Skat.dk: C.1.4 Økonomisk virksomhed\nØkonomisk virksomhed omfatter alle former for virksomhed som producent, handlende eller leverandør af ydelser samt virksomhed inden for liberale erhverv og dermed sidestillede erhverv, uanset formålet med eller resultatet af virksomheden. Formålet vil dog oftest være at opnå økonomisk gevinst. Salg af egne private effekter anses ikke for økonomisk virksomhed i momslovens forstand.\nDet er både den regelmæssige virksomhedsdrift og de mere lejlighedsvise økonomiske transaktioner, der falder ind under begrebet økonomisk virksomhed i momslovens forstand.\nUdnyttelse af materielle eller immaterielle goder\nUdnyttelse af materielle eller immaterielle goder, f.eks. patenter, varemærke- og mønsterrettigheder, med henblik på opnåelse af indtægter af en vis varig karakter, anses også som økonomisk virksomhed.\nUdlejning af et materielt gode er en udnyttelse af godet, der anses som økonomisk virksomhed, når udlejningen iværksættes med henblik på opnåelse af indtægter af en vis varig karakter. Se EF-Domstolens dom i sagen C-230/94, Renate Enkler.\nI SKM2011.228.SR har Skatterådet bekræftet, at en landbrugsvirksomheds deltagelse i et naturprojekt, hvortil der ydes tilskud fra FødevareErhverv må anses for at være et led i spørgers almindelige landbrugsvirksomhed, og dermed omfattet af den økonomiske virksomhed, der drives af landbrugsvirksomheden. Der skal ikke betales moms af de opnåede tilskud fra FødevareErhverv. Da spørgers deltagelse i naturprojektet anses for at være en integreret del af spørgers landbrugsvirksomhed vil spørger have fradragsret for moms af udgifter relateret til projektet i samme omfang som udgifter relateret til den momspligtige landbrugsvirksomhed i øvrigt.\nI SKM2011.223.SR har Skatterådet bekræftet, at et nystiftet selskabs aktivitet med udlejning af et oplevelsescenter til et andet selskab anses som økonomisk virksomhed i momsmæssig henseende. Selskabet indgår en forpagtningsaftale med et andet selskab, som for en aftalt periode på 30 år og mod et vederlag bestående af en fast samt en variabel del, tildeles retten til at råde over en fast ejendom, som om selskabet var ejer heraf, samt at selskabet kan udelukke andre fra at udnytte denne rettighed. Selskabets udlejning/bortforpagtning af oplevelsescentret (bygningen) anses som økonomisk virksomhed i momsmæssig henseende, idet selskabet udnytter sin faste ejendom (et materielt gode) med henblik på opnåelse af økonomisk gevinst, jf. momslovens § 3, stk. 1, og momssystemdirektivets artikel 9, stk. 1, 2. led.\nSalg af 2 storparceller til spørgerens 100 pct. ejede anpartsselskab var ikke omfattet af momspligt efter ML § 13, stk. 1, nr. 9, fordi de to grunde var erhvervet som en del af spørgerens private ejendom. Der blev ved besvarelsen lagt vægt på, at spørgeren ikke drev økonomisk virksomhed med køb og salg af fast ejendom eller lignende. Se SKM2011.134.SR.\nEn transaktion hvor en ejerforening overdrog byggerettigheder til en tredjemand mod et vederlag, som bestod i, at samme tredjemand skulle opføre en ny bygning til foreningen, var ikke omfattet af momspligten i henhold til ML § 13, stk. 1, nr. 9. Se SKM2011.51.SR.\nI SKM2010.736.SR bekræftede Skatterådet, at spørgers påtænkte udstykning og salg af indtil 5 byggegrunde udgør økonomisk virksomhed, idet sagen hverken omhandlede salg af spørgers private bolig eller frasalg af en byggegrund, som havde været en del af spørgers private bolig. Se endvidere SKM2011.50.SR hvor Skatterådet bekræftede, at salg af en særskilt matrikuleret byggegrund, som havde udgjort en del af sælgers private bolig, ikke var økonomisk virksomhed.\nI SKM2010.806.SR fandt Skatterådet, at en persons påtænkte salg af et jordstykke, som den pågældende havde købt som en del af en ejendom med bygninger til privat beboelse henholdsvis til udlejning, men adskilt herfra, ikke kunne anses for økonomisk virksomhed, når den pågældende ikke foretog udstykning med henblik på salg af flere end 3 byggegrunde.\nI SKM2010.840.SR, udtalte Skatterådet, at en persons udstykning af en ejendom udlagt til den pågældende som arv, og efter nedrivning af de på ejendommen beliggende bygninger, er udnyttelse af den pågældende ejendom med henblik på at tilvejebringe indtæger af en vis varig karakter, og dermed udgør økonomisk virksomhed, når personen foretager udstykning med henblik på salg af flere end 3 byggegrunde.\nI SKM2010.821.SR bekræftede Skatterådet at spørgers salg af en byggegrund, som var købt med henblik på at spørger skulle anvende byggegrunden til opførelse af en privat bolig, ikke er økonomisk virksomhed.\nI SKM2010.846.SR havde spørger i årene 1977, 1988 og 1995 erhvervet 3 ubebyggede grunde som led i spørgers investeringsstrategi på lige fod med investeringer i værdipapirer mm. Spørger havede ikke udøvet virksomhed vedrørende ejendomssalg eller anden relateret virksomhed, og påtænkte ikke at foretage udstykning med henblik på salg af flere byggegrunde. Skatterådet bekræftede, at spørger ikke kunne anses for at drive økonomisk virksomhed i momslovens forstand, hvis spørger efter den 1. januar 2011 solgte en, to eller alle tre ubebyggende grunde. Dette anses som en privatpersons salg af ubebyggede grunde, som er erhvervet med henblik på passiv investering\nEF-domstolen har i sag C-284/04 udtalt, at artikel 4, stk. 2, i sjette momsdirektiv (nu Momssystemdirektivets artikel 9, stk. 1) skal fortolkes således, at tildeling af rettigheder såsom brugsrettigheder til frekvenser inden for det elektromagnetiske spektrum med henblik på levering af mobilkommunikationstjenester til offentligheden, der foretages af den nationale tilsynsmyndighed, som er ansvarlig for frekvenstildelingen, ved afholdelse af auktion, ikke er økonomisk virksomhed i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i denne bestemmelse, og følgelig ikke er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Tilsvarende har domstolen i sag C-369/04 udtalt, at artikel 4, stk. 1 og 2, i sjette momsdirektiv skal fortolkes således, at tildeling af licenser såsom licenser til tredjegenerations-mobilkommunikation, de såkaldte »UMTS-licenser«, der foretages af den nationale tilsynsmyndighed, som er ansvarlig for frekvenstildelingen, ved afholdelse af auktion over brugsrettigheder til teleudstyr, ikke er økonomisk virksomhed i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i denne bestemmelse, og følgelig ikke er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde.\nDiverse støtteordninger i landbruget\nI SKM2003.354.TSS har Told- og Skattestyrelsen udtalt sig om den momsmæssige behandling af præmie for ammekøer samt salg og udlejning af præmierettigheder.\nPræmierettigheder er en forudsætning for opnåelse af støtte til producenter af levende ammekøer, kvier og moderfår, jf. Fødevareministeriets bekendtgørelse nr. 181 af 19. marts 2003. Præmierettighederne tildeles efter ansøgning af Direktoratet for FødevareErhverv. I det omfang producenten udnytter sin "beholdning" af rettigheder, modtager han et støttebeløb pr. ammeko eller moderfår. Præmierettighederne og det heraf følgende potentielle støttebeløb er ikke tidsbegrænset, men kan i et vist omfang fortabes, såfremt producenten ikke udnytter præmierettighederne. Præmierettighederne kan udlejes helt eller delvist til en anden producent. Tilsvarende kan præmierettighederne helt eller delvist sælges. Præmierettighederne kan sælges sammen med eller uden bedriften.\nPræmie for ammekøer, kvier og moderfår falder uden for momslovens anvendelsesområde. Tilsvarende gælder for salg og udlejning af præmierettigheder. Det støttebeløb (præmie), som producenten af levende ammekøer m.v. får udbetalt fra Direktoratet for FødevareErhverv for at beholde køerne mv. i sin besætning, kan ikke anses for vederlag for en ydelse til direktoratet eller nogen anden konkret forbruger. Der er tale om et tilskud, der gives i almenhedens interesse. Tilskuddet kan heller ikke anses for et tilskud, der er direkte forbundet med priserne for producentens leverancer af dyr.\nNår præmien falder uden for momslovens anvendelsesområde, falder også udlejning eller salg af rettigheder til at opnå præmien uden for momslovens anvendelsesområde. For køberen af en præmierettighed har købet en direkte og umiddelbar tilknytning til opnåelsen af præmie. Der er derfor ikke tale om en generalomkostning i købers virksomhed, ligesom salget af præmierettigheder ikke kan anses for at indgå i sælgers momspligtige økonomiske virksomhed. Der er således tale om en anden situation end i forbindelse med salg af mælkekvoter, som styrelsen har udtalt sig om i SKM2002.71.TSS. Salg af mælkekvoter indgår som en generalomkostning i købers momspligtige virksomhed og indgår derfor i sælgers økonomiske virksomhed. Salg af mælkekvoter mod vederlag falder således inden for momslovens anvendelsesområde og er derfor momspligtig. se D.A.4.1.4.\nSKAT har i SKM2008.452.SKAT udtalt sig om den momsmæssige behandling af en række tilskudsordninger indenfor landbruget.\nDet fremgår, at udbetaling af støtte på betalingsrettigheder falder uden for momslovens anvendelsesområde. Tilsvarende gælder for salg og udlejning af rettighederne, jf. føromtalte skattemeddelelse, SKM2003.354.TSS om præmie for ammekøer, kvier og moderfår. Dette gælder også i situationer, hvor salget sker som led i hel eller delvis virksomhedsoverdragelse, jf. momslovens § 8, stk. 1.\nI overensstemmelse med SKATs vurdering i SKM2003.354.TSS af præmie for ammekøer, kvier og moderfår fremgår det videre, at præmier fra handyr falder uden for momslovens anvendelsesområde, da kriteriet for udbetalingen alene er slagtning eller udførsel af dyret, og støtten derfor ikke udtryk for betaling til den enkelte producent for en konkret leverance. Tilskuddet kan endvidere ikke anses for et tilskud, der er direkte forbundet med priserne for producentens leverancer af kød.\nSalg og udlejning af en sukkerroeleveringsrettighed anses derimod for en momspligtig leverance. Sukkerroerettigheder har således karakter af immaterielle rettigheder, der knytter sig direkte til den momspligtige virksomhed, idet rettigheden er en betingelse for salg af roer til en sukkerfabrik. Når sukkerroeleveringsrettigheder overdrages som led i hel eller delvis virksomhedsoverdragelse, skal der ikke betales moms af overdragelsessummen, når den nye indehaver driver registreret virksomhed, jf. momslovens § 8, stk. 1.\nErhvervelse, besiddelse eller afhændelse af selskabsandele udgør ikke i sig selv økonomisk virksomhed. Det forhold, at der erhverves kapitalinteresser i en virksomheder, er ikke i sig selv en udnyttelse af et gode med henblik på opnåelse af varige indtægter, idet et eventuelt udbytte, som kapitalandelen afkaster, kun er en følge af ejendomsretten til godet. Når erhvervelse af andele ikke i sig selv udgør en økonomisk virksomhed i sjette direktivs forstand, gælder det samme for en virksomhed, der består i at afhænde sådanne andele. Det fremgår af EF-dommene C-60/90, Polysar Investments Netherlands BV, C-333/91, Sofitam SA, C-155/94, Wellcome Trust Ltd, C-442/01, KapHag Renditefonds 35 Spreecenter Berlin-Hellersdorf 3, og C-465/03, Kretztechnik AG. Tilsvarende gælder for obligationer, jf. dommen i sag C-80/95, Harnas & Helm CV. Om C-442/01, KapHag Renditefonds 35 Spreecenter Berlin-Hellersdorf 3, og C-465/03, Kretztechnik AG, se tillige J.1.1.2.\nDe finansielle transaktioner, som er omhandlet i momssystemdirektivets artikel 135, litra f) (tidligere sjette direktivs artikel 13, punkt B, litra d), nr. 5), (momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, litra e) kan dog i visse tilfælde anses for økonomisk virksomhed. Det er f.eks. tilfældet, når de foretages inden for rammerne af en kommerciel fondshandelsvirksomhed, for at gennemføre et direkte eller indirekte indgreb i administrationen i de virksomheder, hvori der besiddes en kapitalinteresse, eller ligger i direkte, permanent og nødvendig forlængelse af den afgiftspligtige virksomhed, som den pågældende i øvrigt udøver. Det fremgår af EF-dommene C-60/90, Polysar Investments Netherlands BV, C-333/91, Sofitam SA, C-155/94, Wellcome Trust Ltd, C-306/94, Régie dauphinoise - Cabinet A. Forest SARL, og C-80/95, Harnas & Helm CV. Om C-60/90, Polysar Investments Netherlands BV, C-333/91, Sofitam SA, og C-306/94, Régie dauphinoise - Cabinet A. Forest SARL, se tillige J.2.1.1.\nEF-domstolen har udtalt, at de transaktioner, der er omhandlet i sjette direktivs artikel 13, punkt B, litra d), nr. 5, er de transaktioner, der består i opnåelse af indtægter af en vis varig karakter fra aktiviteter, der går videre end blot erhvervelse og salg af værdipapirer, såsom transaktioner, der foretages i forbindelse med udøvelse af handelsvirksomhed med værdipapirer, jf. dommene i sag C-77/01, EDM, og sag C-8/03, Banque Bruxelles Lambert SA (BBL).\nI sag C-8/03, BBL, tager EF-domstolen stilling til, om investeringsforeninger med variabel kapital (SICAV-investeringsforeninger) omfattet af Rådets direktiv 85/611/EØF om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) kan anses for momspligtige personer. Dette direktiv er gennemført i dansk ret ved Lov om investeringsforeninger og specialforeninger samt andre kollektive investeringsordninger m.v.\nEF-domstolen udtaler i dommen i sag C-8/03, BBL, at det fremgår af artikel 1, stk. 2, i direktiv 85/611, at SICAV-investeringsforeningernes transaktioner består i kollektiv investering i værdipapirer af kapital tilvejebragt ved henvendelse til offentligheden. Med den kapital, som medlemmerne indbetaler ved køb af andele, opretter og administrerer SICAV-investeringsforeningerne for medlemmernes regning og mod vederlag porteføljer sammensat af værdipapirer. En sådan virksomhed, der går videre end blot erhvervelse og salg af værdipapirer, og som tilsigter opnåelse af indtægter af en vis varig karakter, udgør en økonomisk virksomhed i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i sjette direktivs artikel 4, stk. 2. Heraf følger, at SICAV-investeringsforeningerne er afgiftspligtige personer i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i sjette direktivs artikel 4. Dommen er ligeledes omtalt i afsnit E.3.4.8.3 og E.3.4.8.5.\nEt holdingselskabs deltagelse i administrationen af et datterselskab anses som økonomisk virksomhed. Et holdingselskab, der alene besidder kapitalinteresser i andre virksomheder, udøver derimod ikke økonomisk virksomhed, medmindre selskabet samtidig direkte eller indirekte griber ind i administrationen af de selskaber, hvori kapitalinteresserne besiddes. Det gælder, når holdingselskabet griber ind, ud over hvad der følger af de rettigheder, indehaveren af kapitalinteresserne har i sin egenskab af aktionær eller selskabsdeltager. Det fremgår af EF-dommene C-102/00, Welthgrove og C-16/00, Cibo Participations SA. Om C-16/00, se afsnit J.1.1.3.\nEF-domstolen har i sag C-29/08 (AB SKF) udtalt sig om momsfradragsret for ydelser, som et selskab har indkøbt til brug for salg af aktier i datterselskaber. Skatteministeriets overvejelser om dommens konsekvenser for praksis var endnu ikke afsluttet ved redaktionens slutning.\nEn erhvervsdrivende, der opkøber fordringer med overtagelse af tabsrisikoen og som modværdi fakturerer sine kunder et gebyr, udøver økonomisk virksomhed i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i direktivets artikel 2 og 9 (tidligere artikel 2 og 4), og er således en momspligtig person. Denne økonomiske virksomhed er ikke omfattet af fritagelsen i § 13, stk. 1, nr. 11, litra c), se D.A.5.11.4.4 og D.A.5.11.6.4 samt EF-domstolens dom i sagen C-305/01, MKG-Kraftfahrzeuge-Factoring GmbH.\nDerimod har EF-domstolen i sag C-435/05, Investrand BV, udtalt, at tiltag, som den afgiftspligtige person på egne vegne har taget med henblik på at inddrive en fordring eller fastslå fordringens værdi, ikke kan sidestilles med økonomisk virksomhed i sjette direktivs forstand. Sådanne tiltag udgør nemlig ikke en udnyttelse af et gode med henblik på opnåelse af indtægter af en vis varig karakter, eftersom et eventuelt udbytte, som kapitalandelen afkaster, kun er en følge af indehavelse af den i sagen omhandlede fordring og ikke en modydelse for en økonomisk virksomhed i direktivets forstand.\nHandel med pantebreve\nDet fremgår af SKM2008.987.SKAT, at virksomhed med køb og salg af pantebreve udgør økonomisk virksomhed. Praksis bygger på en utrykt kendelse fra Landsskatteretten. I henhold til sagens oplysninger havde det omhandlede selskab til formål at drive handel/mæglervirksomhed med pantebreve samt anden i forbindelse hermed stående virksomhed. Selskabets aktivitet skete gennem kontakter til forskellige ejendomsmæglere. Når et hus blev solgt, fik selskabet mulighed for at købe pantebreve, for derefter at videresælge disse til en højere kurs til f.eks. en bank. Pantebrevene blev kun ejet i kort tid, og der blev foretaget en del handler.\nLandsskatteretten kom i præmisserne frem til, at selskabet udøvede næring ved finansiel virksomhed. Der blev herved henset til, at selskabet ifølge vedtægterne havde til formål at drive næring med køb og salg af pantebreve, at pantebrevene blev erhvervet med videresalg for øje og med henblik på at opnå fortjeneste ved videresalg, og at aktiviteten blev udøvet systematisk og i et ikke uvæsentligt omfang.\nSelskabet måtte herefter anses for at have foretaget leverancer mod vederlag som omhandlet i momslovens § 4, stk. 1. Retten bemærkede hertil, at der mellem selskabet og dets medkontrahenter bestod et gensidigt bebyrdende retsforhold, i henhold til hvilket de to parter indbyrdes havde forpligtet sig til en gensidig udveksling af ydelser, hvorved der var en direkte sammenhæng mellem de udførte leverancer og den modtagne modværdi. Selskabets handel med pantebreve måtte imidlertid anses for momsfritaget, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 11, og dermed lønsumsafgiftspligtig, jf. lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, 1. pkt.\nPassiv kapitalanbringelse - finansielle virksomheder\nOm passiv kapitalanbringelse i pengeinstitutter, forsikringsvirksomheder, pensionskasser og realkreditinstitutter, se SKM2010.445.SKAT, der er omtalt i Lønsumsafgiftsvejledningens afsnit B.1.1.7.\nØkonomisk virksomhed kan bestå i flere på hinanden følgende handlinger. Forberedende handlinger, såsom erhvervelse af driftsmidler og erhvervelse af fast ejendom, er også omfattet af begrebet økonomisk virksomhed. Det følger heraf, at også de første investeringsomkostninger, der afholdes til brug for en virksomhed, anses for økonomisk virksomhed, og at SKAT i denne forbindelse skal tage virksomhedens erklærede hensigter i betragtning. Se EF-Domstolens dom i sagen C-268/83, Rompelman.\nDet påhviler den, der anmoder om momsfradrag for sådanne omkostninger, at godtgøre, at betingelserne herfor er opfyldt. SKAT kan kræve den erklærede hensigt om at påbegynde økonomisk virksomhed forbundet med afgiftspligtige transaktioner bestyrket af objektive momenter.\nEF-domstolen har i sagen C-400/98 Birgitte Breitsohl afgjort, at en person hvis hensigt - der bestyrkes af objektive forhold - er at påbegynde selvstændig økonomisk virksomhed i den forstand, hvori udtrykket anvendes i 6. momsdirektiv art. 4, og som afholder de første investeringsomkostninger i det øjemed, skal betragtes som en momspligtig person. Se også dommen i sagerne C-110/98 og C-147/98 Gabalfrisa og dommen i sagen C-396/98 Grundstückgemeinschaft Schlossstrasse. Der henvises til afsnit J.1.1.7.\nSe endvidere TfS 1999, 499, hvor det ikke fandtes godtgjort, at der forelå objektive momenter, der understøttede et selskabs erklærede hensigt om at drive økonomisk virksomhed.\nGennemførelsen af en undersøgelse af de tekniske og økonomiske aspekter ved den påtænkte virksomhed anses for en økonomisk virksomhed, selv om undersøgelsen har til formål at klarlægge, i hvilket omfang den påtænkte virksomhed er rentabel.\nRetten til fradrag for købsmoms vedrørende en sådan rentabilitetsundersøgelse bevares således, selv om det senere, henset til rentabilitetsundersøgelsens resultater, besluttes ikke at gå videre til den operationelle fase og at lade selskabet træde i likvidation, således at den påtænkte virksomhed ikke var forbundet med momspligtige transaktioner. Se EF-Domstolens dom i sagen C-110/94, INZO, der tillige er omtalt i afsnitM.6.\nI SKM2004.253.LSR havde et tidligere produktionsselskab aktivitet med udlejning af fast ejendom. Landsskatteretten fandt det ikke godtgjort, at selskabet i den påklagede periode derudover havde udøvet aktivitet med møbelgrebproduktion, ligesom den påberåbte hensigt om påbegyndelse af aktivitet med import fra Spanien ej heller kunne anses for godtgjort. Selskabet havde derfor ikke drevet selvstændig økonomisk virksomhed efter momslovens § 3 med momspligtige aktiviteter. De afholdte udgifter måtte således anses at have tilknytning til dels den momsfritagne aktivitet, dels til aktiviteter af privat karakter. Selskabet var således allerede som følge heraf ikke berettiget til de foretagne momsfradrag efter momslovens § 37. For så vidt angår told- og skatteforvaltningens adgang til at fremsætte krav om tilbagebetaling af tidligere udbetalt negativ moms, henvises til omtalen af kendelsen i afsnitM.6.\nLandsskatteretten fandt i kendelsen SKM2006.299.LSR ikke, at klageren havde drevet økonomisk virksomhed. Klageren indbragte kendelsen for domstolene, hvor Skatteministeriet tog bekræftende til genmæle, idet der bl.a. ud fra sagens faktiske omstændigheder fandtes at foreligge økonomisk virksomhed. Der var derfor momsfradrag vedrørende forgæves afholdte udgifter til indretning af et diskotek. Klageren havde således i 2001 med henblik på at drive et diskotek, indgået en forpagtningsaftale vedrørende en bygning. Aftalen var betinget af, at klageren fik spiritusbevilling. Klager afholdt i 2002 og 2003 udgifter til bl.a. istandsættelse af bygningen, og til rådgivningsydelser. Klager havde i september 2002 ansat en bestyrer, og havde primo 2003 udarbejdet budget for driften. Klager havde medio 2002 fået en forhåndstilkendegivelse fra politimesteren vedrørende spiritusbevilling. Klageren indsendte en egentlig ansøgning herom primo 2003, men behandlingen trak ud, og klageren fik ultimo 2003 endeligt afslag. Dermed bortfaldt forpagtningsaftalen, og ejeren solgte herefter bygningen til en kommune, der valgte at rive bygningen ned. Klageren anmodede i marts 2004 om udbetaling af moms af ombygningsomkostningerne. Klageren havde på intet tidspunkt i forløbet anmeldt sig til momsregistrering. Skatteministeriet anerkendte under den nævnte domstolssag, at de pågældende omkostninger skulle anses for fradragsberettigede. Klageren fandtes således ud fra sagens faktiske omstændigheder at have haft til hensigt at drive momspligtig virksomhed.\nProducent, handlende eller tjenesteyder\nAuktionsholdere anses for at drive økonomisk virksomhed. Det gælder, hvad enten der er tale om almindelige auktioner eller tvangsauktioner.\nI TfS 1995, 202 blev en fond ikke anset for at drive selvstændig økonomisk virksomhed med levering af varer og/eller momspligtige ydelser mod vederlag og skulle derfor ikke momsregistreres. Fondens indtægter var baseret på indbetalinger fra virksomheder, der var leverandører til fondens medlemmer, idet der ved levering blev indbetalt en del af fakturabeløbet til fonden. Fondens midler blev brugt, dels som garantiordning for, at fondens medlemmer betalte fakturaerne, dels til PR-virksomhed, forskning, produktudvikling mm. til gavn for fondens medlemmer.\nTfS 2000, 192. Efter at en interessents deltagelse i et 10-mands-projekt var anset for uden skattemæssig betydning, blev der rejst krav over for interessentskabet om tilbagebetaling af negativ moms, som var udbetalt vedrørende udgifter afholdt af interessentskabet til revisor- og konsulentassistance i etableringsfasen. Landsskatteretten fastslog i en kendelse, at da interessentskabet ikke ansås for at have drevet økonomisk virksomhed, og da der endvidere ikke forelå sådanne omstændigheder, at tilbagebetalingskravet var uberettiget, skulle den negative moms tilbagebetales.\nTold- og Skattestyrelsen har i SKM2001.200.TSS meddelt, at der i en konkret sag er givet en virksomhed medhold i, at den driver selvstændig økonomisk virksomhed, når den indkøber mad- og drikkevarer fra tredjemand og videresælger disse varer til medarbejderne ved løntræk. Se D.4.\nI SKM2003.52.LSR fandt Landsskatteretten, at en banks afholdelse af en jubilæumsfest for aktionærerne ikke kunne medføre, at banken kunne anses for at drive økonomisk virksomhed som omhandlet i momslovens § 3 ved afsætning af hotel- og restaurationsydelser. Deltagelsen i arrangementet var betinget af, at deltagerne skulle købe en billet. Retten fandt, at bankens afholdelse af festen måtte anses for at være sket som et led i bankens almindelige bankvirksomhed, og dermed ikke kunne anses som en særskilt herfra selvstændig aktivitet. Landsskatteretten lagde vægt på, at der var tale om et enkeltstående arrangement begrundet i bankens forhold, som afholdtes for bankens ejere (aktionærerne) og hvor deltagerbetalingen dækkede ca. 7 pct. af omkostningerne ved arrangementet.\nI SKM2009.581.SR fandt Skatterådet, at to årligt tilbagevendende arrangementer som spørger, sammen med en række øvrige deltagende uddannelsesinstitutioner, arrangerer og deltager i, ikke udgør økonomisk virksomhed, da der ikke er tale om levering af varer eller ydelser mod vederlag. Der blev ved Skatterådets besvarelse lagt vægt på, at skolerne deltager på lige fod som medarrangør, at der ikke opkræves entré i forbindelse med afholdelse af arrangementerne, der ikke giver noget overskud, samt at de enkelte skoler alene afholder omkostninger forbundet med egne elevers arbejde med udsmykning, andel af faste udgifter, samt udgifter til transport og forplejning af egne elever mv., med fradrag af tilskud fra en selvejende institution.\nØstre Landsret har i SKM2004.369.ØLR taget stilling til Scanlines Danmark A/S´s (tidligere DSB Rederi A/S) udlån mod vederlag af tjenestemænd og "selskabstjenestemænd" (som Scanlines ifølge lov er forpligtet til at beskæftige) til datterselskabet Sydfynske A/S.\nDet fremgår af lov om DSB Rederi A/S, at DSB´s rejseaktiviteter blev privatiseret i 1995 ved oprettelse af selskabet DSB Rederi A/S med DSB som ejer. Det fremgår af lovens § 6, at de statstjenestemænd, der ved DSB Rederi A/S´s overtagelse af færgedriften gjorde tjeneste ved DSB´s rederivirksomhed, var forpligtet til at gøre tjeneste i DSB Rederi A/S med bevarelse af deres ansættelsesforhold til staten, ligesom selskabet i forhold til DSB var forpligtet til at beskæftige disse. Endvidere fremgår, at DSB Rederi A/S skulle tilbyde de nævnte tjenestemænd, at de inden for en periode af ca. 2 år fra overtagelsen af færgedriften kunne overgå til ansættelse i DSB Rederi A/S. De tjenestemænd, som ikke ønskede at overgå til ansættelse i DSB Rederi A/S bevarede deres tjenesteforhold til staten og skulle fortsat have udbetalt løn m.v. fra staten ligesom staten afholdt udgifter til pension i overensstemmelse med reglerne i tjenestemandslovgivningen.\nLønningerne skulle refunderes af DSB Rederi A/S, der også indbetalte pensionsbidrag til staten. De tjenestemænd, som modtog tilbuddet om ansættelse, skulle fortsat have deres pension udbetalt fra staten, dog således at DSB Rederi A/S skulle indbetale det pensionsbidrag til staten, som den pågældende optjente ved ansættelse i DSB Rederi A/S.\nEfter nedlæggelsen af Nyborg-Korsør overfarten var der ledig arbejdskraft i Scanlines. Man valgte derfor at udlåne denne arbejdskraft til datterselskabet Sydfynske A/S. Af den indgåede aftale om udlånet fremgår bl.a., at "ansættelsesforhold vedrørende personale med dertil hørende forpligtelser forbliver hos Aktionæren (Scanlines). Personalet bliver udlånt til Rederiet (Sydfynske), som herefter er forpligtet til at betale samtlige direkte personalerelaterede omkostninger vedrørende perioden, herunder løn."\nScanlines har efter det oplyste ingen fortjeneste ved udlejningen, idet Sydfynske alene refunderer de faktiske udgifter.\nLandsretten finder, at denne aktivitet, hvorefter Scandlines udlåner arbejdskraft til Sydfynske mod vederlag, må anses som økonomisk virksomhed efter momslovens § 3, stk. 1, der skal fortolkes i overensstemmelse med 6. momsdirektivs artikel 4. Det kan ikke tillægges betydning, at der ved udlejningen ikke var tilsigtet et økonomisk overskud. Det forhold at Scanlines ifølge lov er forpligtet til at beskæftige de pågældende tjenestemænd, kan heller ikke føre til et andet resultat.\nUnder hensyn til at Scanlines er en privat virksomhed, og uanset om videreudlejningen af tjenestemænd måtte være en konsekvens af Scanlines forpligtelse til at beskæftige disse, finder landsretten, at udlejningen ikke er momsfri hverken efter momslovens § 3, stk. 2, nr. 3, eller en analogi hertil. Scanlines er derfor momspligtig af de leverede ydelser efter momslovens § 4, stk. 1.\nSkatterådet bekræfter i SKM2011.56.SR, at et ankenævn er momspligtig af de gebyrer mv. der betales af sagens parter. Skatterådet finder derimod ikke, at ankenævnet er momspligtig af det generelle tilskud til driften, der ydes af brancheforeningen.\nTfS 2000, 447. Sagsøgerne købte i 1989 en landbrugsejendom med et areal på 50,9 ha, og virksomheden blev momsregistreret. I 1995 frasolgte sagsøgerne 44 ha af ejendommens areal, og restarealet blev bortforpagtet i 1996, og senere samme år solgte sagsøgerne ejendommen og afmeldte virksomheden som afgiftspligtig efter momsloven fra 1. januar 1997. I 1997 indgav sagsøgerne og deres revisor en efterangivelse med negativt momstilsvar på 27.242 kr., som erstattede tidligere indsendte nulangivelser. Told- og skatteregionen nægtede at godkende den negative efteranmeldelse og afmeldte virksomheden med virkning fra 1. januar 1995. Landsretten fandt, at der ved salget i 1995 af den væsentligste del af jordtilliggendet var sket en så væsentlig ændring af virksomheden, at det var berettiget, at myndighederne havde foretaget en vurdering af virksomheden, og landsretten fandt, at sagsøgerne ikke i 1995 og 1996 havde drevet selvstændig økonomisk virksomhed. Tilbagekaldelsen af momsregistreringen med tilbagevirkende kraft var derfor berettiget.\nSKM2001.543.VLR. Sagen vedrørte spørgsmålet om, hvorvidt Told og Skat i 1998 med virkning pr. 1. oktober 1993 var berettiget til at anse et interessentskab for ikke at drive selvstændig økonomisk virksomhed, jf. momslovens § 3, samt i bekræftende fald, om Told og Skat var berettiget til at kræve udbetalt negative momstilsvar tilbagebetalt. Landsretten udtalte i dommen, at huslejeudgifter efter virksomhedens ophør, som ikke er begrundet i en sædvanlig afvikling af virksomheden, men alene beror på en uopsigelighedsbestemmelse, ikke kan anses for driftsudgifter knyttet til en selvstændig virksomhed. Landsretten fandt endvidere, at sagsøgeren ikke kunne anses for at have været i god tro om registreringspligten. Interessentskabet var derfor forpligtet til at tilbagebetale de udbetalte afgiftsbeløb. Dommen blev anket til Højesteret. Højesteret har i forbindelse med behandlingen af anken af SKM2001.543.VLR forelagt EF-domstolen 2 præjudicielle spørgsmål. EF-domstolen har i sagen C-32/03, I/S Fini H, afsagt dom om, at en person der ophører med at drive forretningsmæssig virksomhed, men som fortsat betaler leje og omkostninger vedrørende det lokale, der har været anvendt til denne virksomhed, fordi lejekontrakten indeholder en uopsigelighedsklausul, kan anses for en afgiftspligtig person og derfor kan fradrage moms vedrørende de således erlagte beløb, for så vidt som der er en direkte og umiddelbar forbindelse mellem denne betaling og den forretningsmæssige virksomhed og det er godtgjort, at der ikke foreligger hensigt til svig eller misbrug. Højesteret har i SKM2005.341.HR ændret Vestre Landsrets dom i SKM2001.543.VLR. Told- og Skattestyrelsen har udmeldt konsekvenserne af dommen i TSS-cirkulære nr. 2005-26, se afsnit J.1.1.7.1.\nSe endvidere SKM2004.402.LSR, hvor Landsskatteretten fandt, at et selskab var berettiget til som indgående afgift (købsmoms) at fradrage moms af selskabets udgifter til erstatning for opsigelse af lejemål i forbindelse med virksomhedens ophør. Selskabet indtrådte i lejeaftalen den 27. juni 1998. Med virkning fra den 31. december 2000 blev selskabet solgt, hvorefter selskabets erhvervsmæssige aktivitet med databehandling ophørte. Den 8. marts 2002 indgik selskabet en opsigelsesaftale med udlejer, hvorved selskabet mod betaling af en erstatning til udlejer, med øjeblikkelig virkning blev frigjort fra sine forpligtelser i henhold til lejeaftalen, herunder den i lejeaftalen indeholdte uopsigelighedsklausul på 12 år. Landsskatteretten lagde til grund, at lejeforholdet var bragt til ophør ved betaling af den omhandlede erstatning på et tidspunkt, der må antages at ligge inden for en normal afviklingsperiode for en virksomhed af denne art.\nI SKM2002.123.LSR fandt Landsskatteretten at et selskab, som var moderselskab for et selskab, der drev virksomhed som bilforhandler, ikke siden 1996 havde drevet økonomisk virksomhed. Der var frem til 30. juli 2000 udbetalt negativ moms. Selskabets momsbelagte udgifter var i de sidste tre år udelukkende revisorudgifter. Landsskatteretten bemærkede, at selskabet i modsætning til de faktiske forhold i dommen fra EF-domstolen sag C-110/94 (INZO) ikke siden 1996 havde haft nogen momspligtig økonomisk virksomhed og ikke efter dette tidspunkt havde foretaget forberedende handlinger mv. med henblik på udøvelse af en økonomisk virksomhed i henhold til momslovens § 3.\nØkonomisk virksomhed eller privat brug\nDet er alene personer, der driver selvstændig økonomisk virksomhed, der kan anses for momspligtige personer, se evt. C.1.1 (momspligtige personer), C.1.2 (juridiske og fysiske personer), C.1.3 (selvstændig virksomhed) og C.1.4 (økonomisk virksomhed).\nAfgrænsningen af hvilke former for virksomhed, der anses som økonomisk virksomhed, er direkte reguleret af EU-retlige regler og EF-Domstolens fortolkning af disse regler. Det beror derfor på en selvstændig momsretlig vurdering, om virksomheden er en økonomisk virksomhed. Den momsretlige afgrænsning af økonomisk virksomhed er således ikke altid sammenfaldende med den skatteretlige vurdering af, om virksomheden er erhvervsmæssig. Se TfS 1997, 639.\nBlandt de omstændigheder, der skal vurderes ved afgørelsen af, om en momspligtig person har erhvervet goder til brug for sin økonomiske virksomhed, er det pågældende godes art. Se EF-Domstolens dom i sagen C-97/90, Lennartz. Den omstændighed, at et gode er egnet til en udelukkende økonomisk udnyttelse, er i almindelighed tilstrækkelig til, at dets ejer må anses for at udnytte det til brug for økonomisk virksomhed og følgelig med henblik på at tilvejebringe indtægter af en vis varig karakter. Såfremt et gode på grund af sin karakter derimod kan anvendes såvel til erhvervsmæssig som privat brug, må der foretages en vurdering af samtlige omstændigheder vedrørende dets udnyttelse. Se EF-Domstolens dom i sagen C-230/94, Renate Enkler.\nEn mulig fremgangsmåde ved afgørelsen af, om den pågældende virksomhed er økonomisk virksomhed i momslovens forstand, kan være en sammenligning mellem, på den ene side de omstændigheder, hvorunder den pågældende faktisk udnytter godet, og på den anden side de omstændigheder, hvorunder en tilsvarende økonomisk virksomhed normalt udøves.\nDen periode, hvor godet faktisk udnyttes, kundekredsens omfang og indtægternes størrelse kan ligeledes, sammen med andre konkrete omstændigheder, tages i betragtning ved vurderingen.\nHobbyvirksomhed er kendetegnet ved, at virksomheden typisk er et udslag af en personlig interesse (hobby), og hvor ejeren ofte selv deltager i virksomheden. De private formål er således afgørende fremfor det økonomiske udbytte. Disse private formål kan f.eks. være uddannelses- og boligformål eller sportsinteresser såsom ridning, hestevæddeløb, sejlads mv., eller det kan være dyrehold som f.eks. ponyer, hunde, kaniner, høns og lign.\nOm den indkomstskattemæssige behandling af hobbyvirksomhed, se Ligningsvejledningen, afsnit E.A.1.2.\nI SKM2011.282.SKAT beskrives retningslinjerne for, hvornår drift af væddeløbsstald og stutteri anses for erhvervsmæssig virksomhed i skattemæssig henseende, henholdsvis selvstændig økonomisk vierksomhed i momsmæssig forstand. Efter hidtidig praksis er virksomhed med heste, der deltager i væddeløb, ikke omfattet af momslovens regler. Denne praksis ændres, så virksomhed med væddeløbsheste, der efter en skattemæssig vurdering anses for erhvervsmæssigt drevet, også anses for selvstændig økonomisk virksomhed efter momsreglerne, dvs. virksomheden med væddeløbsheste bliver omfattet af momslovens regler.\nDet betyder, at der er fradragsret for moms af køb af varer og ydelser, f.eks. foder, staldomkostninger, dyrlæge, smed, træning mv. vedrørende væddeløbsheste, og der der skal betales moms af de indtægter, der knytter sig til væddeløbsheste, f.eks. ved salg af væddeløbsheste. Der skal ikke betales moms af indtægter i form af løbspræmier, da sådanne præmier ikke anses for vederlag for levering af en tjenesteydelse.\nAt en virksomhed skattemæssigt anses for en hobbyvirksomhed medfører ikke, at den ikke kan anerkendes som økonomisk virksomhed i momslovens forstand.\nom ejeren har særlige faglige forudsætninger (f.eks. relevant uddannelse) for at drive den pågældende virksomhed\nom virksomheden i givet fald vil kunne sælges til trediemand, dvs. om den trods evt. hidtidigt underskud i trediemands øjne har en potentiel indtjeningsevne, eller om den slet ikke kan drives løsrevet fra den ejendom, person eller det regi, hvor den hidtil har været drevet.\nIngen af disse kriterier er i sig selv afgørende for vurderingen af, om der er tale om økonomisk virksomhed.\nForeninger anses som udgangspunkt for at drive økonomisk virksomhed, selv om foreningen kun sælger varer og ydelser til medlemmerne eller sælger medlemmernes varer og ydelser.\nI lovens § 13, stk. 1, nr. 4, er nævnt de typer af foreninger, der er momsfri. Det er de foreninger og organisationer, der leverer ydelser og varer i nær tilknytning hertil til deres medlemmer i disses fælles interesse og mod et kontingent.\nForeningen/organisationen er dog kun momsfri, hvis den ikke arbejder med gevinst for øje, og hvis formålet er af politisk, fagforeningsmæssig, religiøs, patriotisk, filosofisk eller filantropisk karakter eller vedrører borgerlige rettigheder.\nDet er desuden en betingelse, at momsfritagelsen ikke kan fremkalde konkurrenceforvridning.\nEfter praksis er foreninger mv. fritaget for at betale moms i forbindelse med udgivelsen af foreningsblade, fagblade og lign., når bladene ikke indeholder annoncer, og de afsættes til en pris, der ikke overstiger omkostningerne ved fremstillingen. Sådanne udgivelser anses ikke for økonomisk virksomhed efter lovens § 3.\nAndelsbolig- og ejerforeninger skal ikke registreres og betale moms af leveringen af antenneydelser, når foreningens funktion i denne forbindelse alene består i at afholde og fordele de faktiske afholdte udgifter, TfS 1996,128 (TSS).\nEF-domstolen fastslår i sag C-267/08, SPÖ Landesorganisation Kärnten, at den virksomhed med "ekstern reklame" i form af PR, oplysningsvirksomhed, gennemførelse af partimøder, levering af reklame til partiafdelinger og organisering og afholdelse af et årligt bal, ikke udgør økonomisk virksomhed. Domstolen anfører, at SPÖ´s aktiviteter udelukkende finansieres af støtte fra det offentlige, gaver og bidrag/kontingenter fra partiets medlemmer, og at aktiviteten med "ekstern reklame" blot udgør en kommunikationsaktivitet med henblik på opfyldelsen af SPÖ´s politiske formål.\nSe Den juridiske vejledning, afsnit D.A.5.4 om momsfri foreningsvirksomhed.\nMomsfrie foreninger kan ikke blive frivilligt registreret.\nAlle andre foreninger er herefter momspligtige, hvis de kan siges at drive selvstændig økonomisk virksomhed, jf. § 3, stk. 1.\nDette afgøres ud fra en konkret vurdering af foreningens formål, vedtægter, service, aktiviteternes art og omfang, regler for kontingentbetaling mv. Det skal bl.a. vurderes, om der leveres konkrete ydelser til medlemmerne. Der kan også lægges vægt på, om andre end foreningen kunne have leveret tilsvarende ydelser.\nTold- og Skattestyrelsen har således i SKM2001.268.TSS udtalt, at en ældreklub er momspligtig af indtægter i form af medlemskontingenter og entreindtægter i forbindelse med festarrangementer mv.\nEjerforeninger, hvis opgave er at afholde og fordele udgifter til medlemmerne af ejerforeningen, kan anses for at drive økonomisk virksomhed, jf. lovens § 3, stk. 1, og TfS 1997, 548. I den konkrete sag bestod den pågældende ejerforening af de to ejere af et butikscenter, hvoraf den ene var frivilligt registreret for udlejning af fast ejendom. Foreningen afholdt momsbelagte udgifter, der var forbundet med driften af centret og fordelte udgifterne til medlemmerne. Afgørelsen ændrer ikke ved Told- og Skattestyrelsens afgørelse i TfS 1996, 128, hvorefter andelsbolig- og ejerlejlighedsforeninger ikke skal registreres og opkræve moms ved levering af antenneydelser.\nFællesantenneforeninger anses for momspligtige. Der skal bl.a. opkræves moms af kontingenter betalt af medlemmerne og indskud fra medlemmerne, hvis indskuddet er en betingelse for medlemskab af foreningen. I det omfang en fællesantenneforening opkræver KODA, Copy-Dan og andre afgifter/gebyrer, er disse afgifter ligeledes momspligtige, medmindre udlægsreglerne i momslovens § 27, stk. 3, nr. 3, følges. Se nærmere G.1.3.2.\nMomspligten for brancheforeninger (f.eks. handelsstands-, landbo-, og købmandsforeninger) afhænger bl.a. af en konkret vurdering af karakteren af og betalingen for de enkelte aktiviteter. Hvis der f.eks. leveres reklameydelser mod særskilt betaling, kan dette føre til, at foreningen anses for momspligtig. I TfS 1998, 435 traf Told- og Skattestyrelsen afgørelse om, at et erhvervsråd ikke er omfattet af momsfritagelsen for foreninger i lovens § 13, stk. 1, nr. 4. Selv om en forening ifølge sine vedtægter forudsættes at hvile i sig selv, kan foreningens aktiviteter i relation til momsloven alligevel anses for at være økonomisk virksomhed. Af SKM2007.385.SKAT, fremgår endvidere, at arbejdsgiverforeninger og andre brancheorganisationers generelle rådgivning og interessevaretagelse overfor medlemmerne som udgangspunkt er momsfri efter § 13, stk. 1, nr. 4. Arbejdsgiverforeningers momspligt og momsfritagelse af medlemskontingenter er omtalt i Den juridiske vejledning, afsnit D.A.5.4.3.\nSkatterådet fandt i SKM2007.515.SR, at en forening, der afholdt netværksarrangementer med det formål at være et professionelt samlingssted for business developere, var momspligt af sine kontingenter. Afholdelsen af arrangementerne måtte anses for økonomisk virksomhed, og kontingenterne måtte anses for vederlag for adgangen til at deltage i arrangementerne. Foreningens formål kunne ikke anses for at være af politisk, fagforeningsmæssig, religiøs, patriotisk, filosofisk eller filantropisk karakter eller for at vedrøre borgerlige rettigheder, og kontingentet var derfor ikke momsfritaget.\nSkatterådet fandt i SKM2010.432.SR, at en landsdækkende forening for personer med interesse for en specifik rejseform ikke var fuldt ud momsfritaget af sine kontingentindtægter, da foreningen drev økonomisk virksomhed mod vederlag, og derved var omfattet af momslovens anvendelsesområde, samtidig med at en mindre del af foreningens formål og aktiviteter kunne anses for momsfritaget forbrugerpolitisk virke.\nI de senere år er der oprettet foreninger, som har til formål at erhverve, lease og/eller leje motorkøretøjer og stille dem til rådighed for medlemmerne mod vederlag, således at der opnås dækning af foreningens udgift, hensættelser mv. Ud over at opnå en for foreningen rimelig konsolidering stræbes der ikke efter noget overskud.\nEn sådan forening skal momsregistreres, idet den driver registreringspligtig virksomhed i henhold til momslovens § 4, stk. 1, jf. § 47. Se afsnit Q.2.\nLandsskatteretten har truffet afgørelse om, at en delbilsforenings indtægter i form af vederlag for foreningens ydelser er momspligtige, SKM2001.36.LSR.\nLandsskatteretten har i kendelsen SKM2007.899.LSR anset et administrationsfællesskab, som var dannet af en række fagforeninger, for momspligtigt. Administrationsfællesskabet blev anset for at drive selvstændig økonomisk virksomhed, og de betalinger, som foreningerne foretog til fællesskabet, ansås som vederlag for ydelser, som administrationsfællesskabet ansås for at levere til fagforeningerne. Der var tale om ydelser som postfunktion, kantine, rengøring, bogholderi mv. Betalingerne dækkede de omkostninger, som fællesskabet havde ved administrationen. Fællesskabet hvilede på en samarbejdsaftale mellem de deltagende fagforeninger.


Pasning af Stueplanter - Husmoderens Haandbog\nPasning af Stueplanter.\nNaar jeg her i en saa sammentrængt Form som mulig skal give Husmoderen Vejledning i Dyrkning af Stueplanter, vil jeg tillade mig at fremdrage nogle Lighedspunkter mellem Blomster og Børn: De lægger begge Beslag paa Husmoderens fulde Omsorg og daglige Pleje og kan begge ved en sund og god Behandling blive en Kilde til den reneste Glæde, og rigelig lønne den Omhu og Kærlighed, der anvendes paa dem. Ligesom snavsede og forsømte Børn gør et ubehageligt Indtryk, er snavsede og forsømte Planter til Mispryd i Stedet for Pryd i Værelserne, og bærer altid Vidne om en mangelfuld Pleje og Pasning; men man finder jo ogsaa rene og pæne Børn, saa vel som rene og pæne Planter, der ligesom strutter af Sundhed og befinder sig i øjensynligt Velvære, og til Opnaaelsen heraf skal for Planternes Vedkommende nedenstaaende lille Vejledning tjene.\nFor at en Plante skal befinde sig vel, kræves det for dens Natur passende Forhold mellem Lys, Luft, Varme og Fugtighed samt en passende Jordbund; her har Planterne meget forskellige Krav i Forhold til deres Hjemsted, hvor de findes vildt voksende; derimod er der andre Krav, som er fælles for alle Planter, nemlig Kravet om Renlighed og rigelig Næring. Ved Renlighed forstaas, at Planterne holdes fri for Støv og Smuds, visne Blomster og Blade, og særlig for Utøj, af hvilke sidste særlig Roser, Cineraria og Nelliker med fl. ofte angribes i Stuerne, navnlig hvor Planterne er udsatte for kold Træk eller pludselige stærke Temperaturforandringer. Det sædvanlige Utøj fordrives bedst ved Tobaksrøg, som sker paa den Maade, at man stiller den eller de angrebne Planter under en omvendt Kasse eller Fjerding om Aftenen, og gennem en Aabning forneden blæses nogen Tobaksrøg ind fra et Pibehoved eller et Fyrfad, hvorpaa der er kastet lidt Tobak, stilles ind ved Siden og pustes paa med et Rør. Planten bliver staaende i det lukkede Rum Natten over. Næste Dag lægges den forsigtig paa Siden og sprøjtes godt med lunkent, meget tyndt Sæbevand, og derefter med lunkent rent Vand, særlig paa Undersiden af Bladene, som man dog vogter sig for at brække eller sønderslaa. Blomstersprøjter i forskellige Størrelser og Priser faas bedst hos Dæhnfeldt, Odense, og er et nødvendigt Apparat for enhver Blomsterdyrker. Det er ganske vist et udmærket Middel at udsætte sine Planter for en mild Foraars- eller Sommerregn, dog kun fra Midten eller Slutningen af Maj til Slutningen af September, og da kun paa Dage, hvor Regnen ikke ledsages af Blæst, som kan vælte og skade Planterne. Ligeledes er Regnvand det bedste Vand for alle Planter til at vande med, og man bør altid opsamle et lille Forraad fra Nedløbsrør eller paa anden Maade, naar det regner; dette gælder særlig de Blomsterdyrkere i Byerne, som ikke har Plads til at udsætte deres Planter for Regnen eller har Adgang til rindende Vand eller rent Vand fra aabne Damme eller Søer, som næst efter Regnvand er det bedste at vande med. Brøndvand er det sletteste, og skal det endelig benyttes, maa det helst først have kogt eller i længere Tid været udsat for Luftens Paavirkning. - En veludført Vanding er noget af det vigtigste og vanskeligste ved al Plantedyrkning, saavel i Stuer som Væksthuse, og at give aldeles udtømmende Regler herfor, er lige saa vanskeligt; men Hovedpunktet er dette: En Plante skal have netop det Vand, den kan forbruge, men heller ikke mere, og det maa altid have mindst samme Temperatur som Luften, hvori Planten vokser. Bliver en Plante "overvandet", faar for meget, bliver jorden sur og grøn og er da uskikket til al Plantenæring, ligesom Rødderne raadner, Bladene gulner og Planten gaar bort, dersom der ikke i Tide foretages en Omplantning, samt Indstudsning af Toppen og Bortskæring af de beskadigede Rødder; for lidt Vand bevirker en Slappelse af Blade og Blomster, ja, nogle Planter, f. Eks.: Camelia, Fuchsia, Clianthus m. fl. vilde blot ved en Dags rigtig Udtørring kaste baade Knopper og Blomster og undertiden Bladene med, og Erika og Azalea vilde, paa Grund af de haarfine Rødder, dø helt bort, selv om man, som saa ofte sker, vil bøde paa Fejlen ved bagefter at give rigelig Vand; de skadelige Følger af Udtørringen viser sig dog ikke øjeblikkelig, der kan ofte hengaa et Par Dage, saa Aarsagen anes ikke eller er helt glemt, naar Virkningen indtræder, og man ser Knopperne ligger under Planten i Stedet for at sidde paa den. Planterne skal om Vinteren have ganske lidt Vand, og da om Morgenen eller Formiddagen, om Sommeren skal de have rigeligt, og da om Aftenen; altsaa, rigeligt Vand i Vækstperioden, lidet eller intet i Hvileperioden, og Vandet, der benyttes, maa som tidligere berørt, være "kuldeslaaet" (10 à 12° R.), og man sørger for, at Vandet ikke bliver staaende i Underskaalen Dagen eller Natten over, da det vilde bevirke Surhed af Jord og Urtepotter; disse maa holdes rene for Skimmel og Grønt, som danner sig paa dem, ligeledes maa Jorden holdes aaben og porøs ved at løsnes med en spids Pind, og navnlig skrabes løs ved Potteranden.\nEndskønt Planterne elsker Sollyset og ikke kan undvære dette, virker Middagssolens direkte Straaler dog skadeligt paa Planterne, særlig paa Rødderne, naar Urtepotterne ophedes af Solen, her gør alt Urtepotteskjulere, af hvilken som helst Slags, god Nytte, men der maa dog til Skygge for Planterne anbringes et Gardin af lyst, helst hvidt Stof, som kan nedrulles eller trækkes for fra Kl. 10 til 3 i de varme Sommerdage; gælder dette Planter i Almindelighed, gælder det endnu mere Planter, som købes hos en Gartner, eller indflyttes fra Drivhuset; her maa den skadeligt Indflydelse, som Overgangen fra den fugtige Drivhusluft til den tørre Stueluft har paa Planten, modvirkes ved at sætte den i Skyggen de første Dage, samt med en Refraichisseur fugte Bladene. Den tørrere og roligere Luft og jævnere Temperatur i Værelser er ofte meget gavnlig for visse Planter, saasom Pelargonium Blad- og Blomstbegonia, Heliotrop, Calceolaria samt alle Kaktus-Arter og lignende Saftplanter, der her ofte kan opnaa langt større Skønhed og Fuldkommenhed end i Drivhusene.\nEn af de vanskeligste Opgaver ved Dyrkning af Stueplanter, er at forskaffe dem en passende Jord at vokse i, hvorfor det tilraades Enhver, hvor det er muligt, at forskaffe sig en god Plantejord fra en Gartner, dog maa det helst opgives, hvilke Sorter Planter, den skal benyttes til; en saadan Jord sammensættes af Bladjord, Lyngjord, Markjord, Græstørvjord, gammel Gødning, Grus, Trækul og Sand m. m.\nPlanternes Ernæring er dernæst et væsentligt Led i al Plantedyrkning. Enhver kan ved Eftertanke indse, at den Smule jord, der i Forhold til Planten findes i en Urtepotte, snart maa være udtømt for Plantenæring. Man bør derfor give jorden flydende Næring, men altid i en meget fortynder Form; opløst Guano er meget godt, Sod fra Skorstene eller Kakkelovne, hvor der bruges Brænde, er ogsaa godt og Duegødning ligeledes; disse Stoffer kommes i en Pose af Canvas eller andet aabent Stof, som derpaa lægges i Vand, og af den udtrukne Ekstrakt bruges 1/8 til at komme i rent Vand, altsaa en Pægl til en Kande Vand. Chili-Salpeter er fortrinlig til Bladplanter, Nerium, Chrysanthemum o. fl., man maa anvendes meget fortyndet, da det ellers skader; tynd The bør aldrig bortkastes, men anvendes til Stueplanterne, særlig Gyldenlak ynder denne Næring. Endvidere kan købes Blomstergødning, som er renlig at anvende, og er da et Stof, der hedder "Clay"s Invigorator (hos Dæhnfeldt), det allerbedste. Det er et renligt, graat Pulver, hvoraf der lægges en lille Theskefuld tørt ovenpaa Jorden i Urtepotten en Gang ugenlig og Kraften trækker da ned med Vandet.\nLøvfældende træagtige Planter i mange Arter med smukke, klokkeformede Blomster i rosenrøde, gule, stribede og hvide Farver, formeres ved Stiklinger om Foraaret, hvortil benyttes de korteste Sideskud, som skæres af tæt ved Stammen. eller Grenen med en lille "Hæl" ved, de stikkes i sandblandet Bladjord i en Urtepotte eller Cigarkasse, hvorover lægges et Stykke Glas, som dog ikke maa slutte saa tæt, at Luften udelukkes; for at forebygge, at Stiklingerne raadner, lægges ½ Tomme rent Sand eller sigtet Grus ovenpaa Jorden, før Stiklingerne sættes deri; efter Stikningen overbruses Kassen godt med kuldslaaet Vand og stilles derefter i et Vindue, som har Sol, og hvor der er Varme i Lokalet; et Køkkenvindue er ofte en god Plads for Stiklinger, da Luften i Køkkenet er mere fugtig end i Værelserne; man vander yderst sparsomt, indtil Roddannelsen er foregaaet, ca. 3 à 4 Uger efter Stikningen, og som kendes paa, at Væksten begynder; paa dette Standpunkt sættes Stiklingerne enkeltvis i mindre Urtepotter i samme Jordblanding, med Tilsætning af lidt Ler, Grus og velforraadnet Gødning.\nAbutilon maa knibes ofte (over hvert 3die Blad) for at give smukke, buskede Planter, og omplantes kun sjældent, da de ellers blomstrer mindre godt. Om Vinteren vandes sparsomt; de kan overvintres i frostfrit Værelse, om Sommeren flyttes de ud i det Frie paa en nogenlunde beskyttet Plads, hvor de passes godt med Vand, Knibning og Opbinding. Potterne nedsænkes i jorden i en kegleformet Fordybning, som laves med en tyk Pæl eller Stang, saaledes, at der bliver et hult Rum under Urtepottens Bund, for at forhindre Regnorme, Snegle o. s. v. i at krybe ind og beskadige Rødderne. En Varietet af Abutilon med gulbrogede Blade benyttes meget som Udplantningsplanter i større Haver og Anlæg, og er vist den mest bekendte og udbredte. Paa ovenanførte Maade behandles væsenligt alle Stiklinger.\nNyhollandske Planter, som let formeres ved Frø, ved at saa dette tidlig om Foraaret og stille det saa varmt som muligt, indtil det kommer op; før Saaningen maa Frøets haarde Skal files paa den ene Side, saa man skimter den hvide Kærne; det udblødes derpaa i 24 Timer og saas i sandblandet Bladjord eller Lyngjord. Acacia lophanta, som kun taaler Morgen- og Aftensol, er den smukkeste; knibes og behandles iøvrigt som Abutilon.\nLillievækst med stedsegrønne Blade, tykke knippeformede Rødder og smukke blaa eller hvide Blomster i en Skærm paa en lang Stilk, maa have stor Potterum, overvintres frostfrit, holdes i det frie indtil Blomstringen i August; meget haardfør. Formeres ved Deling.\nEn taknemlig Stueplante, blomstrer om Foraaret, omplantes i August i Bladjord, helst Lyngjord, Sand og Trækul. I Vækstperioden holdes de jævnt fugtige, men aldeles tørre i Hvileperioden, som indtræder i Sommertiden. Naar de begynder at bryde, omplantes de, vandes og stilles i Vinduet. Formeres ved Frø.\nSmuk Stueplante fra Japan, ynder Skygge, kraftig jord, rigeligt Vand om Sommeren, sparsomt om Vinteren, maa stilles frit, Bladene jævnlig renses med en fugtig Svamp, - overvintres koldt, omplantes i Marts; kommer Bladene én Gang til at hænge af Tørke, kan de næppe rejse sig mere. Formeres ved Frø.\nHaardfør Stueplante, ligeledes fra Japan, behandles som Aralia. Formeres ved Deling, omplantes ikke for ofte.\nDenne lidt vanskelige, men smukkeste potteplante, kan ved god Pasning vedligeholdes i flere Aar som Stueplante; kun taaler de ikke at forsømmes med Vand, ynder Fugtighed paa Bladene og er meget ømfindtlig for Gas. Efter Afblomstringen omplantes de i sandblandet Lyngjord i ikke for store Potter; alle Blomsterrester fjærnes omhyggeligt, de fordrer en god, varm Plads for at fremme Væksten og Knopdannelsen; imellem dobbelte Vinduer med Skygge for Middagssolen befinder de sig godt. De kan i de tre bedste Sommermaaneder stilles i det Frie, med nedsænkede Potter, Skygge for Middagssolen og daglig Overbrusning.\nFrøet af de smukke Rosen- og Camelia-Balsaminer saaes i Marts i flade Potter i let, men kraftig jord, stilles i et varmt Vindue og dækkes med Glas. Planterne fordrer megen Næring, navnlig flydende Gødning, og et Par Ompotninger i kraftig forraadnet Kogødningsjord.\nBladbegonierne, med pragtfulde, store, skæve Blade, plantes i en let, tørveagtig Lyngjord, som ikke er for findelt; de ynder Skygge, varm og fugtig Luft, men ikke Dryp eller Vand paa Bladene. Den interessante Formering sker ved, at man i November lægger et Lag Potteskaar i Bunden af en Frøskaal eller Kasse, derover et Par Tommer Blad- eller Lyngjord, og over dette ½ Tomme fint, udvasket Sand, herpaa lægges et ældre, friskt Begoniablad, efter at man paa Undersiden har gjort en Del Indsnit i Bladribberne; det holdes fast til Sandet med smaa Kroge, bestrøes med et Lag pulveriseret Trækul, dækkes med Glas, holdes varmt, skygget og jævnt fugtigt. Fra Indsnittene i Ribberne og gennem Huller i Bladet, som stikkes med en Kniv, vil de unge Planter snart bryde frem, de forbliver i Kassen til April, hvor de sættes enkeltvis i Potter i den ovennævnte sandblandede Tørvejord.\nsom nu hører til de smukkeste og moderne Potteplanter, omplantes eller lægges i ovennævnte Begoniejord i Marts, stilles frem i Vinduet og vandes rigeligt i Vækstperioden jævnlig med opløst Guano eller anden flydende Gødning, skygges for stærk Sol, og opbindes, naar det er fornødent. I Oktober fremkalder man Hvileperioden ved at vande sparsomt, og naar de har tabt Bladene, vandes de ikke mere før Foraaret; de overvintrer tørt, mørkt og frostfrit, f. Eks. under en Seng.\nEr anvendelige til Stuekultur, hvor næsten ingen anden Plante vil trives af Mangel paa Lys og Sol; der gives flere Hundrede Arter, lige fra de fine Venushaar til vore almindelige Skovbregner, og alle elsker Skygge, Fugtighed og en let grusblandet Mose- eller Skovjord uden Tilsætning af Gødning, men et Lag Trækul paa Bunden af Potten; de trives bedst i forholdsvis smaa Potter, men omplantes l à 2 Gange hvert Aar. Støv og Trækvind kan de ikke taale, men kan de udflyttes og overbruses én Gang daglig, eller Planten (f. Eks. Venushaar) helt neddyppes i Vand, bliver de meget smukke. I Hvileperioden vandes meget sparsomt.\nCactusplanter trives godt i en Blanding af Bladjord, Markjord og Kalkgrus, især hvor dette kan faaes fra gamle, nedbrudte Mure. Smaa Potter, godt Vandafløb, en rolig, uforandret Plads i Stuevinduet, lidt Vand om Sommeren og slet intet om Vinteren er gavnligt for dem alle; overvintres ved 6 à 8 Gr.s Varme. Stiklinger.\nDeler sig i to store Grupper, træagtige og urteagtige. De træagtige, som er fleraarige, flyttes efter Blomstringen ud paa et beskyttet Sted med Skygge for Middagssolen, vandes rigeligt, gives en Omplantning og flydende Gødning; formeres ved Stiklinger i Avgust Maaned; som Abutilon overvintres de frostfrit, saa lyst og koldt som muligt.\nDe urteagtige Calecolaria i pragtfulde Tegninger og Farver Saaes i Juli-Avgust, strax efter Frøets Modning; kan ogsaa købes hos en Frøhandler. Det meget fine Frø dækkes ikke med jord, men saaes ovenpaa sigtet, sandblandet Bladjord, trykkes fast til jorden med Bunden af en Urtepotte, overbruses med en fin Bruse, dækkes med et Stykke Glas, skygges; de omprikles saa snart det er muligt, sættes enkeltvis i Potter tidlig paa Foraaret og blomstrer i Maj-Juni, er 1-aarige.\nI Maj udplantes saavel de gamle Planter som Sideskuddene, der er taget fra, paa god, kraftig jord og solrig Plads. De gamle Blade vil alle dø bort her, men efter endt Hvile vil der i September komme ny, kraftige Blade frem; nu optages og indplantes Planterne atter, stilles lidt i Skygge, vandes godt en Gang imellem med flydende Gødning, og forbliver i det Frie til Slutningen af September, men indflyttes før der kan befrygtes Nattefrost, som de ikke taaler. Kan man ikke faa Planterne udplantet, maa man lade dem indtørre i Potterne fra Blomstringen er forbi til Begyndelsen af Avgust, da de saa udtages af Potterne, renses for gammel jord og beskadigede Rødder, omplantes i frisk, kraftig jord, vandes, og naar Bladene viser sig, gives Gødningsvand. En Guanovanding, naar Blomsterstænglerne viser sig, vil bidrage meget til Blomsternes Størrelse.\nVinterasters er med Rette Nutidens Modeblomst, og denne let dyrkelige Plante afgiver jo ogsaa det skønneste Efteraars- og Vinterflor. Efter Afblomstringen nedskæres Planterne, stilles saa lyst og koldt som muligt, til man i Februar-Marts skal formere ny Planter; man tager da de kraftigste, korte Rodskud, som ofte har Rod, naar de nede i jorden fraskilles med en Kniv; de stikkes i hver sin lille Potte, og naar de begynder at vokse godt, gives større Potter og god, nærende, grusblandet Muldjord, helst Græstørvjord, som trykkes meget fast. Spidserne knibes af over 5te Blad, for at faa Planterne buskede. I Maj udflyttes Planterne i det Frie, passes fremdeles med Omplantning, knibning og opbinding, gives jævnlig flydende Gødning. Knopperne udtyndes medens de er ganske smaa, saaledes at der kun bliver 1 à 2 paa hver Stilk. Planterne overbruses hver Aften og indflyttes i September-Oktober i et lyst Lokale med rigelig Luft.


Ny guide til sundhedsprofessionelles samtaler om patientens sidste tid | Patientsikkerhed\nSamtaleguiden består af et lommekort og en uddybende pjece, som skal understøtte sundhedsprofessionelles samtaler med patienter om livets afslutning.\nEn ny samtaleguide, der er baseret på forskning og klinisk erfaring, skal understøtte sundhedsprofessionelles samtaler med patienter om livets afslutning.\nPatienter oplever bedre kvalitet i behandlingen i deres sidste tid, når der er sket en tidlig afklaring af behandling og pleje. Men forskning og klinisk erfaring viser, at disse samtaler ikke er implementeret systematisk i den kliniske praksis.\nDerfor har Heidi Bergenholtz, klinisk sygeplejespecialist og postdoc, Holbæk Sygehus og REHPA, og Ove Gaardboe, overlæge og chefkonsulent, Dansk Selskab for Patientsikkerhed, forfattet samtaleguiden ”Klar til at tage samtalen”. Den sundhedsprofessionelles guide til at tage samtalen med patienter om livets afslutning.\nDownload materialerne fra siden her\nKlar til samtalen, Dansk Selskab for Patientsikkerhed\nAlvorligt syge og døende, arbejdsgruppe, Holbæk Sygehus\nDen svære nødvendige samtale ved livets afslutning, postdoc-projekt, REHPA og Holbæk Sygehus.\nIntentionen har været at samle alle de gode erfaringer, der eksisterer om disse samtaler, både nationalt og internationalt, i et materiale, der er direkte brugbart i samtalen med patienten.\n– Der er mange gode grunde til at tage samtalen – i tide! Vi håber, at samtaleguiden kan understøtte dette arbejde til glæde for både patienter, pårørende og sundhedsprofessionelle, siger Heidi Bergenholtz og Ove Gaardboe.


Huawei Honor 2 er officiel | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Huawei Honor 2 er officiel\nHuawei Honor 2 er officiel\nJacob Smidt, Mobilsiden.dk 29. okt 2012 kl. 14:17\nKinesiske Huawei har ud af den blå luft annonceret efterfølgeren til den anmelderroste Honor. Se Huawei Honor 2 her.\nBagsiden af Huawei Honor 2 (Foto: Huaweidevice.com/cn)\nHuawei Honor blev anmeldt af Mobilsiden.dk tilbage i foråret, og her blev den rost til skyerne for at være en super Android smartphone til en meget attraktiv pris. Nu er kineserne klar med en efterfølger.\nHuawei Honor 2 er i dag blevet offentliggjort på selskabets kinesiske hjemmeside, telefonen har et flot stilrent design, er spækket med hardware der er et topprodukt værdigt og klar til lancering i Kina allerede i denne uge.\nHuawei Honor 2 har én stor forskel fra sin forgænger, den har fået en velset opgradering af hardwaren, hvilket blandt andet inkluderer Huaweis egen quad-core processor, kraftigere kamera og en bemærkelsesværdig skærm.\nVi har taget kontakt til Huawei Danmark for at høre om produktet kommer til salg herhjemme.\nHerunder får du yderligere specifikationer samt en række billeder af den nye Huawei Honor 2.\nProcessor 1.4GHz quad-core K3V2 processor\n4,5 tommer IPS-TFT\nSkærmopløsning 1280 x 720 pixels, 326 PPI\nEkstern hukommelse op til 32 GB MicroSD kort understøttes\nPrimær kamera BSI 8 megapixels med burst-funktion\nSekundær kamera 1,3 megapixels\nBatteri 2.230 mAh\nForbindelser uspecificeret 2G og 3G-netværk\nTrådløs netværk Wi-Fi 802.11 b/g/n, Bluetooth 3.0\nKablet forbindelser MicroUSB, 3,5mm Mini-jack stik\nDimensioner 134 mm x 67.5 mm x 10.5 mm\nJacob Hultmann 29-10-2012 15:28:09\nSer spændende ud, men ærgerligt, at den ikke har 4G og kun 8 GB hukommelse.\nPeter kusk 29-10-2012 17:05:21\nDet er jo netop sådan nogle ting som gør at den kun er et mid-range produkt. Og ikke en High end mobil


Udlusning & efterværn - Fonden Soranahus\nDer laves en individuel vurdering i samarbejde med den unge, forældrene, opholdsstedet og sagsbehandleren. Inden udslusningsfasen starter laves en samlet vurdering omkring hvordan den unge kan klare nedenstående områder\n– Ansvarlighed/modenhed. At kunne tage vare på sig selv.\n– Tøjvask, hygiejne, indkøb, madlavning, rengøring, pleje af sig selv.\n– At lave et budget og holde det.\n– Sociale kompetencer, et netværk, at man kan fungere sammen med andre.\nDer bliver lavet en udslusningsplan i samarbejde med den unge, hvor aftaler mht. hvordan den unge kan klare sin dagligdag bliver drøftet og skrevet ned. Sideløbende kan der i samarbejde med anbringelses kommunen findes en passende bolig til den unge, enten i lokalområdet eller i hjemkommunen, alt efter hvad den unge ønsker og har af behov.\nMed tiden vil vi evt. lave en selvstændig udslusningslejlighed, hvor de unge der har brug for det, får muligheden for at bo selvstændigt i nærheden af os. Der kan udarbejdes en efterværnsplan over hvordan fremtiden for den unge skal tilrettelægges og hvad der er brug for af støtteforanstaltninger:\n– Andre professionelle, psykolog, rådgiver, sagsbehandler.\n– Uddannelse og arbejde, højskole, produktionsskole, læreplads, mm.\n– Evt. fremtidig kontakt til opholdsstedet.\n– Evt. støtte- kontakt funktion fra opholdsstedet, når den unge flytter.\n– En årlig gensynsdag, hvor alle tidligere beboere og ansatte inviteres.


Bestyrelsens beretning for 2016-sæsonen – Ringsted Kajakklub (RIKA)\nBestyrelsens beretning for 2016-sæsonen\nUdgivet i 26. januar 2017 af Jan Christensen\nHerunder kan du læse bestyrelsens beretning, der blev fremlagt på Ringsted Kajakklubs generalforsamling d. 26/1 2017:\nRingsted Kajakklub har i 2016 haft sin 4. sæson på vandet. En sæson med nye aktiviteter men også med mange store udfordringer. Fra i 3 år at have været en rullende kajakklub med kajakkørsel på trailere fik vi i 2016 vores egne bådehuse. Desværre fortsat uden en permanent placering. Det kommer vi tilbage til.\nRIKA er en idrætsforening, der har rigtig mange gode tilbud inden for motion og friluftsliv. Til alle interesser fra kaproning til turroning og til alle aldersklasser. Vi har rigtig gode tilbud til både børn og voksne skabt af ihærdige frivillige.\nPå aktivitetssiden har Ringsted Kajakklub haft en medlemsfremgang, selv om vi bevidst ikke har holdt nogen begynderkurser for voksne i 2016. Vi har alligevel haft mange gæster både til åbent-hus dage og skoleaktiviteter.\nI 2016 har vi bl.a. deltaget i en række stævner herunder Tryggevælde Å-løbet, Paddle Battle Cup i både Vallensbæk, Esrum og på Bagsværd sø. Andre stævner har været Bagsvlrd regatta, Mølleåens Blå Bånd og DM sprint og DM ergometerroning.\nEt resultat fra stævnerne skal særligt fremhæves. Endnu engang tillykke til Villas Hartvig med DM bronzen i U12 K2 200 meter i Holstebro sammen med med makkeren Mikkel Hansen fra Køge.\nKlubroningen har været sat i gode rammer af Jan og Kim,og der har været roning 2 gange om ugen. Også vinteraktiviterne har kørt 2 gange om ugen. Derudover har vi startet et træningssamarbejde op sammen med Maribo Kajakklub for vores ungdomsroere med mange perspektiver.\nDet er også blevet til ture til Korsør og Lyngby med ungdomsroerne. Jan og Kim har stået for vintertræningen, og også nye roere er kommet til i vinter. Tak Kim for en stor indsats!\nDe voksne har haft glæde af vores udbyggede nøgleordning og samtræning med ungdomsroerne på klubaftener. Det er dejligt, at kunne tage en tur på søen, når man har lyst.Vi har også formået at skabe en god og alsidig bådepark bl.a. ved fundraising.\nBlandt de store aktiviteter i 2016 til lands var vores deltagelse i årets Ringsted Festival, hvor knap 25 personer var med til at sikre en ryddelig festival. Affaldshåndteringen blev klaret til topkarakter, og vi fik ros alle steder fra.\nArbejdet giver en stor indtægt til klubben. Derfor endnu en gang en stor tak til alle medlemmer, forældre og ikke-medlemmer, der bakker op om aktiviteten som hjælpere. Men der mangler stadig hænder. Så hvis du ikke var med i 2016, så meld dig til i 2017. Nyt materiel kombineret med et favorabelt kontingentniveau? Det er et ønske, der ikke er let at kombinere. Så bak op!\nI RIKA forventerne vi, at man tager et medansvar. Som medlem og som forældre. Til gavn for alle og en selv. Det er derfor vi kalder os en forening.\nTak til “håndværkerne”, livredderne, trailerchaufførerne, trænerne, bestyrelsen, dem der privat lægger lagerplads til for klubbens udstyr, kagebagerne, “kajakbærerne” til træningen og dem der hjalp ved Ringsted Festivalen 2016. Og alle de andre flinke hjælpere! Det er umuligt at nævne alle navnene.\nBestyrelsen har holdt flere møder med de øvrige søklubber i 2016. Alle på initiativ af os. Emnerne har bl.a. været: ødelagte veje ned til søen, møde om manglende sejladsregler for søen, drøftelse om oplevelsesstien og mulige placeringer af Ringsted Kajakklub. De initiativer vil vi fortsætte med også i 2017.\nDe tre søsportsklubber har længe været enige om, at alle tre foreninger skal have egne faciliteter i søsportsområdet.\nEfter den 10. februar 2017 kan vores bådehuscontainere desværre ikke længere blive stående på p-pladsen ved dæmningen, og det betyder, at vi starter ud fra et nyt udgangspunkt til sæsonstarten. Om kort tid placeres containerne midlertidigt på kommunens materielplads på Bragesvej. Vi skal dog være klar ved søen igen til foråret og forhandler med kommunen herom.\nVi har Danmark Idræsforbund og Dansk Kano og Kajak Forbund ved vores side i arbejdet med at skabe en løsning.\nTak til alle medlemmer og bestyrelse for et fantastisk arbejde i 2016.\nIndbydelse til generalforsamling 26. januar 2017\nStanderhejsning og sæsonstart d. 23. april 2017


Tyrkiet | Billeje - Bedste priser på billeje\nCategory Archives: Tyrkiet\nVelkommen til den største bil i Tyrkiet. En bil der har helt vild mange forskellige ting at tage sig til når du kommer dertil. Hvis du bil have det bedste ud af din bil, så skal du bruge billeje Istanbul. Man ved ikke præcis hvor mange mennesker der by i byen, men de lokale myndigheder gætter på, at taller er omkring 12-19 mio. mennesker. Det betyder så også, at det… Read More »\nSom dansker kan det være lidt svært ved at forstå, hvordan en by med cirka 4 mio.indbyggere ikke er den største by, men det er lige præcis sådan det er med Ankara. Byen er godt nok hovedstad i Tyrkiet, men det er ikke den største by i landet. Hvis du sidder og planlægger en ferie til Ankara, så vil jeg anbefale at du overvejer et par ting. Byen ligger ikke… Read More »\nDer er her badeferien starter for mange. Der er to store lufthavn hvor man typisk lander, hvis man skal på badeferie i Tyrkiet. Den ene er Antalya og den anden er så Izmir. Det er den rigtige lufthavn at vælge, hvor man skal opholde sig på vestkysten, hvis man ønsker den korste mulige rejsetid, og det gør man jo i de fleste tilfælde. Hvis du så igen ikke har lyst… Read More »\nDette er nok lufthavnen som langt de fleste danskere lander i, når du skal på badeferie i Tyrkiet. Hvis du også er træt af, at skulle med en fælles bil videre fra lufthavnen, så skal du også benytte dig af muligheden for billeje Antalya. Hvis du gør det, så kommer du også meget hurtigere frem til dit hotel, og dermed kommer du med andre ord meget hurtigere i pool eller… Read More »\nDet er et af de helt store rejsemål for danskere. Der er rigtig mange danskere der har været dernede efterhånden. Der er mange der bliver ved med at vende tilbage til byen år efter år. Det er jo gerne sådan, at når man har fundet et sted man godt kan lide, så bliver man ved med at vende tilbage dertil. Sådan er der mange der har fået det med byen… Read More »\nTyrkiet er et af de helt store rejsemål for danskerne. Der er rigtig mange der år efter år pakker deres badet, og så bare af sted ned i varmen. Det er næsten hele året et rigtig dejlig klima i landet. Hvis man tager derned i sommerperioden, så skal du dog regne med, at det godt kan være meget varm. Når du leder efter billeje Tyrkiet, så er det derfor en… Read More »


Få Betfair odds boost på Skotland-Danmark\nBetfair tilbud: Odds boost på Skotland Vs DK\n29.03.2016, 11:20 - Morten Kreutzfeldt\nTirsdag aften er der en række spændende opgør på programmet i international fodbold. Det danske U21 fodboldlandshold tager imod Armenien alt imens det ”rigtige” landshold ude møder formstærke Skotland i en spændende venskabskamp. Banemændene fra Danmarks EM play-offs, Sverige møder hjemme Tjekkiet, som pudsigt nok i sidste uge tabte på hjemmebane til netop Danmarks modstander, Skotland. Også i denne uge kan du hos bookmakeren Betfair få stærkt forhøjede odds på flere kampe. Læs mere herunder!\nHos Betfair vil de tilbyde markedets bedste odds og de mest spændende kampagner til deres nye kunder – og denne uge er ingen undtagelse. Du kan på aftenens spændende europæiske opgør få virkeligt imponerende odds.\nPå U21 kampen mellem Danmark og Armenien kan du lige nu få flotte odds 5,0 hvis de danske ynglinge løber afsted med sejren. Dette er i sandhed en gylden mulighed for, at hive en rigtig fornuftig gevinst hjem på odds mod en modstander som ikke burde kunne måle sig med de danske talenter. Kampen spilles i dag klokken 16.00 så du skal være hurtig!\nNår vore svenske brødre i aften klokken 20.30 tager imod Tjekkiet kan du få et gavmildt odds boost på 6,00 hvis de blå-gule trækker sig sejrrigt ud af opgøret!\nAftenens ubetingede ”hovedret” for danske fodboldfans er kampen mellem Skotland og Danmark som bliver fløjtet i gang klokken 21.00. Tror du på, at danskerne kan ride videre på bølgen efter deres flotte sejr over Island, ja så er det uden tvivl hos Betfair du skal placere dine odds væddemål på denne kamp. Får du ret, og vinder Danmark opgøret, så vil du nemlig kunne hive imponerende odds 7,00 hjem på dine væddemål. Det er ubetinget det højeste odds på denne kamp som du kan finde på markedet!\nSpil nu hos Betfair!\nSådan får du odds boost på aftenens kampe:\nOpret en konto hos Betfair med promotionkoden ZFBJBP og spil på en af ovenstående kampe. Det maksimale beløb som kvalificerer til denne odds boost er 100 kr.\nHvis du vinder vil Betfair supplere det almindelige odds helt op til de ovenfor nævnte. Skulle du være uheldig ikke at ramme rigtigt vil Betfair refundere din indsats som et freebet!\nDu får desuden et freebet på 200 kr. hver gang du har placeret 5 singles á minimum 100 kr. (minimum odds krav 1,50)\nOpret dig nu og få bonus!\nNår du opretter en ny konto hos Betfair kan du udover ovenstående ovenikøbet gøre brug af deres flotte velkomsttilbud og modtage den gavmilde Betfair velkomstbonus som er på op til 1000 kr. når du foretager din første indbetaling til din nye konto!\nFind de bedste odds på fodbold - Skotland Vs Danmark 28.03.2016, 11:01 - Morten Kreutzfeldt\nUnibet APRILSNAR? Nej, få odds boost på 10 kampe! 30.03.2016, 17:05 - Morten Kreutzfeldt


Fliserenser i Fårevejle – Vi leverer direkte til din adresse\nSkal du bruge en fliserenser i Fårevejle? Vi kan levere en række forskellige varianter.\nKlik på knappen herunder for at se hvilke fliserensere du kan vælge i mellem i Fårevejle.\nVi hjælper dig med at finde den rette fliserenser i Region Sjælland, som kan leveres til dig i 4540 Fårevejle. Levering til Odsherred Kommune er ikke noget problem.\nEn stor portion internet selskaber tilbyder i øjeblikket diverse forskellige former for levering. En yndling er nu om dage at få sendt til en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente dine nye produkter på et valgfrit tidspunkt. Leveringsmetoden er jo ultra nem, samt i mange tilfælde ligeledes den mest betalelige leveringsversion.\nDu kan ligeledes udse dig at få pakken leveret hjem til dig privat eller til dit arbejdes adresse. Muligheden viser sig desværre en anelse mere omkostningsfuld, men til gengæld yderst simpel. Den mest letkøbte leveringsmanér af Fliserenser i Fårevejle vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter ordren, som desværre betinges af at du har bopæl i kort afstand af Fliserenser i Fårevejle e-firmaets bopæl.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være meget væsentlig såfremt du har behov for dine nye varer øjeblikkeligt, og herved er det fuldt ud meningsfuldt at vi gransker det anslåede leveringstidspunkt på det vedkommende produkt.\nEn hel del Fliserenser i Fårevejle internet virksomheder frembyder levering på næstkommende hverdag på mange af deres produkter, men som imidlertid står og falder med at orden realiseres forud for et fast klokkeslæt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få Fliserenser i Fårevejle fikset før logistikpersonalet har fyraften.\nEn hel del e-handler i Danmark garanterer levering uden beregning, men typisk forudsætter det at der handles for en fastsat sum. Desuden skulle man foretrække den mest prisbevidste mulighed for fragt, der tit – ligegyldigt om man er nær Vejle, Smørumnedre eller Brande – vil være at få fragtfirmaet til at bringe ordren til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden virkelig hensigtsmæssigt for almindelige mennesker at finde information om priser på Fliserenser i Fårevejle på tværs af shops på nettet, og til gengæld har en lang række online virksomheder fundet det uundgåeligt at reducere prisniveauet på varerne – til babyer og børn, og yderligere også til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange yde gratis levering.\nDet kan ikke desto mindre vise sig fordelagtigt at sammenligne forskellige internet webshops efter Fliserenser i Fårevejle udsalg forud for at du placerer ordren, således at du er skråsikker på at opnå den skarpeste pris.\nMan bør ikke desto mindre huske på, at i tilfælde af at en online butik forhandler Fliserenser i Fårevejle til en pris som anses for ufattelig tiltalende, burde det i nogle tilfælde være et tegn på en uoprigtig online shop. Shopping med kort er heldigvis omsluttet af en orden, som beskytter os imod falske e-handler.\nVi tilråder generelt køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du vælge en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, ifald du vil godtgøre omkostningerne over en periode.\nForinden folk køber Fliserenser i Fårevejle hos en netshop kunne man i princippet tyde webshoppens handelsaftale, men det er i reglen ikke videre interessant.\nEt andet alternativ kunne være at kontrollere hvorvidt online firmaet er e-mærke tilsluttet, grundet at det generelt er et bevis på at internet butikken anerkender de gældende danske regler, og at internet forhandleren undertiden revurderes af specialister som mestrer de gældende regler. Dette er desuden en god genvej til en håndsrækning, ifald du udsættes for udfordringer som følge af dit køb.\nTilmed kan det være til hjælp at kunden er sat ind i de mest aktuelle reglementer der har indflydelse på købet, f.eks. den byttepolitik på Fliserenser i Fårevejle forretningen anvender. På grund af dette er det på samme måde afgørende, at man til enhver tid gemmer ens faktura e-mail, således man en anden gang vil kunne bekræfte handlen, hvad end du er på gaveindkøb til en herre eller dame.\nTrustpilot genererer temmelig fremragende løsninger til at udforske ret mange tidligere konsumenters anmeldelser og af den grund går vi ind for, at du eksaminerer netshoppens Fliserenser i Fårevejle anmeldelser forinden du shopper.\nFacebook genererer også super fremragende genveje til at få kendskab til netbutikkens kundetilfredshed. Derudover møder vi nogle online butikker som tilbyder folk at sammensætte en bedømmelse af deres køb, som ydermere må tages i brug til at bedømme hvor glade kunderne er.\nVores side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har samarbejder med en gruppe online forhandlere derved at vi præsenterer firmaernes tilbud, og får provision under forudsætning af at de personer vi sender videre realiserer et køb.\nInformationer angående Fliserenser i Fårevejle og internet forretninger værnes om ofte, men vi tager ikke ansvar for forandringer der er blevet udarbejdet efter at vi sidst opdaterede sidens data.


Fribytterdrømme - Paletten\nDato: Fredag 15. november 2019\nTil august udgiver Fribytterdrømme deres nye single ’De Skinnende’. Singlen er featuring Lydmor, og er sidste singleudspil inden albummet ’Skin’ udkommer til oktober. Et album hvorfra singlerne ’Egodød’ og ’Hallusignaler’ allerede har markeret en ny eklektisk tilgang til Fribytterdrømmes musikalske udtryk.\nDet har allerede været et travlt år for Fribytterdrømme, som bl.a. har stået på CPH:DOX-dokumentar, P6 Beat Rocker koncert, skrive et album færdigt og spillet anmelderroste festivals koncerter.\nNu er tiden kommet til at offentliggøre det nye album, og i den anledning har gruppen fået besøg af deres største fan (som viser sig at være Peter Gantzler), se videoen her.\n’Det Skinnede’ blev skrevet efter flere tilfældigheder kolliderede. Først efter en udfordring, stillet i en brandert, om at skrive en tekst der var så direkte som muligt, efterfulgt af en medvirken i P6 Beat programmet ’Henrik og Pladepusherne’ sammen med Jenny ’Lydmor’ Rossander.\n’Jenny „Lydmor“ Rossander og jeg mødtes tilfældigt i Henrik Aagaards P6 Beat program Henrik og pladepusherne. På et tidspunkt falder snakken på David Lynch og sangen Blue Velvet og Jenny synger et par linjer at sangen a capella. Der faldt jeg pladask for hendes vokal og tog kontakt senere samme dag for at høre om hun ville være feature på sangen „Det skinnende“. Hun var frisk med det samme.’ – Lau I.V. Pedersen (forsanger)\nEn forestilling om at sangen handler om lyst, bliver underbygget af Lydmors vokal og lyrik, som er med til at sætte sangens stemning. En stemning der denne gang udtrykkes på dansk fra Lydmors side, hvis vokal vi normal hører på engelsk. Singlen samler lydmæssigt op på nogle af de retninger der blev introduceret på Superego.\nFribytterdrømme får introduceret sig på nyt, ikke nødvendigvis som et syrerockband eller rockband længere, men nærmere et dansk band. En ny titel som især kan høres på deres kommende album ’Skin’.\n’Der er arbejdet hårdt og koncentreret med vores kunst og de retninger som den bringer os. Intet er udelukket. Intet er forbudt så̊ længe det tjener den gode sang, med den gode tekst.’\nStilen er stadig psykedelisk, om end årtiet har ændret sig fra 70’erne til 90’erne, hvor især Manchesters klubscene deromkring har været inspirationskilde. Fribyttterdrømme er gået fra det svajende og rockende til det mere dansende og ekstatiske. Der gøres op med den genre-definerede musik, der arbejdes ikke længere i kasser, men i udtryk. Gruppens interesser er mangfoldige, sprudlende og i konstant udvikling, hvilket er en tilgang til musik, kunst og lyrik som de håber at kunne bibeholde i mange år frem.\nMed en single ude, og et album om hjørnet, kulmineres det hele i Fribytterdrømmes’ efterårs tour, hvor gruppen tager forbi store- som små byer landet over.\nKira Skov og Simon Toldam fortolker vores fælles sangskat!\nAenean at facilisis ipsum ante. adipiscing ut non leo. mattis felis


mit lille gods: Snebilleder ...............og julegaver !!!\nIndsendt af Jette kl. 15.47\nmarie 28. december 2014 kl. 16.26\nMan skulle næsten tro, at du og din søster boede i to forskellige lande. Dejligt at høre, at julen har været god. Vi var også heldige at få det fine lag sne - gad vidst hvor meget mere vi får her i løbet af vinteren.\nJette 28. december 2014 kl. 16.31\nHej Marie.Skal lige sige at de også fik lidt sne julemorgen.Og vi havde en rigtig hyggelig jul.\nJa!! jeg synes nu at det sne vi har lige nu er nok....................men tror nu vi ikke kan undgå at få lidt mere sne..............og smukt er det jo.\nUnknown 28. december 2014 kl. 17.00\nTak for de dejlige billeder. Hvor er det smukt med et lille drys sne. Vi havde kun regnvejr i juledagene.\n2.Juledag så vi solen et par timer.\nDet er nogle meget smukke spyd du har fået. Vi var heldige at få fat i nogen magen til, da Susan Durup holdt åben have, dem er vi meget glade for. Vi har også en del vinballoner i forskellige farver, der står og pynter blandt alle krukkerne.\nJeg vil ønske dig et rigtigt godt Nytår og siger tak for alle de dejlige billeder i 2014. Jeg glæder mig til at følge dig i det nye år.\nJette 28. december 2014 kl. 17.11\nKære Eliane.Ja!!! selv tak.Billeder er jo taknemlige med lidt sne på..\nDet var min søster der bestilte nogle hos Susan som julegave til mig...........dem blev jeg rigtig glad for.\nEr også på jagt efter nogle balloner med farve.................men de er svære at få fat på.\nOgså et rigtig dejligt nytår til dig og din familie.\nEr rigtig glad for dine kommentarere her på min blog Kærlig hilsen Jette\nUnknown 29. december 2014 kl. 00.57\nJeg har lige set et par grønne vinballoner på Den Blå Avis, til salg i København.\nDer er desværre ingen brune, de er ellers så smukke sammen med mørke og lyserøde planter.\nJette 29. december 2014 kl. 10.14\nKære Eliane.Tak for din oplysning...................der må jeg ind og kikke.\nDe grønne jeg har set er bare så flotte................men alle farver i vinballoner synes jeg kan passe ind i haven.Er glad for din opmærksomhed Knus Jette\nAnette Krogh Pedersen 28. december 2014 kl. 17.19\nJa sne er vidunderligt smukt, så længe det er hvidt :-) Alt bliver helt eventyragtigt med det hvide lag.\nSuper fine havejulegaver du har fået, de vil pynte fint i din have.\nJette 28. december 2014 kl. 17.28\nHej Anette.Sneen gør bare SÅ meget for vores haver på denne årstid.\nJeg fryder mig hver morgen når jeg kikker ud af mine vinduer og ser de smukke lag sne der dækker min have.\nJeg er også rigtig glad for mine julegaver fra min søster..............spændende hvor jeg skal sætte dem derude.\nGro 28. december 2014 kl. 17.34\nRigtig glædelig jul :-D - Sikke nogle dejlige spyd du har fået der;-)\nJeg syntes slet ikke det var til at forstå at der kom sne, men smukt og dejligt er det.\nJette 28. december 2014 kl. 17.59\nHej Gro.Håber også at du har haft en rigtig dejlig jul.\nDe spyd er jeg også rigtig glad for..\nJeg var også overrasket da jeg vågnede op til det smukke vejr.\nMen godt at vi kom sikkert hjem fra det jyske.\nUnknown 28. december 2014 kl. 17.55\nHej Jette Skønt at høre du har haft en dejlig juleferie, og skønt vi fik lidt sne helt som en ekstra julegave. Din have er flot pyntet af kong vinter. Dejlige billeder.\nJette 28. december 2014 kl. 18.03\nHej Tina.Det er altid dejligt at besøge min søster i Horsens.\nOg da vi vågnede op julemorgen til det smukke vejr..............ja så var julestemningen høj.\nJeg nyder også min vinterpyntede have.\nMadame 28. december 2014 kl. 18.06\nKære Jette, det lyder dejligt, at du har haft en god jul hos din søster! Hvor er det smukke billeder. Her er det begyndt at sne helt vildt, så jeg er spændt på, om vi er sneet inde i morgen, når vi vågner.\nJette 28. december 2014 kl. 18.40\nKære Gitte.Vi nyder altid at komme på landet hos min søster og hendes familie.\nHar lige set vejrudsigten...................og der lovede de også sne hos jer.\nHåber ikke vi får for meget sne her hos os................oh håber det bedste for jer\nFrk. Anemone 28. december 2014 kl. 19.31\nDejligt at høre at I havde en god jul, det er jo skønt at være ude og besøge andres julehjem, men også dejligt at komme hjem igen. I har da også fået lidt sne. Det pynter meget.\nFine julegaver :)\nJette 28. december 2014 kl. 20.00\nHej Ulla.Det er altid dejligt at besøge Gitte og familien................og vi kom heldigvis godt hjem inden sneen for alvor lagde sig.\nJeg nød jo dit indlæg fra jeres gåtur......................og sneen gør jo hele landskabet så smukt.\nGitte havde bestilt de flotte franske liljer hos My Loving Home ........................og dem er jeg rigtig glad for.\nHøneballehaven 28. december 2014 kl. 19.53\nJa det ser fint ud i din have, sneen pynter så længe, den er ren og hvid. Her har vi ingen sne, men det går nok endda. Det skal siges, at det sner lidt nu, men sådan et lag som du har, får vi næppe.\nGode afslappende juledage til jer.\nJette 28. december 2014 kl. 20.04\nGodaften Lisbeth.Det er dejligt når man kikker ud af vinduerne og ser den smukke hvide have.\nHar godt set at i ikke har fået noget sne endnu...............men mon ikke det er på vej til dig.\nHer sner det nu.\nTak skal du ha.................også gode dage til jer begge Knus Jette\nhavenmedhunden 28. december 2014 kl. 20.34\nGode gaver kan man aldrig få nok af :-) Og hvor er din snebeklædte have dog smuk.\nHåber du nyder julefridagene.\nJette 28. december 2014 kl. 20.48\nGodaften Heike.Ja !!! er det ikke nogle dejlige gaver jeg har fået.\nDet er utroligt som lidt sne kan forskønne haven.\nJeg nyder nogle dejlig stille dage..............og håber du gør det samme.\nHAVELIV 28. december 2014 kl. 21.30\nDet ser da utrolig smukt ud.....Gidt nytår\nJette 28. december 2014 kl. 21.43\nHAVELIV 28. december 2014 kl. 21.32\nDer skal stå Godt nytår.....kære Jette.\nhej Grethe.Man kan hurtigt komme til at skrive forkert...................har selv prøvet det mange gange.\nOg ja!!! sneen får alting derude til at se så smukt ud.\nOgså et rigtig god nytår til dig Hilsen Jette\nFru Friis 28. december 2014 kl. 23.06\nUtrolig som sneen daler både nordpå og østpå.... :o)\nDet var dog nogle skønne havespyd du har fået, det bliver godt at finde en plads i haven til dem.\nØnsker dig et rigtig dejligt nyt-have-år.\nNytårsknus fra fru friis\nJette 28. december 2014 kl. 23.13\nHej Fru Friis.Ja !!! her daler sneen stille ned...................og manden er ude og skrabe sne lige nu.\nJeg er også rigtig glad for dem.............og Gitte købte også lige tre til stig selv.\nNu har jeg jo hele vinteren til at finde ud af hvor jeg skal have dem.\nOgså et rigtig dejligt nytår til dig Og nytårsknus retur til dig Jette\nwww.AnettesFlora.com 29. december 2014 kl. 06.39\nHvor lyder det bare til at du/i har hygget dig i julen, men absolut også nu! Smukke snebilleder, når den lægger sig, uanset hvor, ser alt bare så dejligt ud, jeg nyder også synet meget, men det ser ud til i har fået en del mere sne end os her i Randers.\nOg dejlige havegaver, jeg har også set de flotte spyd på Susans blog, og kunne med lethed finde plads til nogle stykker;-)\nJette 29. december 2014 kl. 10.09\nHej Anette.Det kan du tro at jeg også har.Sneen ligger bare så smukt her til morgen..............men det er meget koldt.\nEr vildt glad for mine fine franske liljer................glæder mig til at finde ud hvor de skal stå.\nGitte 29. december 2014 kl. 10.17\nTusind tak for sidst. Det var dejligt at have besøg af jer. Det ser smukt ud med sneen, men nu forsvinder den vist også. Nåede lige at få lidt billeder i går. Vi nyder fridagene, og i dag skal vi til eftermiddagskaffe hos svigermor.\nJette 29. december 2014 kl. 10.35\nHej Gitte.Det er mig der siger tak for hyggelige dage hos jer.Ja!!! smukt ser det ud................men nu behøver vi ikke at få mere sne.Vi har det rigtig koldt her.............så længe leve brændeovnen.\nDet er taknemligt at tage billede med den smukke sne................dejligt med lyset.\nHils Kirsten og familien fra os.Knus Jette\nMarit 29. december 2014 kl. 12.21\nSå deilige bilder fra din søsters sted og i hagen din! Tenk at det er mer snø hos deg enn her... Jeg skulle ønske jeg fikk masse snø nå, for her der det bare så kaldt...\nJette 29. december 2014 kl. 12.38\nHej Marit.Jeg synes markerne var så smukke i sollyset før sneen kom.\nJa !!! det er da fantastisk at vi har mere sne end jer højt mod nord.\nMen koldt det er det også her...............men de har lovet mildt vejr efter nytår.\nOgså rigtig gode dage til dig Knus Jette\nBirgitte 29. december 2014 kl. 20.45\nHej Jette. Hvor er det herligt, at I har haft en god jul i Horsens hos Gitte. Mon det var svært at køre hjem i snevejret? De er fine de spyd du har fået. Juleferien er forbi for mit vedkommende, men jeg har også nydt den i stor grad.\nJette 30. december 2014 kl. 10.33\nHej Birgitte.Ja !!! det er skønt at have en søster der bor i Jylland.......................for elleres tror jeg ikke vi fik besøgt den landsdel så meget.\nVi var heldige at køre på det rette tidspunkt................så der var ingen problemer.\nJeg er også rigtig glad for mine flotte spyd...........så nu skal jeg bare finde ud af hvor de skal stå.\nHer tør det nu....................men dejligt når man skal ud og køre.\nHåber du må få et rigtig godt nytår Knus Jette\nAnne 31. december 2014 kl. 16.56\nGodt Nytår Jette.\nTak for alle dine hilsner. Jeg håber vi får en god havesæson 2015.\nJette 1. januar 2015 kl. 10.41\nHej Anne.Selv tak !!! Det håber jeg da også...................har rigtig mange nye planer.\nGodt 2015 Knus Jette\nUnknown 31. december 2014 kl. 17.54\nDu og din familie ønskes et rigtigt glædeligt Nytår. Håber vi mødes på en havesti engang i det nye år.\nMed tak for mange dejlige billeder og indlæg fra dig, sender jeg de kærligste hilsner. Eliane\nJette 1. januar 2015 kl. 10.46\nHej Eliane.Jeg ønsker også dig og dine et rigtig godt nyt år.\nJeg er sikker på at vi nok skal mødes i en have et sted..................måske Geografisk Have i Kolding.\nSelv tak.............dejligt at du nyder alle mine billeder.\nOgså mange kærlige hilsener fra mig Knus Jette\nUnknown 1. januar 2015 kl. 15.41\nElsker din dejlige, optimistiske indæg!\nØnsker dig alt godt i det nye år!\nJette 1. januar 2015 kl. 15.59\nHej JetteTak skal du ha...............det er jeg rigtig glad for..\nOgså et rigtig godt 2015 til dig Knus Jette\nMin Grønne Verden 1. januar 2015 kl. 20.29\nTak og også rigtig godt nytår til dig og dine.\nFine snebilleder du nåede at få taget, det er et helt eventyrland du viser, utroligt det forsvandt så hurtigt.\nJette 1. januar 2015 kl. 21.01\nhej Anita.Dejligt at høre fra dig igen.Ja !!! den sne holdt ikke lang tid..............men det gør nu ikkke så meget.Selv om sneen g'r haven smukkere.\nOgså rigtig god vind i 2015 til dig Knus Jette\nLonni´s Verden 4. januar 2015 kl. 05.42\nDet er altid dejligt med list sne. Her fik vi desværre ingen sne. Øv!\nFine julegaver til haven du har fået.\nØnsker det bedste for dig i det nye år.\nJette 4. januar 2015 kl. 11.42\nHej Lonni.Ja !!! sneen får det hele til at se så smukt.\nKan forstå at det var lidt ulige fordelt........................øv-øv.\nDu kan også tro at jeg glæder mig til at få det ud i have................men må vist vente lidt endnu.\nOg i lige måde Knus Jette


Klubber / Fester / e-sport\nCross / Teknik\nKøreskole / førstehjælp\nBiz & Demokrati\nKREA / Musik\nSproglig / Boglig\nBesøg et fag\nMaster Class Camp\nHoldstart d. 7. november\nBemærk! Pris afregnes direkte med underviser.\nFor dig der vil gå til jagtprøve.\nHvilke dyr må man jage? Hvornår er der jagtsæson? Og hvor må man gå på jagt?\nLigesom man skal bestå en prøve for at få kørekort, skal man også bestå en prøve for at få jagttegn.\nVi gennemgår jagtlov, våbenlære, vildtkendskab, vildtbiologi og vi tager på skydebanen og lærer at skyde forsvarligt med jagtgevær. Du lærer også om sikkerhedsbestemmelser, etik og afstandsbedømmelse. Vi forventer, at du går seriøst til faget, og du må forvente, at der er en vis mængde hjemmearbejde, hvis du skal kunne bestå jagtprøven.\nDu skal være 16 år for at tage jagttegnet, men du må godt være 15 og når du starter på kurset.\nVi starter torsdag den 7. november 2019 og mødes hver torsdag indtil den 5. december. Så holder vi juleferie indtil torsdag den 9. januar hvor vi starter op igen og kører på til slutningen af april 2020. Du skal regne med, at der er undervisning ca. 5 lørdage i perioden marts/april 2020.\nDen teoretiske undervisning foregår på Firhøjskolen, Kirkemosevej 10, 4591 Føllenslev. Den praktiske del vil foregå på flugtskydningsbanen på Stold (Vesterlyng).\nUngdomsskolen betaler for undervisningsmaterialer. Deltagerne skal selv betale prøvegebyret (ca. kr. 215,-) samt lerduer/patroner som koster 200 kr. Det anbefales også at deltage i en frivillig jagtprøve, hvor det koster 100 kr at deltage.\nOBS: Den nye jagtprøve trådte i kraft i april 2014. Det betyder, at man ikke som tidligere må skyde dyr efter man har modtaget sit jagttegn, men skal bestå en skydeprøve med haglbøsse, før man må nedlægge vildt.\nUnderviser Allan Petersen tlf: 21630332.


Ingeniørstuderende gør virksomheder innovative - Jern & Maskinindustrien\nIngeniørstuderende gør virksomheder innovative\n28. juni 2012 09:30 | Tip redaktionen om en historie\nIngeniørstuderende ved Aarhus Universitet har succes med at skabe videnoverførsel til industrien. Den seneste opgørelse viser, at 8 ud af 10 studerende bruger afgangsprojektet som anledning til at hjælpe en virksomhed med at løse en teknologisk problemstilling.\nMasser af teori og formelsamlinger præger ifølge Thomas Vosegaard, som er konstitueret direktør for Ingeniørhøjskolen Aarhus Universitet, ingeniøruddannelserne ved Aarhus Universitet. De studerende bliver fra dag ét trænet i at arbejde med helt aktuelle problemstillinger i tæt samarbejde med virksomheder.\nIngeniørhøjskolen Aarhus Universitet hjælper med at organisere projektsamarbejde mellem virksomheder og studerende igennem hele uddannelsesforløbet. Og i dag er det altså hovedparten af de studerende, der bruger deres afgangsprojekt til at samarbejde med virksomheder omkring mange forskellige typer af innovationsrelaterede udviklingsprocesser. I flere tilfælde har det direkte betydning for erhvervslivets konkurrenceevne, mener Thomas Vosegaard.\n- Med de studerendes afgangsprojekter har vi som uddannelsesinstitution en unik mulighed for at række ud imod mange forskellige typer af virksomheder i mange forskellige sektorer, som måske ellers aldrig ville komme i kontakt med et universitet. Det kan være små lokale virksomheder med en hurtig udbygning af avanceret teknologi. Men det kan også være større industrikoncerner med selvstændige udviklingsafdelinger, siger Thomas Vosegaard.\nAlle ingeniørstuderende ved Aarhus Universitet skal desuden gennemgå et obligatorisk praktikforløb hos en virksomhed af et semesters varighed. Ordningen skal være med til at sikre, at de nyuddannede ingeniører er fuldt erhvervsparate, når de afslutter deres uddannelse.\n- Projektsamarbejde med virksomheder er ekstremt lærerigt for vores studerende og er med til at give dem et realistisk billede af det arbejdsliv, der venter dem. Samtidig giver det os som uddannelsesinstitution den fordel, at vi får en stor kontaktflade til erhvervslivet og indsigt i de tendenser, der præger udviklingen, siger Thomas Vosegaard. mola