Blachman gav mening den dag :-)\tBosch Car Service\nPersonality har vendt min opfattelse af andre, jeg troede jeg lærte at forstå andre - men det er jo mig selv jeg har lært at forstå!\tTDC Business\ndet er fame noget andet end militæret, hvor beskeden var at soldater ikke fryser - de bliver blå og dør!\t© 2012 Preceptor


HOTEL MEDITERRANEE GENOVA - Genova, Italien\nVia Lungomare 69, Genova, Italien\nDet klassiske Grand Hotel Mediterrane er en 3-stjernet ejendom i nærheden af Castello d'Albertis, Galata Museo del Mare og La Citta dei Bambini.\nStedet ligger 10 km fra byens cetrum.\nAlle 88 lydisolerede værelser omfatter tv med satellitkanaler, gratis Wi-Fi, en sofa, klimaanlæg med individuel styring og en minibar. Gæsterne vil værdsætte en betagende udsigt over havet fra deres værelser. De omfatter egne badeværelser med en hårtørrer, et badekar og et bidet.\nGrand Hotel Mediterrane ligger inden for 5 minutters kørsel til Cristoforo Colombo lufthavn.\nGrand Hotel Mediterrane tilbyder sportsaktiviteter, herunder ridning, dykning og kanosejlads.


Gode idéer til gaven til mors dag - Homoartefakt\nGode idéer til gaven til mors dag\nMors dag er en særlig dag, som falder år på år. Det er en dag, der i sit koncept minder meget om for eksempel Valentinsdag. Alligevel er vi i Danmark generelt ikke nær så gode til at fejre mors dag, som vi er til at fejre kærligheden på Valentinsdag.\nDet skyldes måske, at vi tit tager vores køre mødre lidt for givet. De har jo altid være der, en konstant i vores liv. Den romantiske kærlighed er for mange noget langt nyere og mere forunderligt. Men mødres kærlighed må vi bestemt ikke kimse af.\nVis kærlighed til din mor på mors dag\nAllerhelst skal du vise kærlighed til din mor på alle årets dage. Men som det er med så mange andre, er det tit nemt at bruge en særlig anledning til at fortælle hende, hvor glad du er for hende. Og her leverer mors dag den perfekte mulighed.\nEn rigtig god idé er at markere mors dag med en form for gave til din mor. Du kender hende selvfølgelig bedst, så du ved hvad hun kan lide. Men det kan være svært at finde inspirationen. Her kommer derfor nogle idéer til gave til mors dag.\nKeramik og pynt\nEn gave på mors dag skal ikke være en kæmpe ting. Du skal se det mere som en markering og en lille ting, der skal gøre hende glad. For eksempel kunne du give hende et flot krus – for eksempel et med en lille sød tekst på.\nDu kunne også give hende lidt pynt til hjemmet. Det er tit noget, som kvinder godt kan lide. Mulighederne er mange, men det kunne være en flot figur, en sød vase eller noget lignende. Blomster og chokolade er også altid en sikker vinder.\nSådan finder du det rigtige vinkøleskab for dig → ← Sådan lever du med herpes


Udskiftning af staldbygninger skal ikke altid kræve miljøgodkendelse\nI dag opretholdes mange nedslidte og utidssvarende staldbygninger, fordi det vil kræve en miljøgodkendelse at rive dem ned og erstatte dem med nye mere tidssvarende og miljørigtige bygninger. Dette gælder uanset, om et nyt staldbyggeri ville blive opført på stort set samme sted på ejendommen, dyreholdet forblev uændret og miljøet forbedret.\nEn proces omkring en miljøgodkendelse kan være omfattende og langvarig. Samtidig kan en miljøgodkendelse – trods det at den nye stald er mere miljøvenlig end det eksisterende anlæg - fx indebære, at der skal reduceres ammoniak fra anlægget, at der skal etableres teltoverdækning på gylletanke, ligesom der kan komme nye foderkrav.\nSåfremt der er tale om et område med stigende dyretryk i oplandet, vil der også være krav om ekstra efterafgrøder i størrelsesordenen 15-20 %, ligesom udspredningsarealet vil skulle godkendes.\nDenne proces kan løbe op i adskillige hundrede tusinde kroner i omkostninger – til udarbejdelsen af selve miljøgodkendelsen, samt til de potentielle ekstra Miljøgodkendelsesforanstaltninger.\nForældede/nedslidte staldbygninger, som ejerne ønsker at udskifte med mere miljørigtige staldbygninger, risikerer derfor at få lov til at stå og forfalde. Dette er hverken godt for miljøet eller beskæftigelsen.\nHusdyrbrug, hvor man ønsker at erstatte gamle staldbygninger med nye på samme sted på ejendommen uden at udvide dyreholdet eller i øvrigt forøge udledning eller miljøbelastning.\nFor at øge incitamentet til at udskifte gammelt staldbyggeri med nyt og mere miljøvenligt byggeri foreslår Virksomhedsforum, at det tillades, at man ved at opfylde visse betingelser skal kunne udskifte gammelt staldbyggeri med nyt uden krav om miljøgodkendelse.\nBetingelserne herfor skal være, at der ikke er tale om udvidelse af dyreholdet, at staldbygningerne forbliver på samme sted på ejendommen, og at der ikke sker nogen øgning i udledningen eller miljøbelastningen i øvrigt i forbindelse med byggeriet.\nI forhold til udformning og placering foreslås det, at dette kan ske inden for rammerne af de gældende anmelderordninger, som fx findes i bekendtgørelse om tilladelse og godkendelse m.v. af husdyrbrug § 30\nVirksomhedsforum foreslår, at det tillades, at man ved at opfylde visse betingelser kan udskifte gammelt staldbyggeri med nyt uden krav om miljøgodkendelse.\nRegeringen (Venstre), Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance besluttede med Fødevare- og Landbrugspakken af 22. december 2015, at der skal udarbejdes en ny husdyrregulering, som skal træde i kraft i sommeren 2017. Lovforslaget til implementering heraf forventes fremsat i efteråret 2016.\nDet fremgår af aftalens punkt 2.8 Ny husdyrregulering, at anlæg og arealer i den nye regulering skal skilles ad, hvorefter udbringning af husdyrgødning på arealer vil blive reguleret via generelle regler. For anlæg til husdyrproduktion vil beskyttelsesniveauet i endnu højere grad end i dag bestå af generelle regler frem for konkrete vurderinger. Reguleringen bliver mere output-baseret ved at basere miljøgodkendelsen på et givent produktionsareal med en tilknyttet emission og ikke som i dag på et antal produceret dyr. Dette vil gøre godkendelserne mere fleksible for producenten og i vidt omfang overflødiggøre anmeldeordningerne i den eksisterende husdyrgodkendelseslov. Samtidig fremgår det af aftalens punkt 2.9 Smidigere husdyrgodkendelser, at der skal indføres et loft for sagsbehandlingstiden for miljøgodkendelser. Loftet er en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 6 måneder.\nKravet om godkendelse af husdyrbrug kan ikke fjernes jf. ovenfor nævnte EU-regler. Hvis der sker ændringer af et husdyrbrug, der ikke er bagatelagtige, kræves der som udgangspunkt en godkendelse blandt andet for at sikre direktivernes overholdelse og lovens regler om anvendelse af BAT (bedste tilgængelige teknik). Samlet set forventes tiltagene i ny husdyrregulering dog at medføre en betydelig reduktion af omkostningerne ved miljøgodkendelse af husdyrbrug i forhold til i dag.\nDet overordnede princip i husdyrgodkendelsesloven er, at etablering, udvidelse og ændring af nye stalde kræver miljøgodkendelse. Kravet i husdyrgodkendelsesloven om, at husdyrbrug skal have en godkendelse eller tilladelse, er bl.a. gennemført for at sikre overholdelsen af en række EU-direktiver, herunder primært IE-direktivet, VVM-direktivet og habitatdirektivet. IE-direktivet bestemmer, at store husdyrbrug skal have en godkendelse ved etablering, udvidelse eller ændring, mens VVM-direktivet og habitatdirektivet indeholder bestemmelser om, at en række projekter, herunder både store, mellemstore og små husdyrbrug, ved etablering, udvidelse eller ændring skal vurderes konkret af miljømyndigheden for at sikre, at der ikke sker væsentlig påvirkning af miljøet (VVM) eller Natura 2000–arter eller -områder (habitat). Disse bestemmelser betyder, at mange forskelligartede miljøparametre skal vurderes forud for etablering, udvidelse eller ændring, herunder f.eks. emissioner til vand og luft, påvirkning af habitatnatur, væsentlige virkninger på (øvrig) natur og miljø (inkl. lugt), landskab mv.\nRegeringen (Venstre), Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance besluttede med Fødevare- og Landbrugspakken af 22. december 2015, at der skal udarbejdes en ny husdyrregulering, som skal træde i kraft i sommeren 2017.\nDen nye husdyrregulering er implementeret via Lov om ændring af lov om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug, lov om miljøbeskyttelse, lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække og forskellige andre love) (lov om ny husdyrregulering) samt tilhørende bekendtgørelser, som trådte i kraft 1. august 2017.\nDet overordnede princip i husdyrgodkendelsesloven er, at etablering, udvidelse og ændring af nye stalde kræver miljøgodkendelse. Kravet i husdyrgodkendelsesloven om, at husdyrbrug skal have en godkendelse eller tilladelse, er bl.a. gennemført for at sikre overholdelsen af en række EU-direktiver, herunder primært IE-direktivet, VVM-direktivet og habitatdirektivet. IE-direktivet bestemmer, at store husdyrbrug skal have en godkendelse ved etablering, udvidelse eller ændring, mens VVM-direktivet og habitatdirektivet indeholder bestemmelser om, at en række projekter, herunder både store, mellemstore og små husdyrbrug, ved etablering, udvidelse eller ændring skal vurderes konkret af miljømyndigheden for at sikre, at der ikke sker væsentlig påvirkning af miljøet (VVM) eller Natura 2000-arter eller -områder (habitat). Disse bestemmelser betyder, at mange forskelligartede miljøparametre skal vurderes forud for etablering, udvidelse eller ændring, herunder f.eks. emissioner til vand og luft, påvirkning af habitatnatur, væsentlige virkninger på (øvrig) natur og miljø (inkl. lugt), landskab mv.\nKravet om godkendelse af husdyrbrug kan ikke fjernes jf. nævnte EU-regler. Hvis der sker ændringer af et husdyrbrug, der ikke er bagatelagtige, kræves der som udgangspunkt en godkendelse blandt andet for at sikre direktivernes overholdelse og lovens regler om anvendelse af BAT (bedste tilgængelige teknik). Samlet set forventes tiltagene i ny husdyrregulering dog at medføre en betydelig reduktion af omkostningerne ved miljøgodkendelse af husdyrbrug i forhold til i dag. Det skyldes, at anlæg og arealer i den nye regulering er skilt ad, hvorefter udbringning af husdyrgødning på arealer fremover reguleres via generelle regler.\nReguleringen er desuden mere output-baseret da miljøgodkendelsen baserer sig på et givent produktionsareal med en tilknyttet emission og ikke som i dag på et antal produceret dyr. Dette gør godkendelserne mere fleksible for producenten.


5 bedste tips til amning under graviditet – AskWomenOnline\nHome » Moms Health » 5 bedste tips til amning under graviditet\nHar du planer om at amme dit barn ind i din efterfølgende graviditet?\nHvis ja, er det bydende nødvendigt, at du får nok næring, hydrering, og energi til at støtte din krop, det ufødte barn, og den ammende barn, alle på samme tid. Mens amning under graviditet er fælles, kan du finde dig selv med et væld af spørgsmål, der kan være overvældende.\nFor at løse dine dilemmaer, læse denne MomJunction indlæg. Her vil vi fortælle dig, hvor sikkert er det at amme et barn under graviditeten, de myter omkring det, og hvordan du kan balancere det hele sammen.\nEr det sikkert at amme dit barn, mens gravid?\nJa, det er sikkert at amme, når du er gravid, så længe du føler dig sund.\nNår du amme, er et hormon kaldet oxytocin frigivet. De fleste kvinder bekymre, at dette hormon kan forårsage uteruskontraktioner og tidlig fødsel. Men oxytocin alene er ikke nok til at spile din livmoderhalsen eller forårsage sammentrækninger. Derfor er det er sikkert for både moderen og fosteret.\nBemærk dog, at smagen af modermælk ændringer som din krop vil producere råmælk. Dette vil ændre, hvordan dine ældre barn erfaringer og reagerer på amning. Din ufødte barn, på den anden side, vil fortsætte med at modtage en ordentlig ernæring fra kroppen.\nHerunder en velafbalanceret kost er vigtigt at støtte både dit ufødte barn og dit barn. Hvis du stadig er i tvivl, holde læsning for at lære om de myter, der gør amning under graviditet synes usikre.\nAmning Mens gravid – Myter og fakta\nI dette afsnit forsøger vi at forpurre de myter, der omgiver amning under graviditet.\nMyte en: ammende mødre kan ikke forestille\nFakta: En kvindes krop er en af naturens fantastiske kreationer. Når du amme, vil din krop forsinke ægløsning som en måde at rummet babyer og beskytte dig mod stress. Normalt genoptager ægløsning så tidligt som seks uger eller så langt som et år efter levering, så du kan blive gravid. Hvis du ikke er klar til endnu en baby på dette tidspunkt, at bruge prævention.\nMyte to: Den ammende barn vil vænne når du er gravid\nFakta: Den ammende barn vil genkende ændringerne i din modermælk, men måske ikke helt modstå det. De hormonelle forandringer også gøre barnet lunefuld og mærkelig. Så det er et godt tidspunkt at vænne barnet, selv om barnet i første omgang vil modstå det. Men hvis du ikke ønsker at vænne sygepleje lille barn, så tal med lægen.\nMyte tre: Kun et barn modtager ernæring\nFakta: Hvis du kan blive gravid, når ammer en baby, så du er rask nok til at beskæftige sig med to børn. Din krop gør alle de nødvendige næringsstoffer til at sørge for både barnet vokser inde og ammende baby. Hvad du skal gøre, er imidlertid spise sundt at give næring til både.\nMyte fire: Amning forårsager tidlig arbejdskraft\nFakta: Amning resultater i oxytocin udgivelse og brystvorte simulering, som begge kunne bringe tidligt arbejdskraft. Men faktum er, at livmoderen forbereder sig til arbejdskraft, når barnet er klar. Derfor ammer under graviditeten vil ikke forårsage tidlig arbejdskraft.\nMyte fem: Amning under graviditet forårsager en abort\nFakta: Der er ikke noget bevis, som viser, at ammende kvinder er på et højere risiko for spontan abort. Selv om oxytocin hormon bringer på veerne, de ikke er stærke nok til at fremkalde arbejdskraft. Veerne stopper tidligt for dit ufødte barn for at have plads nok.\nHvis du er rask nok, kan du støtte din graviditet giver samtidig næring til din amning barn. Hold læsning for at vide, hvordan du kan få nok næring til at understøtte dine babyer og din krop under graviditeten.\nHvor mange kalorier skal du Forbruge Mens Amning under graviditet?\nHvis du ammer under graviditeten, er du nødt til at spise nok til at opretholde tre liv. Så antallet af kalorier du bør indtage også stige.\nDu bør være tidskrævende en ekstra på 300 til 500 kalorier hver dag for at opfylde energibehovet krav det ufødte barn. Derudover kan det være nødvendigt 500 ekstra kalorier til at amme. Derfor kræves i alt omkring 1.000 kalorier hver dag for at opfylde de ernæringsmæssige behov hos ufødte barn og den ældre barn.\nDernæst giver vi dig et par tips, der hjælper dig med at administrere dit helbred bedre for pleje din sygepleje barn og det ufødte barn.\nTips til Amning mens du er gravid\nHer er et par ting at huske, hvis du vælger at amme barnet i din efterfølgende graviditet.\n1. Tjek med din læge først\nSelv spormængder af graviditet hormoner i mælken er sikre for ammende baby, vil din læge råde dig til at vænne barnet, hvis du:\nBærer to babyer eller multipla\nHar en høj risiko graviditet\nHar uterin blødning eller smerte\nKontrol med din læge hjælper med at bestemme, om du skal fortsætte med at amme.\n2. Sæt eller læg under amning\nNogle kvinder oplever træthed på grund af amning i graviditeten. Dette er muligt, da mere energiforbrug kan gøre dig træt. Derfor sidder eller ligger ned i en afslappet stilling giver dig ekstra tid til at hvile, når din baby er fodring. Som graviditeten skrider frem, skal du tænke på innovative måder, der holder dig og barnet behageligt, mens sygepleje.\n3. Monitor forsyning mælk\nForsyningen mælk begynder at reducere omkring den fjerde eller femte måned efter levering. Derfor er det vigtigt at kontrollere, om ammende baby er tilfreds med uddeling af mælk og om det er lykkedes deres vægt og vækst markører. Diskuterer dette med en amning specialist eller en børnelæge kan være nyttig.\n4. Tjek din kost\nSom nævnt tidligere, er det afgørende, at du spiser godt for sundheden for fosteret, ammende baby og dig. Både graviditet og amning udnytte masser af kalorier så vælge sunde og næringsrige fødevarer. Tage prænatal kosttilskud for tilstrækkelig indtagelse af jern, folinsyre og calcium. Drikke masser af vand eller væsker.\n5. Breast eller brystvorte pleje\nBreast ømhed og brystvorte ømhed som følge af tidlig graviditet, vil forstærke mens ammer. I sådanne tilfælde vil anvendelse hydrogelpuder, kokosolie og lanolin cremer bringe den nødvendige forholdsregler.\nEr du stadig i tvivl? Læs næste afsnit, hvor vi svare på et par almindeligt stillede spørgsmål om amning under graviditet.\n1. Hvornår bør du ikke amme dit barn under graviditeten?\nDu kan være nødt til at holde op med at amme dit barn, hvis du har en høj risiko graviditet. Det er heller ikke anbefales, hvis du er hiv-positiv, undergår strålebehandlinger, anæmiske, der beskæftiger sig med hypoplasi (hvor brystkirtler ikke udvikle sig normalt) eller komme fra en brystreduktion.\n2. Hvad hvis du ikke er i stand til at amme dit barn under graviditeten?\nHvis du ikke kan amme dit barn på grund af sundhedsmæssige betænkeligheder, bør du gøre op for barnets næring gennem andre fødevarer. Hvis dit ældre barn er under seks måneder, kan du introducere modermælkserstatning. Og hvis han er ældre end seks måneder, kan du begynde at give fast føde sammen med formel-feed. Selvom det kan tage tid, vil dit barn gradvist tilpasse sig ændringen.\n3. Har din mælk dråbe forsyning, når gravid?\nMælk forsyning, samt sammensætning, reducerer normalt omkring den fjerde eller femte måned af graviditeten. Dette kan skyldes hormonelle forandringer, hyppig sygepleje eller pumpning modermælken.\nMens du kan amme en baby, så længe du kan, fravænning dem er bedre, når du forestille igen. Det kunne være udfordrende i starten, men prøv fravænning langsomt og tilskynde kortere feeds eller øge kløften mellem feeds. Hvis barnet er ældre, kan du hjælpe dem til at opgive modermælk ved at gøre sunde fast føde mere interessant.\nVigtigst er det, behøver du ikke at bekymre sig eller føle sig skyldige over fravænning barnet, da du allerede har givet dem nok næring via amning indtil nu.\nPrevious Previous post: Blødning Efter C afdeling – Alt du behøver at vide


Mejlby vilsgaard | Møbler til terrassen og haven Mejlby vilsgaard – Møbler til terrassen og haven\nKresten Vilsgaar Danish Auction, Dansk erhvervsbørs, salg og køb, vurdering, landbrugsmaskiner, entreprenørmaskiner, havemaskiner, parkmaskiner, . Case: Mejlby Vilsgaard Tekst: Lange PR Mejlby Vilsgaard er gjort til spydspids i den amerikanske traktorgigants langsigtede strategi om at .\nDe tidligere ejere af Mejlby Vilsgaard får alligevel ikke ejerandel i det nye selskab Semler Agro Holding. MORS: Røjsere, klippere, mekanik og mejetærskere. Hos Mejlby og Vilsgaard kan man erhverve sig snart sagt hvad som helst i grønt og gult, .\nSemler Agro er en del af Semler Gruppen – Semler Agro er Danmarks største John Deere forhandler. Tilmeld dig LinkedIn i dag – det er gratis. Mejlby Vilsgaard er Autoriseret John Deere forhandler i Nordjyllan Syd- og Sønderjyllan vi dækker området fra forretninger i henholdsvis Brønderslev, . Til vores reservedelslager i Vejrup, søger vi handelselev Mejlby Vilsgaard er Autoriseret John Deere forhandler i Nord-, Syd og Sønderjylland . Disse klistermærker anvendes til vinduerne i maskinerne, så man altid har kontaktinformationen der . Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere.\nMejlby Vilsgaard dækker området i Nord-, Syd- og Sønderjylland med salg service og reservedele af John Deeres store produktprogram.\n← Byg en bålplads\nRektangulær pool →


▷ Køb Bluegrass Bold Neon Rød 52-57cm – Medium – 199 kr.\nEn hel del outlets på nettet foreslår til alt held et hav af forskellige fragtløsninger. En af de mest benyttede er efterhånden at få sendt til en pakkeshop, så du nemt selv kan hente dine nye produkter når du har mulighed for det. Metoden er nemlig yderst gnidningsløs, og ofte tilmed den billigste leveringsmodel ved køb af Bluegrass Bold Neon Rød 52-57cm – Medium.\nDu kunne derudover vælge at få pakken sendt til din bolig eller ud på din arbejdsplads. Leveringstypen er i regelen en lille smule mere omkostningsfuld, men endda yderst smart. Den billigste løsning til levering er unægtelig selv at hente ordren, hvilket dog afhænger af at du har bopæl i kort afstand af webbutikkens bopæl.\nAntal dages levering på Cykelhjelme > Skate, urban og city > Junior hjelme er selvfølgelig ret så betydningsfuld såfremt vi mangler varen med det samme, så derfor er det selvsagt meningsfuldt at du gransker den forventede leveringsdato for den aktuelle vare.\nTemmelig mange internet virksomheder byder på levering på næste hverdag på mange af butikkens produkter, eksempelvis Bluegrass Bold Neon Rød 52-57cm – Medium, som imidlertid kræver at bestillingen placeres inden et fastsat klokkeslæt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få varen sendt afsted før lagermedarbejderne drager hjemad.\nVisse internet handler frembyder fragt uden beregning, men oftest kun når der shoppes for en konkret sum. Derudover kunne du beslutte sig for den prisbilligste leveringsmodel, hvilket i mange tilfælde – hvad end du er i Holstebro, Sønderborg eller Hinnerup – er at få fragtfirmaet til at køre din bestilling til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være rigtig hensigtsmæssigt for internetbrugere at prissammenligne i blandt diverse outlets på nettet, og derfor har utallige shops på nettet ikke kunne slippe for at presse udsalgspriserne på en række af deres varer – til børn og babyer, og ligeså til damer og herrer – betydeligt, og endda nogle gange sikre fri fragt.\nDet kan dog immervæk være profitabelt at kigge forbi nogle forskellige online virksomheder efter tilbud på Bluegrass Bold Neon Rød 52-57cm – Medium forud for at du handler, sådan at du er sikret at indhente den mest attraktive pris.\nMan skal bare ikke overse, at hvis en online forretning forhandler deres varer for en pris der anses for besynderligt billig, kan det undertiden være et signal om en bedragerisk internet butik. Køb med kort er ikke desto mindre en del af en anordning, hvilket hjælper dig som køber imod uoprigtige online varehuse.\nGenerelt går vi ind for bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kunne du drage nytte af en afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, når du vil godtgøre prisen over et længere tidsrum.\nForud for at nogen køber hos en internet butik behøver man reelt gennemlæse deres forretningsbetingelser, men det er i reglen ikke særlig sjovt.\nEn nem løsning er at se om online forhandleren er verificeret af e-mærket, da det skulle være et kendetegn for at e-shoppen adlyder de gældende danske regler, foruden at e-forretningen undertiden kigges til af sagkyndige som kender til de gældende love. Det giver dig chance for hjælpende service, såfremt du får problemer ved din handel.\nI øvrigt kan det være til hjælp at man er opmærksom på de mest aktuelle vilkår der har betydning for købet, for eksempel hvilken byttepolitik online webshoppen kører med. Derfor er det desuden essesentielt, at man stadig sikrer ens ordremail, således man når som helst kan bevidne købet af Bluegrass Bold Neon Rød 52-57cm – Medium, uafhængig om du søger en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot præsterer temmelig ønskværdige løsninger til at eftersøge ganske mange tidligere konsumenters betragtninger og derved er det at foretrække, at du beser internet shoppens ratings af Bluegrass Bold Neon Rød 52-57cm – Medium forinden du placerer din ordre.\nFacebook medfører også faktisk habile løsninger til at få et kig ind i online forhandlerens kundefokus. Her ser vi en del forretninger på nettet hvor kunder kan levere en evaluering af ordreforløbet, som ydermere må drages fordel af til at vurdere hvor glade kunderne er.\nVores website er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med en stribe internet selskaber og formidler deres varer, og høster honorar ifald en af de besøgende på vores hjemmeside laver en handel.\nFakta omkring tilbud og online varehuse værnes om rutinemæssigt, men vi kan ikke give garantier imod ændringer der eventuelt er foretaget efter at vi sidst opdaterede de viste informationer.


Off topic-tråden - Side 951 - fcbarcelona.dk\nSide 951 af 1103\nIndlæg af kklaus » tors jun 23, 2016 11:55 pm\nEr det hunden i midten?\nIndlæg af Heartbreaker » fre jun 24, 2016 12:41 am\nHar fucking lige krammet Matt Berninger. Gør mig til admin.\nIndlæg af kklaus » fre jun 24, 2016 12:50 am\nOMG[SMILING FACE WITH HEART-SHAPED EYES]\nIndlæg af Flax_Generous » fre jun 24, 2016 12:39 pm\nSteam Sale og svag £ på amazon.co.uk. Mit dankort bliver voldtaget i dag.\nIndlæg af Storken » fre jun 24, 2016 2:11 pm\nFlax_Generous skrev: Steam Sale og svag £ på amazon.co.uk. Mit dankort bliver voldtaget i dag.\nJeg købte en stak bøger fra amazon.co.uk for to uger siden til £130\nJeg har dog sidenhen overvejet at købe Richard Dawkins' The Selfish Gene, så måske dette er et tegn på, at jeg burde købe den. Det er jo alligevel en besparelse på 6-7 kr i forhold til tidligere\nIndlæg af Heartbreaker » fre jun 24, 2016 9:13 pm\nMalk de Koijn om lidt. Fuck jeg skal flyve rundt.\nIndlæg af kklaus » fre jun 24, 2016 10:19 pm\nAh, så er det nok det der larmer sådan.\nHer kl. 23 kan man se Dizzy på dr.dk:\nIndlæg af emo » lør jun 25, 2016 8:45 am\nHeartbreaker skrev: Malk de Koijn om lidt. Fuck jeg skal flyve rundt.\nVar det dig som fløj rundt?\nIndlæg af Skydefinten » lør jun 25, 2016 9:53 am\nSkal se Dizzy i Aarhus i aften. Er der mest for de kolde fadøl og eventuelle kønne piger.\nIndlæg af ulrich » lør jun 25, 2016 1:11 pm\nDizzy var satme gode i går. Bedste Dizzy koncert jeg har oplevet.\nIndlæg af Heartbreaker » lør jun 25, 2016 10:26 pm\nJa man. High-fives til Blæs Bukki osv. Føler mig lidt som en groupie.\nIndlæg af JonasV » søn jun 26, 2016 1:03 pm\nLang tid, ingen se! Håber, I har hygget jer herinde den sidste tid. Har kun fået luret lidt i EM- og Copa America-trådene.\nJeg har lige brygget planetens største kop kaffe. Fik sgu neglet en 12'er for mit afsluttende kandidatprojekt forleden og kan nu officielt kalde mig Master of Music, haha. Og jeg har ferie de næste tre uger. Og jeg skal på Roskilde lige om lidt. Der er ét eller andet, der går som det skal.\nIndlæg af kklaus » søn jun 26, 2016 1:06 pm\nTillykke! Master of Music er nu alligevel en ret sej titel. God fornøjelse - både med kaffen og Roskilde\nIndlæg af JonasV » søn jun 26, 2016 1:12 pm\nIndlæg af Heartbreaker » søn jun 26, 2016 1:42 pm\nStort tillykke, mr Master of Music!


PV-solceller Barrierer og udfordringer - PDF\nPV-solceller Barrierer og udfordringer\nDownload "PV-solceller Barrierer og udfordringer"\n1 2013 PV-solceller Barrierer og udfordringer EN-B\n2 Abstract In our P0-projeckt we have studied the challenges and barriers there are for the PV-solar cells to penetrate the market. We have been looking into the political aspects and the laws, both in Denmark and global. We also explained briefly how the solar cells work, but we also looked into the challenges there are for the solar cells: The efficiency, the surface area, the lifespan, the materials, the distribution and storage of the electricity and what losses there might be in the PV-processes. The solar cells are an investment, we calculated the economy of the solar cells, so we could figure out, how long it takes them to make a profit. At last we gave a reflection, in pro and cons for PV-solar cells.\n3 Forord Denne rapport er udarbejdet af gruppen EN-B305. Opgavebeskrivelsen lød på at tage udgangspunkt i en energikilde. I Danmark har vi set en stor fremgang af solceller i de seneste år. Dette vakte vores nysgerrighed, og vi valgte derfor at bruge solceller som udgangspunkt for rapporten. Da vi undersøgte emnet nærmere, konstaterede vi, at der var flere faktorer, der bremsede udviklingen. Dette lagde grundlaget til vores problemstilling. Rapporten beskriver kort; hvordan solceller fungerer, hvilke materialer, der anvendes til fremstilling af solceller samt forskellige celletyper, økonomiske og miljømæssige aspekter, hvilke tekniske og politiske udfordringer PV-solceller står over for i dag samt hvilke mulige løsninger, der er under udvikling. Hensigten er at belyse, hvilke udfordringer vi står over for i dag med hensyn til udbredelsen af PV-solceller. X Jesper Kirkegaard Jensen X Juliane Bech Sørensen X Kaare Clement Thingstrup Pedersen X Kasper Jessen X Kasper Laugesen X Linea Rønnentoft X Signe Møller Mortensen 1\n4 Indhold Abstract... 0 Forord... 1 Indledning... 3 Initierende Problem... 3 Problemanalyse... 3 Hvordan virker solceller?... 3 Materialer... 4 Silicium... 4 Celletyper... 5 Monokrystallinske solceller... 5 Polykrystallinske solceller... 5 Tyndfilmssolceller... 5 Forbrug... 6 Problemformulering... 8 PV-solcellers udfordringer og mulige løsninger Drivhuseffekten... 8 Politisk... 8 Lovgivning i Danmark... 9 Nyttevirkning og tab Overfladeareal Lagring af energi fra solceller Smart grid Refleksion Konklusion Litteraturliste\n5 Indledning Solen er Jordens energikilde. Den forsyner os med varme og energi på trods af, at afstanden til Jorden er omkring de 150 millioner kilometer. 1 Ydermere er Solen en næsten uudtømmelig energikilde, da Solen vil blive ved med at skinne de næste mange millioner år. 2 En del af Solens stråling og dermed energi reflekteres tilbage: 6 % ved indgangen til Jordens atmosfære, 4 % af jord- og havoverfladen og 20 % af skyerne. Det vil sige, der samlet set bliver reflekteret 30 % potentiel energi tilbage igen. Dette efterlader os dog tilbage med 70 % potentiel energi, som vi kan udnytte. 3 Strålingen svarer til, at Jorden på bare en time modtager nok energi til at kunne forsyne Jordens befolkning i et år. 4 Perspektiveret ned på nationale forhold, ville Danmarks elforbrug kunne blive dækket, såfremt et areal på størrelse med Langeland fik opsat solceller. 5 Initierende Problem Solens stråler kan levere energi nok til hele Jordens befolkning, dog formår vi ikke at udnytte dette. Problemanalyse Hvordan virker solceller? Den franske fysiker, Antoine C. Becquerel, opdagede allerede den fotoelektriske effekt i Det var dog først i 1954, man begyndte at lave praktiske opfindelser med teknologien. Det første eksempel ses i 1958, hvor en satellit blev opsendt med siliciumsolceller som eneste effektforsyning 7. De fleste solceller er lavet af grundstoffet silicium (uddybes under materialer). For at solcellen skal kunne virke, skal man have opbygget en naturlig spændingsforskel. Det gøres ved at dope siliciummet med bor og fosfor, hvorved man får et negativt lag (n-lag) indeholdende fosfor og et positivt lag (p-lag) indeholdende bor. Figure 1 - Hvordan virker en solcelle Den naturlige spændingsforskel får de frie eletroner, som dannes, når en foton rammer siliciumatomet til at bevæge sig en vej, mens det elektriske felt sørger for, at elektronerne ikke kan komme den anden vej igen. På forsiden af solcellen dannes den negative pol, når solens stråler rammer den. Strålerne fra solen vil gå ind og slå nogle elektroner løs. Elektronerne kan Figure 2 Silliciumcellen 3\n6 derved blive opsamlet af et elektrisk ledende gitter. Når alle frie elektroner er opsamlet, dannes spændingsforskellen, som er ca. 0,5-0,6 volt 8. En solcelle kaldes også en halvlederkomponent. De er som sagt opbygget af et p-lag og et n-lag, og disse er begge halvlederlag. Det er disse lag, elektronerne går igennem. Når sollyset rammer overfladen, dannes der elektron-hul-par i p-laget. De frie elektroner søger derfor mod en plads i enten elektron-hul-parrene, eller de kommer igennem op til n-laget. Når alle elektroner er kommet på plads har solcellen den spændingsforskel, den behøver 9. Der er nogle forskellige faktorer for, om solcellerne kan yde optimalt. En af faktorerne er lysets bølgelængder, der rammer solcellen. Korte bølgelængder har et overskud af energi, mens længere bølgelængder har underskud af energi. Solcellen udnytter bedst lyset i det synlige lysspektrum 10 (beskrives nærmere under nyttevirkning og tab). En anden faktor er solcellens placering, som det fremgår af skemaet ved siden af. Ud fra skemaet kan man se, at solcellen producerer mest, når den står i retning mod syd med en taghældning på 45⁰. 11 Materialer Figure 3 Virkningsgrad ved Tagretning og -hældning Silicium Silicium er grundstof nr. 14 og har atomtegnet Si, og den er opbygget med en krystalstruktur. Silicium er det andet mest forekommende grundstof i Jordens overflade efter oxygen 12. Silicium forefindes ikke frit i naturen, men altid i en forbindelse med oxygen eller silikater. Rent silicium er ikke godt elektrisk ledende, da alle atomer har deres elektroner bundet. Så der skal en ret stor energi til at slå elektronerne ud af deres krystalstruktur. Derfor tilfører man urenheder til stoffet ved at dope siliciummet med enten fosfor eller bor, dog bibeholder man krystalstrukturen. Figur 4 13 Figure 4 krystalstruktur af silicium Det silicium man bruger til solceller, er fremstillet ud fra kvarts. Kvarts molekyleformel er SiO 2, så for at få rent silicium skal man fjerne oxygenatomerne. Dette sker ved en reduktion med kul i en elektrisk ovn ved 2000 o. Når oxygenet er fjernet, laves der en stang af siliciummet, dog er der stadig urenheder, som skal renses væk. Dette sker ved zonesmeltning, hvor stangen bliver opvarmet af en langsomt bevægende varmekilde. Denne langsomt bevægende smeltning resultere i, at 4\n7 der bliver skabt en smeltezone, som urenhederne følger. Zonesmeltning gentages flere gange for at opnå højere renhedsgrader. Rent silicium er meget dyrt, det koster omkring 5-11 kr. per W 14 i en solcelle. Det betyder, at siliciummaterialet udgør en stor del af prisen. F.eks. i et 6000W solcelle anlæg ville siliciummet udgøre kr. af solcelleanlæggets pris. Det oprensede silicium er altså en stor del af solpanelernes pris, dog bliver der forsket meget inden for området, og i de seneste par år er prisen for silicium faldet meget 15, og det tegner til, den vil falde yderligere. Der bliver også forsket i nye materialer til at erstatte siliciumsolcellerne eller at gøre silicium-solcellerne tyndere, så der bruges mindre materiale. Men der er meget forskning inden for solceller. Dog er prisen for solceller stadig høj. En af de måder de kan blive billigere per. W, er ved at finde nye materialer/metoder til at lave PV-solcellerne. Celletyper Der findes flere forskellige typer af solceller. De mest anvendte er beskrevet her nedenfor. Monokrystallinske solceller 16 Monokrystallinske solceller er skåret af en rund siliciumblok. Blokken skæres i kvadrater, så der er kortere afstand mellem cellerne i panelet. For at højne effektiviteten skal pakningen af cellerne være meget tætte. Cellerne placereres på et metalgitter, som funger som et kontaktnet. Cellerne monteres mellem to lag glas og et lag af plast. De montereres oftest på en hvid baggrund, der reflekter det lys, der falder ind mellem cellerne. Dette er med til at holde modulets temperatur nede, hvilket er med til at give den højeste effekt. Monokrystallinske solceller er de mest effektive, de har en effektivitet på ca. 20 %. Modulvirkningsgraden er afhængig af, hvor tæt cellerne er pakket. Monokrystallinske solceller har en levetid på ca år, dog med små reparationer undervejs, disse indtræffer efter år. Polykrystallinske solceller 17 Polykrystallinske solceller består af store siliciumkrystaller, som man danner ved afstøbning i en form, hvilket giver dem deres karakteristiske blålige farvespil. Poykrystallinske solceller har ofte en lidt lavere virkningsgrad, men pakningen af modulerne opvejer cellernes lavere virkningsgrad. Polykrystallinske solceller har en moduleffektivitet på ca %. Polykrystallinske solceller har ligesom monokrystallinske solceller en levetid på ca år, dog med små reparationer undervejs, disse indtræffer efter år. Tyndfilmssolceller 18 Tyndfilmssolceller kendes fra bl.a. lommeregnere. Effekt af en tyndfilmssolcelle er lavere end på de krystallinske, men prisen på dem er samtidig også lavere. Effektiviteten i direkte dagslys er betydeligt mindre end ved de krystallinske siliciumceller. Det har dog vist sig, at tyndfilmssolceller fungere relativt bedre i gråvejr end de krystallinske siliciumceller, hvilket kan være en fordel her i Danmark, da halvdelen af solindstrålingen er indirekte. 5\n8 Tyndfilmssolceller har en effektivitet på ca %. Tyndfilmssolceller har en levetid på ca år, hvilket er kortere end de krystallinske, og den mister samtidig også effektiviteten hurtigere. Forbrug Rent økonomisk kan det godt betale sig at købe solceller. Et solcelleanlæg til en almindelig husstand, der forbruger kwh om året koster omkring kr. Til at dække disse kwh skal bruges m Af disse kwh vurderer regeringen, at ca. 40 % går til egetforbrug, som er den mængde strøm man bruger, inden der er gået en time, efter det er produceret. De resterende 60 % sælges til el-nettet for 1,30 kr./kwh. Dvs., at man sælger for strøm om året. Det man så sparer hvert år på de 40 % er, da man skal købe strømmen for 2,20 kr./kwh. Dvs. man om året sparer:, man tjener altså sit solcelleanlæg ind på. 20 Hvilket er ca. en tredjedel af solcellernes levetid på 30 år. Dog skal til denne pris lægges den strøm, som man bliver nødt til at købe i stedet for de 60 % man sælger. Disse procentsatser er baseret på, at husstanden har et anlæg, der på årsbasis producerer lige så meget strøm, som husstanden forbruger. Herunder ses to kurver 21, der viser, hvordan egetforbruget og el-salget løber over en gennemsnitlig helårs -dag: Figure 5 El-forbrug og el-produktion døgnkurve Her ses, hvornår på dagen en gennemsnitlig husstand selv producerer nok strøm, og hvornår husstanden er nødt til at købe ekstra strøm udefra. Der bruges mest strøm om aftenen, hvor Solen er gået ned, og dermed ikke forsyner solcellerne med den nødvendige mængde lys til el-produktionen. Grunden til det større forbrug om aftenen er, at folk i dagtimerne er på arbejde, og når de så kommer hjem, er Solen på vej ned, og ligeså er el-produktionen. Dette kan dog afhjælpes ved, at vaskemaskiner o.l. startes om dagen i stedet for om aftenen. Der er flere af den slags udfordringer ved solceller, f.eks. er den mængde strøm, man får fra sit solcelleanlæg, ikke konstant. Mængden varierer selvfølgelig med døgnet og de skiftende årstider, hvilket vil sige, at om vinteren, hvor vi 6\n9 holder os mest indenfor, og huset skal opvarmes, producerer solcellerne ikke så meget strøm, da Solen er gået ned. Når Solen til gengæld skinner om sommeren, har vi ikke brug for så meget strøm, da Solen opvarmer vores huse direkte, og vi har heller ikke lige så stor grad brug for belysning. Herunder er en graf 22 der illustrerer dette: Figure 6 El-forbrug og el-produktion døgnkurve Den blå kurve viser det daglige gennemsnitlige elforbrug. Den røde og den grønne kurve viser hhv. solcellernes daglige el-produktion om sommeren og om vinteren. Graferne er lavet af VivaEnergi på baggrund af nogle antagelser om faste procentsatser i bl.a. elpriser 23. Her illustreres også problemet om vinteren, hvor husstanden er nødt til at købe langt mere strøm end om sommeren. Det er ikke kun penge, man kan spare, hvis man anskaffer sig et solcelleanlæg. Man sparer også en hel del på husstandens CO 2 -udledning. Selve produktionen af solcelleanlægget udleder CO 2. Men denne mængde CO 2 er allerede sparet i strømforbrugets normale CO 2 - udslip efter ca. 3 år, hvilket svarer til ca. 10 % af solcelleanlæggets levetid, mens solcelleanlægget er miljøvenligt de resterende 90 % af sin levetid, da det ikke udleder nogen former for CO 2. En solcelleinvestering øger desuden husets værdi, da elregningen er mindre. 24 7\n10 Problemformulering Hvilke barrierer og udfordringer bremser udbredelsen af PV-solceller som alternativ energikilde? PV-solcellers udfordringer og mulige løsninger. Drivhuseffekten Den forøgede drivhuseffekt er en realitet, den er i gang, og den stopper ikke, med mindre den menneskelige udledning af drivhusgasser gør det samme. Den globale opvarmning og konsekvenserne deraf er et globalt problem og kræver derfor en global løsning. Global klimapolitik er den rette vej til at finde denne løsning. Dette kan belyses ud fra det etiske perspektiv. Alle industrialiserede lande(i-lande) bidrager eller har bidraget med udledning af GHG (drivhusgasser), og alle disse lande skal ligeledes tage part i en opbremsning af udledningen efterfulgt af en GHG-neutral fremtid. Udover det etiske perspektiv er der også brug for, at kloden løfter i flok mht., de nødvendige ressourcer, global økonomi /konkurrencedygtighed, samt at vi kommer i mål, inden temperaturen er steget med den fastsatte grænse på 2 C siden industrialiseringen. Politisk Globalt set kan der nævnes politiske milepæle indenfor klimadebatten tilbage fra den første klimakonference WCC (World Climate Conference) 25. Senere kom stiftelsen af UNFCCC (United Nations Framework Convention on Climate Change), den blev godkendt i 1992 og trådte i kraft d. 21/ med 195 lande 26. Konventionen betænker klimaproblemet stærkt, dog uden at det som medlem, forpligter lande til at opnå specifikke mål for en nedsættelse af udledningen af GHG 27. Kronologisk er den næste store milepæl Kyotoaftalen. Aftalen realiserer sig som efterløberen for FCCC, dog bestræber den sig på stor udvikling til følge. Det sker ved, at Kyotoaftalen forpligter I-lande til at nedsætte deres udledning af GHG 28. I første periode ( ) forpligtede EU sig til at nedsætte udledningen af GHG med 8 %, Danmark og Tyskland forpligtede sig til en nedsættelse på 21% grundet deres store udledninger per indbygger 29. I 2012 blev anden periode godkendt, dog er den endnu ikke trådt i kraft 30. Grundlæggende forholder der sig ulemper og/eller mangler i aftalen. Kina og USA er to store udledere af GHG, alligevel er de ikke med i aftalen. Kina er ikke, da landet blev betragtet som U-land (udviklingsland) under Kyotoaftens godkendelse i USA har endnu ikke ratificeret aftalen (godkendt den som juridisk bindende) og er derfor endnu ikke forpligtet til at handle 31. EU har indført et kvotesystem for udledning af GHG kaldet ETS (Emission Trade System). Kvoterne er medbestemmende for, at landene overholder forpligtelserne i Kyotoaftalen. Samtidigt har kvoterne en omkostningseffektiv egenskab, da lande og private individuelt kan handle med kvoterne. Sådan har det bare ikke forholdt sig i 8\n11 praksis. Prisen på kvoterne er styrtdykket, en forklaring på det kunne være den økonomiske krise. For at give kvoterne magten tilbage har et politisk indgreb været i tankerne kaldet backloading, omvendt menes det, at kvotesystemet i sig selv skal revideres 32. Anskues det nationalt har Danmark ambitionsmæssigt skruet sig op med den nye klimaplan indgået i Målet med denne plan er derfor, at udledningerne i 2020 skal være 40 % mindre i forhold til Ydermere vil Danmark gå hele vejen med EU og sikre, at udledningen af GHG i 2050 er reduceret med % i forhold til En politisk konklusion herpå er ligetil og alligevel ikke. Globalt set bør Kina og USA komme med i kampen og tage del i Kyotoaftalens forpligtelser. Omvendt er der ikke meget, som tyder på, det kommer til at ske, til trods for de begge er store udledere af GHG. Europæisk set bør der komme styr på kvotemarkedet. Et politisk indgreb kan teoretisk set give en god virkning, men en revidering af kvotesystemet må foretrækkes frem for en nødhjælpende lappeløsning. Lovgivning i Danmark Springes der til konkrete lov og lovændringer indenfor energi- og klimaområdet, har lovene til formål at udføre Danmarks andel af klimapolitikken. Resultatet af lovene skal ende ud i en CO 2 -neutral fremtid og samtidigt sikre, at dette sker indenfor en tidsramme, hvor den globale opvarmning ikke når at stige mere end 2 C siden starten af industrialiseringen. 34 Behovet for omstillingen til en CO 2 -neutral fremtid må betegnes som værende akut. Offentlig støtte/afgiftslettelser til VE-løsninger indtager en nødvendig plads som den katalysator, der også er behjælpelig med, at Danmark og resten af verden når i mål. Den offentlige støtte til VE-anlæg har sit fæste i lov. Lov 1392(vedtaget i 2008) Lov om fremme af vedvarende energi kan tages som eksempel for dette 35. Lov 1392 og andre lignende VE-love er sidenhen blevet revideret flere gange ved nye love. Status er, at lovforslag L199(vedtaget i 2013) lov om ændring af lov om fremme af vedvarende energi gør sig gældende. Grunden til de mange lovændringer beskrives i L199. Ændringerne skete med hensigt på at begrænse udbygningen af store solcelleanlæg, da de første love var møntet på støtte til private solcelleejere med anlæg, som kun dækkede et egetforbrug. Effektgrænsen var 6 kw 36. Solcellers barrierer eller fremtidige grænser fortolkes til, at de forudbestemt får en decentraliseret rolle i fremtidens energiforsyning. Det får solcellernes muligheder for udvidelse til at se låste ud. Omvendt er solceller også låste af barrierer og udfordringer på forhånd. Energiproduktionen er bestemt af vejret og tiden på døgnet, hvilket leder det videre til et forbrugs/lagringsproblem. Energiproduktion skal være bæredygtig. men den fungerer heller ikke som en underskudsforretning, hvis den først statsstøttes for derefter at blive solgt for billigt til udlandet. Grundlæggende passer den lovgivne rolle for solceller bedst til tiden lige nu. Udbygningen af solceller bør passe i balance med andre VE-kilder for at opnå et optimalt udbytte, men også for de understøtter hinanden mest muligt overfor givne barrierer. 9\n12 Når fremtidig teknisk udvikling overvinder nuværende udfordringer kan lovændringer igen være på tale. Indtil da bliver solceller brugt mest optimalt som den eksisterende lovgivning foreskriver. Politikere er under pres, da forbrugere efterspørger gunstigere løsninger end de nuværende. Det er uvist hvad der bliver det næste tiltag indenfor solceller netop fordi de fastsatte mål er opnået. Nyttevirkning og tab Nyttevirkning eller virkningsgraden er en talværdi, der er defineret som forholdet mellem den nyttige energi og den totale tilførte energi.. Næsten samtlige systemer vil have en nyttevirkning mellem 0 og 1, da man næsten altid må kunne forvente et effekttab i processen fx forårsaget af varmeudvikling eller ufuldstændig forbrænding. 37 Når solens stråler rammer solcellerne, vil almindelige solceller kunne omdanne omkring de 9-15 % af strålernes energi til el, mens de lidt nyere og bedre modeller kan omdanne op til 20 % af den indkommende stråling. 38 Det vil sige, at for selv de bedste solceller har vi kun en nyttevirkning på omkring de 0,2. Vi har altså her et betragteligt tab, men hvor forsvinder resten af energien hen? Til dette spørgsmål bliver vi nødt til at kigge lidt på, hvilke mekanismer, der spiller ind for, at sollyset bliver til strøm. Hvis vi først kigger på materialet, de fleste solceller er lavet af, nemlig silicium, så er den teoretiske nyttevirkning på denne omkring de 30 % 39. Hvorfor så kun dette? Solens stråler består af det, som vi kalder fotoner. Fotoner indeholder energi, og nogle fotoner indeholder mere energi end andre. Det er faktisk det, vi oplever, når vi sanser forskellige farver. Som vi kan se på nedenstående figur falder energiniveauet, når bølgelængderne bliver større og omvendt. Det vil sige blåt lys indeholder mere energi end for eksemplet rødt lys 40. Lys kan i princippet blive betragtet både som partikler og bølger. Dette skyldes bølge-partikel dualiteten, som vi ikke vil uddybe nærmere, men bare fastslå, at lys både kan opføre sig som en bølge målt ved bølgelængde, og som en partikel målt ved elektronvolt (små mængder af energi). Figure 7 Lysspektrum 41 Når en foton banker ind i solcellen og hermed siliciumatomet, slår den en elektron løs fra siliciumatomet. Denne løsrevne elektron skaber en spændingsforskel ligesom i et batteri, og vi får derved dannet strøm, hvis vi forbinder n- og p-siden via et ydre kredsløb. Men det er kun fotoner med tilstrækkelig høj energi, der kan løsrive 10\n13 elektronen. Mængden af energi, som det kræves for at slå en elektron løs ved stoffet silicium, er 1,1eV. Den mængde af energi, det kræver kaldes båndgabet. Hvis en foton i solspektret med en højere energi slår ind i atomet og løsriver en elektron, vil energioverskuddet gå tabt i form af varme, hvorimod hvis fotonets energiniveau er for lavt, vil der ikke blive skabt en strøm. Vi har altså det dilemma, at hvis vi bruger et stof, som har et lille båndgab, vil en stor del af fotonens energi gå tabt i form af varme, hvorimod hvis vi har et stof med et stort båndgab, vil det være sjældnere, at en elektron bliver løsrevet og hermed får skabt spænding. 42 Man kan dog argumentere for, at hvis man havde et stof med et lille båndgab ville processen ske flere gange end ved stoffet med et stort båndgab, og vi vil hermed få skabt en større strøm. Dette er selvfølgelig også rigtigt. Men her skal vi huske på, at effekten er målt som spænding ganget med strøm ( ) ( ) ( ). Det er sådan, at vores båndgab bestemmer styrken af vores elektriske felt, altså hvor mange volt vi har. Så betydningen af, at vi forøger vores strøm ved et lavt energiniveau er, at vi sænker vores elektriske felt og derved vores effekt. 43 Man har derfor valgt en middelvej, hvor som sagt silicium oftest bliver brugt. Men ikke desto mindre mister vi altså 70% af den samlede energi på dette fænomen. Figur 8 Foton rammer atom og slår elektron løs Figur 8 44 Men hvis den teoretiske optimale energioptagelse er på 30 %, og de bedste solceller kun opfanger ca. 20 %, må der jo også ske tab andre steder. Noget af sollyset vil altid blive reflekteret væk fra solcellens overflade, også selv om de fleste solceller er dækket af et antireflekterende materiale. Derudover kan der også findes urenheder i silicium, der giver et lille tab 45. Til sidst taber elektronerne også en del energi, inden de når frem til solcellens overflade, hvor de fortsætter til den ydre belastning. Energitabet sker her først og fremmest, når de bevæger sig gennem grænselaget (laget mellem p-siden og n-siden), som er der, hvor det elektriske felt befinder sig. Man kan illustrere dette ved at sige, de bevæger sig ned ad bakke, når de tiltrækkes af en elektrisk kraft mod plus, og de ned ad bakken har et energitab\n14 Figur 9+10 Elektrisk forhold inde i krystallen i nærheden af grænselaget mellem krystallens to områder p- type (venstre) og n-type (højre) Figure 9 ) Ladningsfordeling. En foton når ind i grænselaget og danner et elektron-hul-par. Elektron og hul drives til hver sin side Figure 10 Potentiel energi for elektroner. Elektronerne grænselaget og danner et eletron-hul-par. Bevæger sig ned ad bakke fra p-siden til n-siden Elektron og hul drives til hver sin side. Det er primært disse faktorer, der står for de sidste 10 % af vores energitab. Og det er dermed også her, vi primært kan forbedre vores solceller. Findes der eventuelt også måder, hvorpå vi i fremtiden kan højne effektiviteten af solceller og få nyttevirkningen op over de 30 %? Man kigger på flere forskellige muligheder, og effektiviteten bliver da også større og større, men langt de fleste løsninger er endnu for dyre at producere i forhold til udbyttet. De har derfor endnu ikke relevans for de små forbrugere. Tandemceller En måde at højne effektiviteten er at bruge såkaldte tandemceller. Tandemceller virker ved, at de kan absorbere forskellige bølgelængder af sollysets spektrum. Cellerne er pakket således, at laget som skal absorbere de korteste bølgelængders fotoner, ligger øverst, mens de længere bølgelængders fotoner passere igennem og først bliver opfanget af det nedre lag. For at kunne fungere på denne måde, kræver det, at cellerne er lavet af forskellige komponenter. Komponenterne gør, at tandemceller endnu ikke er en kosteffektiv løsning, da tandemcellerne bliver alt for dyre at producere i forhold til udbyttet. Den teoretiske effektivitet ved tolagstandemceller ligger omkring de 42 % 47. Koncentrere sollyset I CPV (Concentrated PhotoVoltaic) fokuserer man sollyset ned på solcellerne ved hjælp af optiske anordninger. Denne metode giver en større effekt per solcelle. CPV kræver dog direkte sollys i modsætning til normale solceller, som også kan opfange det diffuse lys. Dette begrænser CPV-solceller til kun at virke på skyfrie solskinsrige dage. Ydermere kræves det en eller anden form for tracking for at bevare fokus, da solen jo i løbet af dagen bevæger sig fra øst mod vest. Prismæssigt er CPV konkurrencedygtige med almindelige PV-solceller, og de er specielt i fremdrift i større ørkener, hvor der er mange solskinstimer 48 12\n15 Udnytte varmeenergien En af de større syndere, hvad angår energitabet var, at når en foton med et højere energiniveau end siliciummet ramte, ville den overskydende energi blive omdannet til varme. Dette problem har man forsøgt at løse bl.a. med teknologi der hedder Photon Enhanced Thermionic Emission (PETE). Den udnytter koncentreret sollys og omdanner solens fotoner til energi via en termisk konverter. En termisk konverter består af to elektroder delt af et vakuum. Når den ene katode bliver opvarmet til en høj temperatur, vil elektronerne excitere (komme op i et højere energiniveau i forhold til normalen) og hoppe igennem vakuummet til den koldere anode. Her vil den genere en strøm igennem et eksternt system tilbage til den oprindelige katode. Teknologien er ikke særlig effektiv endnu og et brugbart produkt, ser vi formentlig først langt ude i fremtiden. Overfladeareal Da solcellerne stadigvæk fylder temmelig meget, er de ikke særligt populære. Der er flere huse, der ikke har plads til solceller, og mange mener også, at solcellerne gør deres huse grimme. Af disse grunde vælger nogen at bygge nye huse med integrerede solceller, så de både passer i husets arkitektur og størrelse. Man kan også integrere solceller på andre måder ved bl.a. at bygge dem ind i husmure, plankeværk eller som tag på carporten. Nogle solceller kan også bruges på vinduer, da de er transparente 49, dog producerer disse solceller kun ca. 25 % af, hvad andre solceller gør. Lagring af energi fra solceller Solen skinner ikke altid, når vi har brug for strømmen, derfor giver det anledning til et problem vedrørende lagring af energien fra solcellerne. Der er flere forskellige forslag undervejs, men den endelige løsning, som både fungere og tjener sig selv hjem økonomisk, er endnu ikke fundet. Direkte på el-nettet I dag ledes den overskydende energi ud på el-nettet og distribueres videre ud til andre forbrugere. Dette er en simpel ordning for solcelleejerne, men en omkostningsfuld affære for elværkerne. Det giver et overskud på nettet, når solen skinner meget. Det kan være nødvendigt at sælge dette overskud til udlandet til uhørt lave priser. Derfor er dette ikke en holdbar løsning, hvis mængden af solceller forsat skal stige og blive til en førende energikilde. Det samme problem ligger ved stort set alle former for alternativ energi. Batteribank Den mest brugte form for lagring af strøm er batteriet. Det fungere glimrende til små apparater som mobiltelefoner og håndværktøj, men er mindre anvendeligt til større opgaver. Prisen på batterier med større kapacitet er stadig alt for høj til at anvende det til solcelleanlæg. Derudover fylder batterier meget, så hvis større anlæg skulle lagre strøm på batterier, vil det kræve meget plads. Batterier mister også deres effekt pga. slid, når de bruges/lades og aflades. Derfor skal der enten udvikles nye batterityper eller findes andre løsninger\n16 Brintanlæg Et alternativ, der er meget omdiskuteret, er at lagre energien som brint. Dette gøres ved at lave brint af den overskydende el-produktion ved hjælp af elektrolyse. Overproduktionen af strøm føres til en elektrolysator, her sker en kemisk proces, hvor brint og oxygen spaltes fra vand. Når behovet for den opsparede brint bliver aktuel, føres brinten til en brændselscelle. Brændselscellen virker omvendt af en elektrolysator og laver strøm af brinten. 51 Figur11 52, Figur Figur 11 praksis I består en elektrolysator af et antal anoder og catoder, som er tilsluttet henholdsvis plus og minus. Denne spændingsforskel får vandet til at spalte og derved danne brint og oxygen. Figur 12 En brændselscelle består af et ionledende materiale, på den ene side er en katode, den anden en anode. Der tilføres brint og ilt. Inden i brændselscellen sker en reaktion mellem brinten og ilten, hvilket danner vand og løse elektroner som sendes videre til kredsløbet. Hver brændselscelle producere kun 1V DC, derfor bygges mange sammen i serie for at få en spænding, som kan inventeres til brugbar AC. Aktuel Brintlagring har et kæmpe potentiale, da den har en høj virkningsgrad på %. Allerede i dag kan det sagtens lade sig gøre at lave disse anlæg, hvis vi blot ser bort fra den økonomiske del, da det stadig ikke er rentabelt. Brintanlæggene er meget dyre i anskaffelse, da de kræver en elektrolysator, en tank og en brændselscelle. 54 Udviklingen af disse anlæg er i fuld gang for at få virkningsgraden op og prisen ned. Et nyt skud på stammen er at bruge et andet materiale til at lave katoderne og anoderne, som i dag bliver lavet i dyre materialer som platin. To forskere fra University of Calgary i Canada har fundet ud af at bruge oxiderede metaller (rust). Dette har givet så gode resultater, at det i nogle tilfælde giver bedre lagringsevner. Det forventes allerede at komme på markedet i år 2014 til store energiprojekter og til private prototyper i år Smart grid 56 Problemet med varierende energikilder, såsom solceller, kan også løses ved hjælp af den rigtige distribution. Ved at gøre el-nettet mere fleksibelt kan man bruge strømmen, mens solen skinner. Derved udnyttes al solcellestrøm og problemet med lagring undgås. Dansk energi og energinet.dk har i samarbejde udviklet et system kaldet smart grid 2.0 til at varetage denne opgave. Fleksibiliteten skal opnås ved hjælp af hovedsagligt to mekanismer. Den ene er prisændringer på strøm, ved at gøre strømmen billigere på bestemte tidspunkter. Dermed gøres det mere attraktiv at bruge strømmen uden for spidsbelastningerne og i tidspunkter, hvor der er mere produktion fra alternativ energi såsom solceller. Den 14\n17 anden er styring af el-produkter fra elselskaberne, når der er overproduktion fra solceller, skal der kunne startes for el-produkter, som ikke nødvendigvis skal køre på bestemte tidspunkter. Det kan for eksempel være varmepumper eller frysere. Et eksempel med en varmepumpe (taget fra Rapporten SMART GRID i Danmark 2.0 af Energinet.dk og Dansk energi 57 ). En forbruger har en varmepumpe til at varme huset op, han har en komfortzone på grader, den bruger årligt for 6000kr strøm. Et firma tilbyder at overtage styringen og el-salget til varmepumpen. Firmaet tænder for varmepumpen, når strømmen er billig fra eksempelvis solceller og slukker for den, når strømmen er dyr. Dette gøres uden at komme udenfor den forudsatte komfortzone. Varmepumpen bruger mindre strøm, da den slukkes på unødvendige tidspunkter, derved sparer kunden 500kr årligt. Derudover hjælper firmaet elselskabet og firmaet tjener derfor 250 kr. årligt ved at styre varmepumpen. Derved tjener både forbruger og firmaet penge, og elselskabet får et mere stabilt net som ønsket. Udviklingen af dette system er i fuld gang, og det forventes, at mindre kunder i løbet af år 2013 og andre kunder i løbet af år 2014, vil kunne begynde at afregne på timebasis. Ydermere forventes det, at der kommer en automatisering i år 2014 i form af nye elapparater 58. Figure 13 Eksempel på hvordan smart grid kan anvendes\n18 Refleksion Vi har i vores rapport beskæftiget os med, hvilke barrier og udfordringer PV-solceller står over for i dag. Hvis vi stiller os selv spørgsmålet: Hvorfor solceller? Så er det nærliggende at svare: Fordi det er en vedvarende energiform, som samtidigt er klimamæssigt forsvarlig. Levetiden er lang, hvilket gør den til en økonomisk gevinst på længere sigt. Materialet silicium er lettilgængeligt, og der er store mængder at hente. Dette lyder alt sammen fornuftigt, men på trods af dette er udbredelsen af solceller stadig ikke særligt stor. Solceller er dyre at producere, og engangsinvesteringen er derfor stor. Det siger sig selv, at solceller er døgnbetinget, og der findes endnu ikke nogen fornuftige lagringsmuligheder. Nyttevirkningen på de mest brugte celler er endnu ikke ret stor, og derfor kræves der et stort overfladeareal. Det store overfladeareal gør, at solceller kan forurene landskabet rent æstetisk. Den nuværende lovgivning har givet mindre gunstige støtteordninger end tidligere. Ydermere er solcelleteknologien forholdsvis ny og der kommer hele tiden nye ideer på markedet. Dette kan medføre, at folk vælger at vente med at købe indtil solcelleanlæggene er mere produktive. Løsninger indenfor nyttevirkning og dermed overfladearealet kan for eksempel være tandemsolceller, koncentrering af sollyset og varmeudnyttelse mv. Alle er mulige led i en fremtidig løsning. De er dog endnu for dyre at producere i forhold til udbyttet. Løsninger til lagringsproblematikken kan være det omtalte smart grid eller brintlagring. Disse to teknologier kan på sigt medvirke til at stabilisere el-nettet. Teknologierne er dog stadig inficerede af børnesygdomme. Der er ingen tvivl om, at solceller i fremtiden kommer til at spille en rolle, hvad angår vedvarende energi. Dog er de i dag stadig en lille spiller på markedet, og teknologierne skal blive bedre, før de bliver rigtigt attraktive. Solceller er stadig en relativt ny ting, og rent teknologisk er der stadig mange ting, som kan forbedres. Konklusion Vi kan konkludere, at de udfordringer og barrierer som solceller står over for i dag, skyldes den ringe nyttevirkning, svære lagringsmuligheder, de økonomiske aspekter og det store overfladeareal. Dette i sammenspil med den nuværende lovgivning hæmmer udbredelsen af solceller i fremtiden. Oversigt over de største problemer: - Ringe nyttevirkning og derfor store overfladearealer. - Stor investering og lang tilbagebetalingstid. - Lagringsmulighederne er dyre. - Solceller er i udviklingsfasen og nye og bedre produkter kommer frem hele tiden. - Nuværende lovgivning omkring støtteordning til solceller. 16\n19 Litteraturliste Indledning 1 sidst besøgt d. 17/9 2 sidst besøgt d. 17/9 3 besøgt d. 17/9 4 sidst besøgt d. 17/9 5 sidst besøgt d. 17/9 Hvordan virker solceller 6 _C%c3%a9sar_Becquerel sidst besøgt 10/9 7 Elektronik,_radio_og_tv/solcelle sidst besøgt 10/9 8 sidst besøgt 11/9 9 sidst besøgt 11/ sidst besøgt 11/9 11 Billede taget fra folder om solceller fra Bauhaus, folder hentet i en butik. Folderen er hentet i ingen udgivelsesdato. Materialer 12 Bogen om grundstofferne henning henriksen & Erik pawlik (S. 38) 13 Figur 4 sidst besøgt 18/ sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/9 Celletyper 16 Referat af sidst besøgt 6/9 17 Referat af sidst besøgt 6/9 18 Referat af sidst besøgt 9/9 Forbrug 19 sidst besøgt 17/9 20 Udregningerne er fra: sidst besøgt 17/9 21 Graferne er fra: sidst besøgt 17/9 22 Grafen er fra: sidst besøgt 17/9 23 Udregningerne er fra: sidst besøgt 17/ sidst besøgt 17/9 PV solcellers udfordringer og mulige løsninger Politisk 25 sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/9 33 dk's klimaplan s. 10 & 13 sidst besøgt d 17/9 17\n20 Lovgivning 34 sidst besøgt d 17/ sidst besøgt d 17/ pdf sidst besøgt d 17/9 Nyttevirkning og tab 37 virkningsgrad sidst besøgt d. 17/ sidst besøgt d. 17/ sidst besøgt d. 17/ sidst besøgt d. 17/ sidst besøgt d. 10/ sidst besøgt d. 17/ sidst besøgt d. 17/ sidst besøgt d. 17/ sidst besøgt d. 17/9 46 Trinhammer, Ole: Evig energi? Solceller. Fysikforlaget 2006 s sidst besøgt d. 17/ sidst besøgt d. 17/9 Overflade areal 49 sidst besøgt d 18/9 Lagring Sidst besøgt d 9/ / Sidst besøgt d 17/9 52 Figur 11 Sidst besøgt d 17/9 53 Figur Sidst besøgt d 17/ Sidst besøgt 6/ Sidst besøgt 6/9 Smart grid 56 Rapport; smart grid i Danmark 2.0 lavet i samarbejde mellem energinet.dk og Dansk energi 57 Grid/Sider/default.aspx - Sidst besøgt 17/9 kl: 58 Sidst besøgt d10/9 59 Figur 13: - Sidst besøgt 17/9 18


Fagforening - Side 2 - Stoker Pro\nIndlæg af lamborg » 03 feb 2016 16:45\nNæhh jeg synes nu ikke det er så off topic Newpas. Det er faktisk en rigtig god anskuelse.\nVil man være med til at betale for de forhandlere og tillidsmand der arbejde på at du får mest muligt ud af din arbejdsindsats eller vil man være nasserøv :-) . Nu er det jo sådan at efter afskaffelse af exclusiv aftalen skal den der arbejder under et område som er dækket af en overenskomst aflønnes med de samme forhold hvad enten man er organiseret under det pågældende forbund eller ej så hvis ikke der opstår problemer er man fredet i en gul forening.\nMen opstår der nogle problemer skal man gøre sig klart at den tillidsmand der er valgt på arbejdspladsen ikke kan hjælpe folk der ikke er medlem af forbundet der har overenskomsten.\nJeg er nok lidt meget farvet for jeg har været fællestillidsmand i mange år ved dansk Metal men jeg havde en lidt sørgelig oplevelse om en af mine tidligere kollegaer der kom grædende og spurgte mig hvad hun skulle gøre da det center hun var på strejkede pga nedskærninger.\nHun var medlem af Krifa og havde ringet til dem om at dansk metal var gået og hvad skulle hun gøre, da hun jo ikke kunne møde på arbejde uden at være en dårlig kollega.\n" Gå på arbejde " var svaret og vælger du at blive væk alligevel skal du være klar over at det er fyringsgrund vi hverken kan eller vil hjælpe dig når du gør noget som ikke er i overensstemmelse med vores regler .\nJeg hjalp nu alligvel ved at tale med chefen om dilemaet og hun fik fri uden løn ,men der var nogle kollegaer som synes de var lidt meget uretfærdigt at hun slap for at betale bod så hun spøttede lidt til kaffekasse istedet for. Men havde chefen været et røvhul og jeg havde holdt fast i at jeg ikke kunne hjælpe ja så var hun på røven.\nHun meldte sig ud af Krifa og ind i dansk metal :-)\nIndlæg af newpas » 04 feb 2016 00:24\nJeg startede som medlem af metal i 1963 og var i forskellige "røde" fagforeninger til jeg endte i Ledernes. I 2010 kom jeg til skade på arbejde og blev invalidepensionist uden erstatning. Da det var i litauen men for en dansk arbejdsgiver på dansk kontrakt fik jeg at vide af Lederne at de desværre ikke havde kompetancetil at hjælpe mig da det var EUregler der gjaldt. Så efter 47 års kontingent en bar røv at trutte i, så undskyld mig hvis det løber mig koldt ned ad ryggen når jeg hører om de "røde" og alt hvad de kan gøre for dig!!\nIndlæg af lamborg » 04 feb 2016 05:05\nNu tror jeg ikke lige du skal anklage Ledernes fagforening for at støtte et arbejder parti. Det vil de vist tage som en fornærmelse af de store :-) og det er vel ikke din fagforenings skyld at din arbejdsgiver ikke har sørget for at tegne en forsikring der dækkede dig ordentligt.\nDesuden handlede mit indlæg ikke om noget parti politisk men om at man skal tænke sig godt om inden man vælger forening\nIndlæg af newpas » 04 feb 2016 08:14\nIndlæg af T-mek » 04 feb 2016 15:28\nnewpas skrev: Eller undlader.\nUhmm ja, eller undlade...\nDet er noget jeg har tænkt meget over.\nIndlæg af lamborg » 04 feb 2016 16:18\nJamen man kan da sagtens undlade en fagforening og bare være medlem af en a kasse det er da ikke noget problem så længe tingene går godt men jeg må sige at den dag da både du og jeg blev fyret fra verdensfirmaet da var jeg glad for Dansk Metal for havde det ikke været for den indædte kamp der blev ført så var der ikke blevet noget af de trods alt fine fratrædelses vilkår vi fik. Næ du så havde den heddet 5 tæer i rumpetten og pas dig selv.\nmen som sagt man vælger jo selv\nIndlæg af T-mek » 04 feb 2016 16:26\nlamborg skrev: Jamen man kan da sagtens undlade en fagforening og bare være medlem af en a kasse det er da ikke noget problem så længe tingene går godt men jeg må sige at den dag da både du og jeg blev fyret fra verdensfirmaet da var jeg glad for Dansk Metal for havde det ikke været for den indædte kamp der blev ført så var der ikke blevet noget af de trods alt fine fratrædelses vilkår vi fik. Næ du så havde den heddet 5 tæer i rumpetten og pas dig selv.\nEnig, var glad for Dansk Metal den dag.\n(er stadig medlem)\nMen har bare haft mine overvejelser i forhold til det job jeg har nu.\nIndlæg af lamborg » 04 feb 2016 16:39\nJamen det kan jeg sagtens forså for dansk metal er også i den dyre ende .\nJeg er feks nu i 3F men har beholdt min a kasse som jeg har stået i fra FTF-A tiden . Den hedder nu "min A-kasse" og gjorde det den skulle da jeg var ledig nemlig at udbetale understøttelse , men den er billigere end 3F A- kasse så på den måde spare jeg et par hundrede i mdr og lidt har jo også ret.\nIndlæg af Bigfoot » 04 feb 2016 18:21\nJeg var tidligere i dansk metal, og da jeg stod og skulle bruge deres hjælp, så var de på ingen måde klar på det. (ikke nemt når lokalformanden er privat gode venner med ens chef.... og ikke engang ligger skjul på det)\nNu er jeg i Krifa, og de har hjulpet mig 100% da de skulle. Prisen er også noget billigere end i dansk metal.\nIndlæg af newpas » 04 feb 2016 22:23\nTime: 0.145s | Queries: 35 | Peak Memory Usage: 3.18 MiB


Uldtotter og Babymos\nEn blog om at være nybagt mor - og islandsheste-entusiast\nEn af de blogs jeg følger..\nHar en super fed give-away!\nHer er et link: http://frumelgaard.blogspot.dk/2012/12/er-du-kaffe-trstig-give-away.html\nIndsendt af Stine kl. 11.53 Ingen kommentarer:\nÅhhh ja - når barnet endelig er begyndt at sove ordentligt, så giver det lidt tid til krea-sysler..!\nMit nyeste hækleprojekt er stadig upcoming.. Kan du gætte hvad det er??\nIndsendt af Stine kl. 00.57 1 kommentar:\nKreativitet? Mig? Det må skyldes hormoner..\nIkke desto mindre har jeg kastet mig over hækling.. HÆKLING af alle ting.\nHurtig er jeg ikke, fejlfri er jeg heller ikke, men jeg hygger mig ;)\n3. hækleprojekt blev en lille pony til min datter Cemille!\nIndsendt af Stine kl. 23.43 1 kommentar:\nGod sommer til uldtotterne..!\nTraditionen tro, så var det tid til at sende vores følhoppe på græs.\nVi har mange venner i området, og plejer at samle vores ungheste og følhopper på større arealer for sommeren, og i år er selvfølgelig ingen undtagelse.\nVores 2års unghoppe Herborg fra Engholm blev afleveret derude for et par uger siden, men vores følhoppe Týra fra Egemosegård skulle derud nu hvor hendes føl er blevet 10 dage :)\nSå igår aftes mødtes vi med Jan og Susan derude, og vinkede farvel til Týra og Humall for sommeren - eller helt farvel er det jo selvfølgelig ikke, for vi kommer jo på besøg ind i mellem :)\nIndsendt af Stine kl. 09.36 Ingen kommentarer:\nDet er hot hot hot..\nJa ikke bare udenfor, men så sandelig også i min stakkels datters lille krop.\nIgår var det dagen for den frygtede 3mdrs vaccine, og selvom hun bestemt ikke syntes det var særlig sjovt at skulle stikkes så var hun MEGET modig og græd ikke særlig længe. Og mig? Ja jeg havde lyst til at hyle med hende.\nJA jeg indrømmer det. Jeg er ét af de eksemplarer af mor-racen der tilsyneladende ikke kan tåle at se sit barn blive ked af det..! What to do then? Man bliver upædagogisk. Tog mig selv i at sige til hende: nååå lille skat, nu tager vi ned i brugsen og så må du vælge dig et stykke legetøj, for du har været så dyyyyygtig!\nDer gik lidt.. Så kiggede jeg hen på hende. VAR det min mund de ord var kommet ud af? Tilhører jeg nu både den pylrede mor-klub OG den upædagogiske? Åbenbart.\nDet næste er vel at jeg forsøger at bestikke hende med en iPhone - og en tur til Sunny Beach ;)\nAaah anyway - jeg fik ændret det til at jeg lovede hende at hun måtte sove hele eftermiddagen på min mave. Det sætter hun nok i virkeligheden også mere pris på - så længe hun har sin puttekanin MinkaNinus.\nFeberen kom om aftenen - 38,5, og en meget mat og meget trist Cemille blev puttet i mors armhule, hvor hun fik lov at blive liggende hele den lange nat..\nDesværre har feberen ikke sluppet hende helt endnu, og det er nok også lidt svært når det nærmest er 30 grader udenfor.. Så er man godt nok glad for den aircon der hænger på væggen - selvom den er grim ;)\nIndsendt af Stine kl. 11.48 Ingen kommentarer:\n'Need to have' eller 'Nice to have'?\nJeg ser ikke mig selv som en af de dér mødre der bare går i Babysam og skal have 'én af hver' - eller som hopper med på enhver dille der er, så derfor tøvede jeg en del, da jeg blev foreslået Slyngevuggen som Tiger-tæmmer og problemknuser.\nJeg tænkte lidt, hvor godt kan noget være? Et stykke stof, hængt i en fjeder, kan det være pengene værd?\nOg jo!! Jeg har måtte bøje mig i støvet. Slyngevuggen kan ALT det de kloge lover.\nMin datter elsker at ligge og putte i den, og så snart hun bevæger sig, begynder den at vugge hende stille og roligt, så hun får lullet sig selv i søvn.\nVi har vores hængende i karmbeslag i dørkarmen, så kan den nemlig tages ned og tages med, og sætter ingen mærker!\nIndsendt af Stine kl. 12.06 Ingen kommentarer:\nHercules, du er min aller bedste ven!\nDer er ikke noget lækrere end hjemmebag.. Jeg har længe været træt af supermarkedernes industribrød, men har ikke været tålmodig nok til alt det æltehalløj selv - og hvornår har man lige tid til det med en lille én?\nMen så fik jeg ham Hercules dér. En rigtig lækker fyr, er han. Han ælter alt mit brød for mig - franskbrød, boller eller rugbrød, han ordner det hele!\nSå nu dufter hele hytten af hjemmebagt brød flere gange om ugen, og det er slut med købebrød.\nHercules - du er min aller bedste ven!!\nIndsendt af Stine kl. 00.42 1 kommentar:\nBlogstart på en stille aften..\nJa hvad gør man når man sidder og småkeder sig.. Og bilder sig selv ind at éns liv måske godt kunne få presset liiiiidt flere gøremål ind i hverdagen? Bare liiidt mere indhold?\nMan overbeviser da sig selvom at éns hverdag er interessant nok til at nogen gider følge med i det.\nMit liv er en saga af planlagte, impulsive beslutninger, hvilket betyder at jeg nu som 27 årig (puhaaaa) står som nybagt mor, samboende med min kæreste gennem 9 år, og ivrig islandsheste-entusiast, og med begge ben solidt plantet i min lille træhytte laaaaangt ude på landet.\nJeg og min kæreste var ellers vant til ego-livet uden børn og med masser af fart på hverdagen, og en kalender så overtegnet at der skulle bookes dage flere måneder i forevejen, hvis der skulle være plads til nye aftaler. Vi var vant til at være i stalden hos hestene til kl. sent om aftenen, nærmest altid være på farten med alle hestene og vores venner til stævner, kurser, undervisning og shows..\nOg ja - lige pludselig så tikkede det indre ur, og endnu en impulsiv, planlagt beslutning senere så stod jeg med en positiv graviditetstest.\nEn milliard tanker gik gennem vores hoved. Lykke, spænding, nervøsitet og frem for alt glæde.\nMen hvordan kombineres livet som ivrig rytter, sportsdommer, udemenneske og karrierefokus med livet som nybagt mor med hang til hjemmelavet mad, bagværk og solide, kærlige rutiner?\nDet er dét denne blog kommer til at handle om.\nJeg håber du vil følge mig og min lille familie i tiden der kommer :)\nIndsendt af Stine kl. 13.26 Ingen kommentarer:\n\nIndsendt af Stine kl. 13.23 Ingen kommentarer:\nFollow my blog with Bloglovin\nIndsendt af Stine kl. 13.17 Ingen kommentarer:\nPlanlægning er vejen frem i livet.. Eller er det? Det kunne passende være titlen på mit liv tror jeg - Om ikke andet, så ihvertfald indtil jeg stod som 26 årig og var nybagt mor. Første lektion i at man ikke kan planlægge alt omkring børn, fik jeg ved fødslen, som gik fra 0-100, overhovedet ikke var som jeg forventede men alligevel meget bedre, og pludselig var man MOR. Før min datter kom var alting struktureret, og dagligdagen kørte i vante riller, fuldt optaget af hestene, arbejde og hygge i den lille træhytte på landet, med min skønne kæreste. Nu er vi pludselig en familie, og alting skal gå op i en højere enhed, med barn, heste, katte, hus på landet og drømme om fremtiden. Denne blog handler om dét - at slippe kontrollen og tage hul på et nyt kapitel i mit liv.


Udslæt præsten i en voksen - mulige årsager og behandling - Kyllingpokke October\nKamille og løvblad skal først blandes og hæld derefter kogende vand. Lægemidlet anses for klart i 3 timer. Det anvendes på huden ved sengetid.\nEksem. Kløende rød udslæt skyldes ofte eksem. Dette er en inflammatorisk proces, der fremkaldes af forskellige faktorer, herunder genetiske egenskaber. Eksem kan først kun ses på balderne, men spredes derefter til albuerne, knæene, hænderne.\nDet er vigtigt! Udslæt på balderne, som ikke går ud over 14 dage og ledsages af adskillelse af skalaer, betændelse, hudspræk, kræver en hurtig undersøgelse af en læge og diagnose. Selvbehandling af udslæt på balderne kan føre til blødning, alvorlig skade.\n2. Der er meget få talgkirtler på skindens skind, og mænd har slet ikke dem på dette sted. Derfor er huden ikke naturligt fugtig, den er altid tør, hvilket forårsager en voksen udslæt på præsten og hos unge i form af acne og inflammatoriske reaktioner ved kontakt med eksterne stimuli.\nHvad er genital herpesSværhedsgraden af symptomer på genital herpes kan variere fra moderat følsomhed overfor smertefulde vesikler på kønsorganerne og det omkringliggende område.


Vores område - Gentofte Afd. Vores område - Gentofte Afd.\nDyrehaven er en del af den oprindelig urskov som oprindeligt dækkede Nordsjælland og det samlede areal udgør ca. 1.100 ha.\nFor mere end 300 år siden indførte Christian d. 5. i 1670 den franske parforcejagt. Den særlige jagtform krævede store skovarealer, og her passede Jægersborg Dyrehave perfekt, og for jagtens skyld blev området nøje planlagt med et system af lige nummererede veje, som skar hinanden som stjerner. Skovlandskabet blev bevidst planlagt som udtryk for den enevældige konges guddommelig storhed og magt.\nJagtvejene er kommet på UNESCOs prestigefyldte liste over verdensarv. Læs evt. mere om parforcejagten her: De kongelige jagtveje er blevet verdensarv – Gentofte Kommune og her: Parforcejagtlandskabet i Nordsjælland (slks.dk)\nPå kortet herunder ses de seværdigheder i Dyrehaven som Naturstyrelsen anbefaler, det kunne være fx Skovfogedegen (8), Englænderegen (10) og Ulvedalsegen (11) – læs evt. mere her: Seværdigheder i Dyrehaven (naturstyrelsen.dk)\nVi har ofte haft ture, når der sker noget i Dyrehaven, fx når Drageflyvere samles i efterårsferien ved Eremitageslottet for at sætte drager op. På turene i efteråret kan du bl.a. opleve brunsttiden for krondyrene, hvor hannerne (hjortene) udkæmper drabelige kampe, hvor de stærkeste fordriver de svage og lokker hunnerne (hinderne) til. Dådyrene kommer senere i brunst. De største og stærkeste hjorte mødes til kamp på en brunstplads sydvest for Eremitageslottet, hvor hunnerne – dåerne – udvælger deres mager. Nyd dramaet på afstand!\nPå Vandrernes Dag og Geologiens Dage i september har vi ofte vandreture i Dyrehaven.\nFørste søndag i oktober afvikles det traditionsrige Eremitageløb med over 21.000 deltagere. Læs mere om Eremitageløb\nFørste søndag i november fyldes Dyrehaven af prægtige heste og ryttere i røde jakker og hvide bukser, når Sportsrideklubben slutter sæsonen med den årlige Hubertusjagt. Læs mere på hubertusjagt.dk.\nVores område er også meget velegnet til Skovbadning eller Shinrin-yoku som japanerne kalder det. I bogen Ind i skoven. Skovbadets kunst og videnskab skriver forfatteren Dr. Qing Li følgende om skovbadning:\n“Først finder du et sted… Nøglen til at lukke op for skovens kraft ligger i dine fem sanser. Luk naturen ind gennem dine ører, øjne, næse, mund, hænder og fødder. Gå ind under de store egetræer og dyrk skovbadning!


Adidas zx 500 og-sko. Find de helt rigtige her\nAdidas zx 500 og-sko\nHvor finder jeg adidas zx 500 og-sko ?\nDer er mange steder at købe sko, støvler, sandaler og især adidas zx 500 og-sko. Der er meget at holde styr på om mode og fodtøj. Og heldigvis er du kommet til det rigtige sted. Vi hjælper med det hele. Bare gå videre via vores henvisning eller læs videre her på siden, så finder du alt hvad du skal bruge.


»Vi skal tage hensyn til trafikken« - FINANS\n»Vi skal tage hensyn til trafikken«\nTeknik- og miljøborgmester i Københavns Kommune, Ayfer Baykal (SF), svarer på, hvorfor kommunen opkræver gebyrer, når virksomhederne opstiller containere, lifte og skurvogne.\nHvorfor opkræver Københavns Kommune gebyrer, når virksomheder opstiller container, skurvogne og lifte?\nHvis man kigger ud ad vinduet, kan man se, hvor meget bygge- og anlægsarbejde, der er i København. Det er godt, det betyder vores by er i vækst. Men vi opkræver et gebyr for at adfærdsregulere. Vi har en udfordring i forhold til trafikken i byen. Hver gang, der bliver sat en container op, generer det fodgængere, cyklister, biler og buspassagerer. Det er for at få virksomhederne til at tænke sig om en ekstra omgang, før man stiller de her containere op...


Hi-fi-fest i München igen – Lyd & Billede\nHi-fi-fest i München igen\nDen største og vigtigste messe for alle hi-fi-interesserede finder sted den 19.-22. maj. Lyd & Billede er selvfølgelig på plads!\nPubliceret 16/05/2022 - 14:30\nDen traditionsrige High End-messe i München – forårets største eventyr for os audiofile – kan endelig slå dørene op igen efter at have været aflyst to år i træk.\nLæs også Farvel, Onkyo! Kommentar: Et af de store gamle træer i hi-fi-skoven er faldet. Uden en lyd.\nHer kommer nogle af verdens vigtigste high-end-producere for at præsentere deres mest ekstravagante lydkreationer. Ofte med en tilsvarende ekstravagant prisseddel, men der er som regel også nogle interessante godbidder for os “almindelige” hi-fi-interesserede!\nÅrets messe finder som sædvanlig sted i MOC-centret i München og har kendte navne som Audiovector, Audio Research, DALI, Devialet, McIntosh, Naim og Focal samt mange flere på udstillerlisten.\nBlandt de besøgende vil være et væld af forhandlere og entusiaster såvel som hi-fi-pressen. Deriblandt Lyd & Billede, der selvfølgelig vil berette om, hvad vi ser og hører.\nVores journalister vil være til stede i München fra den 19. maj. Da messen var lukket både sidste år og året før, er der sikkert mange entusiaster, som hungrer efter eksotiske high-end-nyheder. Så følg med på siderne de nærmeste dage for mere high-end hi-fi-stof!\nFra den seneste High End-messe i 2019. (Foto: High End Society)