inquiry i naturfags undervisningen - PDF\ninquiry i naturfags undervisningen\nDownload "inquiry i naturfags undervisningen"\n1 DISSEMINATING INQUIRY-BASED SCIENCE AND MATHEMATICS EDUCATION IN EUROPE IMPLEMENTERING AF EN IBSME (INQUIRY-BASED SCIENCE AND MATHEMATICS EDUCATION) TILGANG TIL UNDERVISNING inquiry i naturfags undervisningen WYNNE HARLEN Medlem af Fibonacci Projektets Videnskabelige Komite IDA GULDAGER OG CLAUS AUNING Fibonacci partner, UC Syddanmark WITH THE SUPPORT OF\n2 Resources for Implementing Inquiry in Science and Mathematics at School The Fibonacci Project ( ) aimed at a large dissemination of inquiry-based science education and inquiry-based mathematics education throughout the European Union. The project partners created and trialled a common approach to inquiry-based teaching and learning in science and mathematics and a dissemination process involving 12 Reference Centres and 24 Twin Centres throughout Europe which took account of local contexts. This booklet is part of the Resources for Implementing Inquiry in Science and in Mathematics at School. These Resources include two sets of complementary booklets developed during the Fibonacci Project: 1) Background Resources The Background Resources were written by the members of the Fibonacci Scientific Committee. They define the general principles of inquiry-based science education and inquiry-based mathematics education and of their implementation. They include the following booklets: 1.1 Learning through Inquiry 1.2 Inquiry in Science Education 1.3 Inquiry in Mathematics Education 2) Companion Resources The Companion Resources provide practical information, instructional ideas and activities, and assessment tools for the effective implementation of an inquiry-based approach in science and mathematics at school. They are based on the three-year experiences of five groups of Fibonacci partners who focused on different aspects of implementation. The Companion Resources summarise the lessons learned in the process and, where relevant, provide a number of recommendations for the different actors concerned with science and mathematics education (teachers, teacher educators, school directives, deciders, policy makers ). They include the following booklets: 2.1 Tools for Enhancing Inquiry in Science Education 2.2 Implementing Inquiry in Mathematics Education 2.3 Setting up, Developing and Expanding a Centre for Science and/or Mathematics Education 2.4 Integrating Science Inquiry across the Curriculum 2.5 Implementing Inquiry beyond the School Reference may be made within this booklet to the other Resource booklets. All the booklets are available, free of charge, on the Fibonacci website, within the Resources section. DISSEMINATING INQUIRY-BASED SCIENCE AND MATHEMATICS EDUCATION IN EUROPE IMPLEMENTERING AF EN IBSME (INQUIRY-BASED SCIENCE AND MATHEMATICS EDUCATION) TILGANG TIL UNDERVISNING inquiry i naturfags undervisningen inquiry i naturfags undervisningen WYNNE HARLEN Medlem af Fibonacci Projektets Videnskabelige Komite WYNNE HARLEN Medlem af Fibonacci Projektets Videnskabelige Komite IDA GULDAGER OG CLAUS AUNING Fibonacci partner, UC Syddanmark Editorial coordinator : Susana Borda Carulla Fibonacci Scientific Committee : Michèle Artigue, Peter Baptist, Justin Dillon, David Jasmin, Wynne Harlen, Pierre Léna Fibonacci Project, December 2012 ISBN: This project has received funding from the European Union s Seventh Framework Programme\n3 2 Oversætternes forord Vi har i dette hæfte valgt at anvende begrebet inquiry den engelske betegnelse frem for at oversætte denne til dansk. Vi finder at formuleringen undersøgelses baseret ikke på samme måde som inquiry rummer det spørgende udgangspunkt for undervisningen, som er væsentlig i en inquiry tilgang til undervisningen.i hæftets anden del formidles erfaringer fra de danske Fibonacci skoler. Indhold 1 Introduktion Hvad kendetegner naturfaglig inquiry En inquiry tilgang til naturfaglig læring En model for naturfaglig læring gennem inquiry Betydningen af inquiry færdigheder Hvorfor er det vigtigt at lære naturfag gennem inquiry Væsentlige aspekter ved at undervise i naturfagene med en inquiry baseret tilgang Klasseværelsets organisering At fremme samarbejde eleverne imellem At stille produktive spørgsmål Hvordan tage afsæt i elevernes forforståelse og ideer Hvordan understøtte eleverne i at udvikle og anvende inquiry færdigheder Afholde diskussioner Hvordan guide elevernes logbogsskrivning Hvordan anvende evaluering til at fremme læring Hvordan understøtte læreres implementering af en inquiry-baseret naturfagsundervisning Hindringer for en inquiry-baseret undervisning Hvordan fremme en inquiry-baseret naturfagsundervisning Konklusion Litteratur Introduktion Et centralt mål for naturfagsundervisningen er elevernes forståelse, dvs. ikke blot at være i stand til at gentage fakta og huske viden. Inquiry spiller en vigtig rolle i udviklingen af forståelsen, da det indebærer elever udvikler forklaringer gennem deres egne handlinger, tænkning og argumentation i forhold til forskellige forhold i omverdenen. Inquiry-baseret undervisning i naturfag fremmer både begrebsmæssig forståelse og udvikling af færdigheder hvilket er bredt anerkendt som nødvendig af alle i det 21. århundrede - såsom kritisk tænkning, samarbejde, inddragelse af alternative muligheder samt effektiv kommunikation. I en overfladisk læreproces, hvor motivationen er baseret på tilfredsstillelsen ved at blive belønnet, men når læring sker gennem inquiry, kommer motivation fra den tilfredsstillelse det er at opnå forståelse af noget, der ikke tidligere er forstået. Argumentationen bag disse påstande bliver uddybet, når vi i kapitel 2 og 3 i dette hæfte indtænker karakteristika ved den naturfaglige inquiry således som den praktiseres af videnskabsfolk og elever, og hvordan læring finder sted gennem inquiry. I kapitel 4 drøftes mere indgående hvilket udbytte eleverne har af inquiry tilgang til undervisningen, og hvorfor dette er en vigtig måde at lære på. Fokus skifter til undervisning med en inquiry tilgang i kapitel 5, hvor vi diskuterer otte centrale aspekter ved inquiry-baseret pædagogik, her er nogle praktiske forslag koblet til hvert enkelt aspekt. Kapitel 6 gøres der ganske kort opmærksom på den støtte, der er tilgængelig for lærere, når de implementerer naturfaglig inquiry. Vi slutter med en konklusion som opregner de ændringer i pædagogikken, som kan være nødvendige for gennemførelsen af inquiry-baseret undervisning og læring. Vi skal gøre det klart fra starten, at inquiry kun er én af en række tilgange til læring og undervisning i naturfagsundervisningen. Men inquiry er en særdeles vigtig tilgang til undervisningen, baseret på forskning og moderne syn på, hvordan elever lærer og på betydningen af gradvist at udvikle forståelse for fænomener i omverden når erfaringsmængden stiger. 2. Hvad kendetegner naturfaglig inquiry Begrebet inquiry anvendes på engelsk både inden for uddannelse og i hverdagssproget. Begrebet henviser til at søge viden eller information ved at stille spørgsmål. Det bliver nogle gange sidestillet med forskning, efterforskning, eller søgen efter sandhed. Inden for uddannelse kan inquiry finde sted i flere fagområder, såsom historie, geografi, billedkunst, såvel som naturvidenskab, matematik og teknologi, når spørgsmålene er rejst, evidens indsamlet og mulige forklaringer taget i betragtning. Inden for hvert fagområde opstår forskellige former for 1 viden og forståelse. Det der adskiller naturfaglig inquiry er, at det fører til viden om og forståelse af menneske og natur gennem metoder, som baserer sig på indsamling - og brug af evidens1. Naturfaglig inquiry begynder med udforskningen af et objekt, en begivenhed eller et fænomen der vækker undren, hvilket fører til refleksioner over, hvad der kan forklare dette, og underbygget af, hvad der allerede vides om dette. Refleksionerne (hypoteserne) fører til forudsigelser og undersøgelser, som måske eller måske ikke indebærer eksperimenter for at teste disse. Ved at teste mener vi at sammenligne det af en teori eller model forudsagte med det fundne eller observerede. Dette indebærer ofte at eksperimentere, men kan også omfatte indsamling af data ved observationer, såsom månens og planeternes bevægelser. Hvad der dog altid vil indgå, er indsamling af data samt analyse og fortolkning af disse data for at tilvejebringe dokumentation / evidens i forhold til de spørgsmål og hypoteser, der testes. Efter at have testet forskellige forudsigelser samt kontrolleret og gentaget dataindsamlingen hvor det er muligt, kan konklusioner drages. Disse bidrager til forståelsen af begivenheden eller objektet, der undersøges. I hele denne proces vil forskerne lave nøje optegnelser, konsultere andres forskning samt præsentere og diskutere deres ideer og fremgangsmåder med andre - på konferencer og gennem tidsskrifter - og dele deres resultater. Darwins forskning illustrerer aspekter i denne proces. Ved at studere detaljerne i særlige organismer udviklede han mulige forklaringer på de forskelle, han fandt, herefter testede han disse hypoteser med yderligere observationer og eksperimenter. 1. Diskussionen omkring karakteren af naturfagenes egenart bliver uddybet i Fibonacci Background Booklet Learning through Inquiry, tilgængelig via i afsnittet Ressourcer. 3\n4 4 5 Darwin var drevet af nysgerrighed og ønsket om at besvare spørgsmål, ligesom de naturfaglige undervisere i Boks 1 var. Det er væsentligt at notere sig nogle af de vigtigste karakteristika ved inquiry udført af forskere, og huske på disse, når man overvejer, om inquiry foretaget af elever er virkelig naturfaglig inquiry2. Forskere som arbejder med en inquiry tilgang: kender ikke svaret på det spørgsmål eller problem der bliver undersøgt; betragter undersøgelsen som vigtig og engagerende og er begejstrede over at prøve at finde et svar; ved nok om emnet til at få nogle ideer om, hvad der kan være forklaringen eller svaret; ved hvordan man udfører inquiry naturfagligt; bruger data som grundlag for evidens, men indsamler ikke nødvendigvis nye data.. En lignende diskussion om karakteren af inquiry i matematik kan findes i den supplerende guideline Inquiry- Based Mathematics Education. Box 1 I en forelæsning med titlen Wait, wait! Don t tell me!, talte Marc St. John 3 om spændingen ved selv at finde et svar på spørgsmål. Han fortæller, hvordan han og en anden fremtrædende naturfagsunderviser, Hubert Dyasi, kom til at spekulere på, hvis man lyser med en lommelygte på flammen fra et stearinlys, vil flammen så kaste en skygge? De havde forskellige ideer om dette, begge baseret på erfaringer fra lignende fænomener. Med stearinlyset foran dem, sagde den ene Denne flamme er intet andet end lys, og jeg er sikker på, at lys vil passerer lige gennem flammen. Derfor vil lommelygtens lys skinne lige igennem flammen og ikke lave en skygge. Den anden sagde: Nej, jeg kan ikke se gennem flammen. Flammen vil blokere for lyset på den anden side. Der må være en skygge «. Uden at ødelægge historien ved at fortælle, hvad der videre skete, lyste de selvfølgelig med lommelygten på flammen. Her er det væsentligt at bemærke, at de ikke kendte svaret. Forfatteren konkluderer: inquiry kræver, at du ved, at du ikke ved noget, som du føler, du bør vide. Og i denne proces vil du opleve engagement, spænding og energi, lige som vi gjorde her. 3. En inquiry tilgang til naturfaglig læring I processen beskrevet ovenfor, er forskerne i en læreproces og øger både deres egen og andres viden om omverden. Elever som lærer gennem inquiry øger også deres viden og forståelse for naturfagene og om naturfagene og på samme tid, lærer de en inquiry-baseret tilgang: de lærer hvordan de lærer. 3.1 En model for naturfaglig læring gennem inquiry Processen begynder ved at forsøge at forstå et fænomen, eller besvare et spørgsmål, om hvorfor noget opfører sig på en bestemt måde eller antager en bestemt form. De indledende undersøgelser afslører egenskaber og funktioner der koblet til tidligere ideer, kan føre frem til mulige forklaringer ( Jeg tror, det kunne være... ) Jeg har set noget som dette, når... Det er lidt ligesom... ). Der kan være flere ideer fra tidligere erfaringer, der kan være relevante og gennem diskussion vælges en af disse som den der rummer en mulig forklaring eller hypotese som kan efterprøves (Figur 1) Når eleverne arbejder naturfagligt vil de efterfølende kunne se, hvor anvendelig den valgte oprindelige idé er ved at formulere en forudsigelse baseret på denne, for kun hvis deres ideer har forudsigelseskraft er de valide. For at teste forudsigelsen samles nye data om fænomenet eller problemet, derefter analyseres, og resultaterne anvendes som evidens og sammenlignes med forudsigelsen. Dette er forudsigelse -> planlægning og undersøgelse -> fortolkning data sekvensen i Figur 2. Mere end én forudsigelse og test er ønskelig og derfor kan denne sekvens gentages flere gange. Figur 1 Ny erfaring eller nyt spørgsmål Mulig forklaring Figur 2 Ny erfaring eller nyt spørgsmål Mulig forklaring Forudsigelse Planlæg og udfør en undersøgelse Eksisterende ide Eksisterende ide Ud fra disse resultater kan en foreløbig konklusion drages i forhold til den oprindelige idé. Hvis denne er en god forklaring bliver den eksisterende idé ikke blot bekræftet, men bestyrket - større - fordi den nu forklarer en bredere vifte af fænomener. Selv om den ikke virker og en alternativ idé må prøves (en af de alternative ideer i figur 3), har erfaringerne været med til at forfine ideen, således er det også nyttigt at vide, at den eksisterende idé ikke passer. Det er processen med, på en naturfaglig måde, at opbygge forståelse gennem indsamling af evidens til at teste mulige forklaringer og idéerne bag disse, som vi betegner som læring gennem naturfaglig inquiry. Figur 3 Ny erfaring eller nyt spørgsmål Mulig forklaring Fortolk data Alternativ ide Eksisterende ide Større ide 2 En lignende diskussion om karakteren af inquiry i matematik kan findes i the Fibonacci Background Booklet Inquiry in Mathematics Education, tilgængelig på under Resources sektionen. 3 St. John, M. (1998). Wait, wait! Don t tell me! The Anatomy and Politics of Inquiry. The 1988 Catherine Molony Memorial Lecture. City College Workshop Centre, New York. Denne model for udviklingen af forståelse bidrager med et indblik i, hvordan mindre ideer (dem, der gør sig gældende for konkrete observationer eller erfaringer) gradvist bliver udviklet til store ideer (dem, der gælder for en vifte af relaterede objekter eller fænomener). Forudsigelse Planlæg og udfør en undersøgelse Fortolk data Konklusion\n5 6 7 Dermed er det vigtig at erkende, at undervisning må starte fra de ideer eleverne allerede har, for hvis disse blot lægges til side vil eleverne stadig holde fast i disse ideer, fordi det er dem, som de selv er nået frem til og giver mening for dem. Eleverne skal have mulighed for selv at erfare hvilke ideer der er mere i overensstemmelse med evidensen. Da evnen til at sætte spørgsmålstegn ved, beskrive, foreslå, kommunikere og konkludere sprogligt er omfattet af denne proces, er inquiry tæt forbundet med udviklingen og anvendelsen af relevant fagsprog. 3.2 Betydningen af inquiry færdigheder Udviklingen af en forståelse på denne måde, afhænger af de processer, der er involveret i at formulere forudsigelser og at indsamle evidens for at teste disse, af at disse udføres på en naturfaglig måde. Elever, specielt yngre børn, anvender ikke instinktivt disse processer konsekvent. De tester måske ikke deres oprindelige idéer, og hvis de gør, gør de det måske ikke på en naturfaglig måde. Deres oprindelige idéer kan påvirke, hvad de observerer ved at fokusere på de observationer, som bekræfter deres ideer, uden hensyntagen til de observationer, der kunne udfordre dem. Elever formulerer sommetider forudsigelser, som de allerede ved vil være sande og det er således ikke en test af en idé. Når de designer en test, kontrollerer de måske ikke variabler, der skal holdes konstant. Når disse ting sker, er de ideer, der fremkommer, ikke i overensstemmelse med evidens: Derfor er det væsentligt at hjælpe eleverne til at udvikle de nødvendige færdigheder i forhold til at gennemføre naturfaglige undersøgelser. Selv når børn er i stand til at anvende disse fremgangsmåder i nogle sammenhænge, er de nødvendigvis ikke i andre. Der er faktisk masser af evidens der underbygger, at viden om det emne, der undersøges har en stærk indflydelse på, hvordan disse processer udføres. Til en vis grad er dette indlysende, da det kan forventes, at kendskab påvirker erkendelse af, hvilke variabler sandsynligvis vil være relevante i en given undersøgelse. Så selv et yngre barn kan være i stand til at planlægge en fair test«af, hvor godt bolde hopper på forskellige overflader, men de vil ikke være i stand til at planlægge en fair test af noget meget mindre velkendt for dem, såsom hvordan en væskes koncentrationen påvirker væskens osmotiske tryk. Med andre ord påvirker den måde, hvorpå processerne udføres på en afgørende måde de ideer, der opstår. Men samtidig kan indholdet påvirke anvendelsen af processen. Dette komplekse samspil mellem proces og indhold betyder, at begrebsmæssig forståelse og færdigheder i at undersøge og ræsonnere skal udvikles samtidig. 4. Hvorfor er det vigtigt at lære naturfag gennem inquiry Der er flere grunde til, at læring gennem naturfaglig inquiry bør være en del af erfaringsgrundlaget for alle elever. Det vil ikke være den eneste form for pædagogik, de vil støde på i naturfagsundervisningen, for der er visse ting, der skal læres, såsom færdigheder i at anvende udstyr, navne, principper og symboler, hvilket det er bedst at undervise direkte i. Også i overbygningen og på ungdomsuddannelserne, er det nødvendigt at eleverne bliver introduceret for komplekse og abstrakte ideer, der ikke er tilgængelige for dem gennem inquiry. Men erfaringerne med at udvikle forståelse gennem deres egen tænkning og argumentation har mange fordele for eleverne, og kan ikke er opnås på andre måder. Disse omfatter: glæde og tilfredsstillelse ved selv at finde ud af noget, de ønsker at vide; selv at erfare, hvad der virker i stedet for blot at få det at fortalt; på en gang tilfredsstille og samtidig stimulere deres nysgerrighed i forhold til verden omkring dem; gradvist udvikle mere tungtvejende ideer om verden omkring dem; udvikle de færdigheder, der er nødvendige i den naturfaglig inquiry ved at deltage i denne; indse, at det at lære naturfag både rummer diskussioner og at arbejde sammen med - og at lære af andre, direkte eller gennem skriftlig kilde; en forståelse af naturfagene som følge af menneskelig stræben. Hvis disse fordele skal realiseres i praksis har det konsekvenser for de erfaringer, som eleverne har behov for og dermed også for lærere. Vi behandler disse overordnet her og mere detaljeret i det følgende afsnit. Glæde og tilfredsstillelse ved selv at finde ud af noget, de ønsker at vide Glæde er en stærk motivation for at gøre hvad som helst, herunder at lære naturfag. Hvis der skal være et ægte engagement, så skal eleverne se spørgsmålet eller problemet som reelt problem, noget som de ikke kender svaret på, men ønsker at finde ud af. Det praktiske arbejde i skolens laboratorier eller klasseværelser omhandler ofte spørgsmål, der er stillet af lærerne og som er ikke interessante for eleverne. Dette skyldes nogen gange at svaret synes indlysende (de ved sikkert, at en bil der starter højere oppe på en rampe vil køre længere end den der starter længere nede) og nogle gange at det ikke er blevet sat ind i en sammenhæng, der gør det muligt for eleverne at formulere egne spørgsmål (hvorfor skulle de have interesse for, hvad der påvirker et penduls svingninger?). Boks 2 illustrerer hvordan forskellige tilgange påvirker i hvilket omfang eleverne føler ejerskab i forhold til spørgsmålet. Boks 2 Forestil dig, at en lærer gennemgår et forløb om måling af tid. Et af de tidtagnings værktøjer eleverne undersøger er et timeglas. Eleverne bliver udfordret til at tænke over, hvordan timeglas er lavet, og hvilke faktorer (variabler) der er vigtige for at kontrollere den tid, det tager for sandet at løbe igennem. Et andet vigtigt udbytte er, at eleverne indser, at de kun kan opnå brugbare resultater, hvis de justerer én faktor eller variabel ad gangen (at de holder de andre konstante). Hvordan læreren skaber læringsrummet for undersøgelsen kan påvirke elevernes følelse af ejerskab og forståelse. a) En lærer viser eleverne et timeglas og forklarer hvilke faktorer, den tid det tager sandet at løbe ud, er afhængig af. Læreren fortæller endvidere eleverne, at de vil være i stand til at selv at se dette, og giver dem herefter vejledning i at udføre eksperimenterne. Denne metode er beslægtet med den traditionelle, katederundervisning, hvor læreren udleverer resultaterne. Dette er meget forskelligt fra en inquiry-baseret tilgang til undervisningen. b) En anden lærer sætter eleverne til at observere, tegne og beskrive et timeglas stillet på katederet, og derefter spørge dem, hvilke faktorer der afgør, hvor lang tid det tager for sandet at løbe i gennem, og derefter gå videre til at drøfte de undersøgelser, de vil udføre. Dette spørgsmål kan være meningsfuld for nogle af eleverne, men sandsynligvis ikke for dem med få erfaringer med timeglas. c) En tredje lærer har opstillet mindst tre timeglas, hvoraf sandet i det ene er meget længere tid om at løbe ud end de andre. Eleverne, inddelt i grupper, observerer, tegner og beskriver de timeglas, de har foran dem, og bemærker de særlige kendetegn ved hvert enkelt og at sandet ikke er færdigt med at løbe ud på samme tid i de forskellige timeglas. Mange vil at undre sig over hvorfor. Dette er et eksempel på, en læringsramme der lægger op til en undersøgelse, hvor eleverne kan forventes at få større ejerskab til problemet 4. Selv at erfare, hvad der virker frem for blot at få det at fortalt Konkrete erfaringer er nødvendige, for at eleverne selv kan forestille sig, om de ideer og forklaringer, som de kommer med på et nyt fænomen, virker. Vi ved fra megen forskning 5 at eleverne møder i skole med ideer, teorier og forklaringer på, hvordan verden fungerer. Disse ideer kan være videnskabeligt korrekte eller ikke, men de virker for eleven. Ord alene har ringe magt til at ændre disse ideer. Det er ikke nok at fortælle dem eller at vise dem, at resultaterne af et eksperiment viser, at deres idé ikke kan være sand. 4 Fra Saltiel, E. (2006). Methodological Guide. Inquiry-Based Science Education: Applying it in the Classroom. Pollen Project. Tilgængeligt via 5 For eksempel, se:\n6 8 9 Eleverne har brug for selv at komme til denne erkendelse, ligesom de har gjort uden for skolen. De har brug for at stille spørgsmål, afprøve deres idéer om, hvad der kunne være svaret, og drage nye konklusioner, som eksemplificeret i Boks 3. Boks 3 I et klasseværelse beskrevet i en artikel af Konicek og Watson 6, talte to elever om varme og temperatur, og insisterede på, at deres varme trøjer og jakker skabte varmen, der holdt dem varme. De udførte en række forsøg i klassen med forskellige materialer og termometre pakket inde i disse, men eleverne vedblev at insistere på, at kulde måtte trænge ind og derfor ville termometrene ikke vise nogen stigning i temperatur. Det var først efter en række af eksperimenter og diskussioner, at de fleste elever var villige til at give slip på deres oprindelige idé. Sådanne erfaringer kan på sigt, føre til at forståelsen af forskellen mellem temperatur og varme, to abstraktioner som der ofte ikke skelnes mellem i almindelig daglig tale.. Gradvist udvikle mere tungtvejende ideer om verden omkring dem; Et af de overordnede mål for undervisning i naturfag er at sætte eleverne i stand til at forstå nogle grundlæggende eller store naturvidenskabs ideer - og om naturvidenskab der sætter dem i stand til at føre fysisk og følelsesmæssigt sundt og givende liv og træffe kvalificerede beslutninger som ansvarlige fremtidige borgere. Disse store ideer er meget abstrakt, uafhængige af kontekst, og ikke de ideer, eleverne kan udvikle gennem deres egen inquiry spørgsmål, som er kun udgangspunkterne frem mod disse mål. Udviklingen fra små til større idéer afhænger af udbygningen af erfaringsgrundlaget, udvikling af argumentations kompetencer, og adgang til forskellige måder at forklare fænomener og relationer på. For eksempel er det at bevæge sig fra en idé om, hvorfor et bestemt objekt flyder i vand, til den store idé om opdrift og densitet der gælder for alle objekter og alle væsker, et stort skridt, som involverer evnen til at se mønstre i, hvad der sker i meget forskellige situationer. Vejen til udvikling vil derfor variere fra elev til elev i henhold til deres muligheder både i og uden for skolen. En præcis udviklingsbeskrivelse, der gælder for alle elever, er således urealistisk. Men der er fælles tendenser, der muliggør en bred beskrivelse af, hvad der kan forventes på forskellige punkter som eleverne bevæger sig igennem fra førskole gennem folkeskolen og ungdomsuddannelserne. Disse tendenser kan indeholde: - øget evne til at forstå, at fænomener kan forklares ved hjælp af egenskaber og funktioner, der ikke er direkte observerbare; - større anerkendelse af, at flere faktorer må forstås, hvis fænomener skal forklares; - større kvantificering af observationer, ved hjælp af matematik til at forfine relationer og uddybe forståelsen; - mere effektiv brug af fysiske, mentale og matematiske modeller 7. Boks 4 Et lille akvarium halvt fyldt med vand blev efterladt utildækket for at udforske hvilke ideer seksårige børn havde om fordampning. Blandt børnenes forslag til hvorfor vandstanden sank, var, at mus havde drukket af akvariet om natten. Adspurgt om, hvordan de ville teste dette, forslog børnene at lægge noget ost ved siden af akvariet. Tegn på at der var gnavet af osten, sagde de, ville teste deres idé om at musene var indblandede. Læreren hjalp dem med at udføre denne test. En urørt ost men et fortsat svind i vandet tvang dem til at overveje en alternativ forklaring. Læreren hjalp dem i denne proces ved at henlede børnenes tanker på det vand der forsvinder fra tøj der er hængt til tørre på en tørresnor, og bad børnene at tænke over lighederne mellem de to begivenheder. Da de erkendte, at vandet fra tøjet blev en del af luften, hun hjalp dem forbinde dette med fordampning af vand fra akvariet og overveje, om det samme kunne være sket der. Yderligere eksperimenter med beholdere med vand, tildækkede og utildækkede, bidrog med evidens så børnene kunne se, at dette var en mulig forklaring - men kun efter forkastelse af hypotesen om mus, da denne også ville have forklaret forskellen! Som et resultat af at teste idéen baseret på andre erfaringer, udviklede børnene en forståelse af, hvordan vand kan blive en del af luften, der var bare en smule mere omfattende end deres oprindelige ide. Udviklingen af større ideer om vand der skifter tilstandsform til damp ville kræve yderligere erfaringer med vands forskellige tilstandsformer 8. Udvikle de færdigheder, der er nødvendige i den naturfaglig inquiry ved at deltage i denne Der er mange vigtige naturfaglige inquiry færdigheder såsom at stille spørgsmål, at formulere forudsigelser, designe undersøgelser, analysere data og underbygge påstande med evidens. Af disse mange færdigheder, er en af de vigtigste at observere nøje og bestemme, hvad det er vigtigt at observere. Eleverne observerer og reagerer på mange ting, og de ignorerer mange ting, lige som voksne gør. Når de forsøger at forstå noget, er det vigtigt, at de ser nærmere på specifikke egenskaber ved et fænomen. Ellers vil deres observationer - de data, de indsamler - være irrelevante for spørgsmålet eller problemet. Med andre ord, for at se noget, du har brug for at vide, hvad du forsøger at se, og hvad du leder efter (se Boks 5). Ofte bliver eleverne simpelthen bedt om at observere noget nøje. Men hvad betyder det? Hvad leder de efter? Mange vil have brug for vejledning. For eksempel at blive bedt om at iagttage to blomster er meget anderledes end at blive bedt om at se på disse blomster og notere ligheder og forskelle. For at elever kan lære at anvende naturfaglige inquiry færdigheder, har de brug for vejledning som denne, og de har ofte brug for helt konkret at blive undervist i færdighederne. På alle niveauer skal elevernes ideer tages som udgangspunkt for udvikling; der er ikke kun én udviklings retning for alle elever og alle ideer. Måderne hvorpå elevernes egne ideer bliver mødt og bevæger sig fra mindre til større ideer variere alt efter ideens karakter og de erfaringer, der fører frem til den. For eksempel har elever i nogle tilfælde forskellige ideer om det samme fænomen alt efter hvilke sammenhænge fænomenet forekommer i og de har brug for hjælp til at forbinde disse og se, at den mere naturfaglige idé er gældende for begge (Boks 4). Ofte er deres idéer baseret på begrænsede erfaringer, og deres erfaringer skal udvides for at føre til en mere bredt anvendelig idé. Igen vil elevernes argumentation sandsynligvis være begrænset: enten lægger de kun mærke til data, der bekræfter deres idé, eller de bevarer en idé, på trods af beviser for det modsatte, i mangel af et alternativ, der giver mening, og som må introduceres. 6 Kopnicek, R. and Watson, B. (1990). Teaching for Conceptual Change : Confronting Children s Experience. Phi Delta Kappan, 71, From Harlen, W. (2010). Principles and Big Ideas of Science Education. Hatfield, Herts: Association for Science Education. Available from in English, from in French, and from in Spanish. 8 Fra Harlen, W. (2006). Teaching, Learning and Assessing Science 5-12 (4th edition). London: Sage\n7 10 11 Boks 5 I en klasse der arbejder med emnet luft, ønsker læreren at vise en gruppe elever, at et stearinlys under et glas vil brænde i længere tid jo større glasset er. Han havde tre glas af forskellig størrelse og forklarede eleverne hvordan de skulle placere dem over de tre brændende stearinlys på samme tid. Det fungerede godt. Men da læreren spurgte eleverne om hvilke forskelle de iagttog mellem glassene, blev han skuffet over deres svar. Ingenting. Det var ens for dem alle. Alle lysene gik ud Ingen af eleverne havde observeret hvad læreren håbede, at de ville lægge mærke til - forskellen i hvor lang tid flammen brændte i hvert glas, en forskel der var tydelig nok til at blive bemærket af en person, der søgte efter den. Læreren havde antaget, at fordi forskellen kunne observeres, ville den blive observeret. En diskussion af, hvad der kunne påvirke hvornår lysene gik ud, ville måske have fokuseret elevernes observation af de forskelle, der kunne iagttages 9 Indse, at det at lære naturfag både rummer diskussioner og at arbejde sammen med - og at lære af andre, direkte eller gennem skriftlig kilde For at direkte erfaring kan føre til forståelse, skal eleverne til at tænke over deres hands-on arbejde, drøfte dette med andre på en eftertænksom måde, og skrive om dette. Elevernes ideer og teorier, forudsigelser, ideer til at designe en undersøgelse, konklusioner, alt skal gøres eksplicit, samt deles og drøftes mundtligt og skriftligt. I mange tilfælde er det ved at forsøge at forklare et synspunkt for andre, at man finder svar på ens egne spørgsmål. Hvem er ikke stødt på et problem, og har i forsøget på at skrive det ned eller forklare det til en anden, fundet en del af løsningen? Det modsatte gælder også. Det er ofte ved at forsøge at forklare noget at ens manglende forståelse bliver tydelig. For mange elever (og også voksne) kommer det mundtlige først. Når noget er blevet sagt, kan det skrives. En forståelse af naturfagene som følge af menneskelig stræben Naturfaglig undersøgelse er sjældent en individuel aktivitet: Det er en samarbejdsaktivitet. Sandt nok findes der er eksempler på individuelle studier, såsom biologer, der tilbringer tid alene med at studere adfærd hos en særlig art, som Darwin gjorde, men de må også indsende deres arbejde til et større publikum til diskussion og debat. Når eleverne arbejder sammen i små grupper eller teams, arbejder de som mange forskere gør: de deler ideer, debatterer og tænker over, hvad de skal gøre, og hvordan det skal gøres. Fordi de arbejder som et team, har de brug for at arbejde sammen om at få organiseret arbejdet, tildele ansvar og kommunikere effektivt med hinanden. De har også brug for at forberede sig på at dele deres ideer, når hele klassen samles. Dette er en god mulighed for at lære at præsentere og forsvare ideer, lytte, spørge ind til og debattere andres idéer, og at indse, at der kan være forskellige måder at gribe det samme problem an på. Selv at finde ud af ting, er et middel til at forstå, hvordan naturfaglige ideer skabes og sætter gang i forståelse af hvad der særligt kendetegner naturfaglig forståelse, naturvidenskabens styrker og begrænsninger. Dette er vigtigt, fordi eleverne har brug for at vide, at naturfaglige ideer ikke kun, hjælper os med at forklare verden omkring os, men også hvorfra disse idéer stammer. Uden at vide, hvordan disse ideer blev udviklet, ville det at lære naturfag kræve blind accept af mange ideer om den naturlige verden, som strider mod almindelig sund fornuft. At lære om naturvidenskabens mennesker og historie understøtter værdsættelse af naturvidenskab som en vigtig menneskelig stræben, hvor pålidelig viden er opbygget gennem en systematisk indsamling af data og brug af evidens. Eleverne kan for eksempel lære, historien om, hvordan Pasteur brugte sin viden om mikrober til at studere vingæring og konservering af vin 11, eller i en anden kulturel baggrund, historien om at forstå øjets opbygning og synet af Ibn al-haytham 12. Naturfaglig inquiry omfatter også brugen af data fra sekundære kilder såsom bøger, eksperter og internettet. Som tidligere nævnt kan eleverne ikke finde alt, hvad de behøver at vide gennem direkte handlinger (se Boks 6). Men med en inquiry tilgang vil de måder, hvorpå sekundære kilder anvendes være forskellig fra de mere traditionelle anvendelser. De anvendes til gavn for elevernes undersøgelser, ikke som en erstatning for dem. Direkte undersøgelser fører ofte til spørgsmål, som ikke kan besvares direkte eller konklusioner, der kun foreløbige. Dette er det rette tidspunkt at anvende andre kilder. Ikke nok med at eleverne på denne måde finder de oplysninger, de ønsker, men de lærer, hvordan og hvor de skal lede samt nødvendigheden af at betragte sekundære kilder med et kritisk blik. Boks 6 I et klasselokale arbejdede eleverne med et forløb om den menneskelige krop. Denne dag var emnet knogler. I en tidligere time, tegnede hver elev knoglerne, som de forestillede sig dem, på omridset af en krop. I denne time blev eleverne inddelt i grupper på fire og tegnede på en ny krops skitse de knogler, som alle gruppens medlemmer var enige om eksisterede, og i en anden farve, dem, som der var uenighed om. I den efterfølgende diskussion på klassen, blev de områder hvor der var uenighed identificeret. Et spørgsmål handlede om, hvor mange knogler, der er i rygraden, en eller flere? Andre spørgsmål er blevet også stillet, og eleverne søgte nu efter svarene i deres bøger, helt sikre på, hvad de ledte efter 10. En fors tåelse af naturfagene som følge af menneskelig stræben 9 Fra Harlen, W. (ed.) (2001). Primary Science: Taking the Plunge (2nd Edition). Portsmouth NH: Heinemann. Dette eksempel bliver også refereret I en video dokumentar for læreruddannelsen publiceret af La main à la pâte (French, English, Spanish): Learning Science and Technology in School (2010), available at 10 Fra Saltiel, E. (2006). Methodological Guide. Inquiry-Based Science Education: Applying it in the Classroom. Pollen Project. Tilgængelig via 11 See Jasmin, D. (2004). L Europe des découvertes. Paris: Le Pommier. Available in English as European Discoveries, at 12 See Djebbar, A., De Hosson, C. & Jasmin, D. (2009). Les découvertes en pays d Islam. Paris : Le Pommier. Available in English as Discoveries in the Islamic World, at\n8 12 5. Væsentlige aspekter ved at undervise i naturfagene med en inquiry baseret tilgang I al undervisning i naturfag involveres lærere i en række pædagogiske beslutninger. Heriblandt: beslutninger om klasseværelsets organisering, om at fremme samarbejde, om hvilken slags spørgsmål der skal stilles, om hvordan elevernes tidligere erfaringer inddrages, om hvordan elevernes viden, forståelse og færdigheder udvikles, om hvordan forskellige former for drøftelser tilrettelægges; om hvordan eleverne skal fastholde og formidle deres arbejde, om hvilken form for feedback eleverne skal gives på deres arbejde, samt brug af evaluering for at fremme læring. At sætte eleverne i stand til at lære gennem inquiry kan kræve en ændring af, hvordan disse aspekter af undervisningen udføres. I dette afsnit vil vi overveje, hvad der kræves i forhold til disse aspekter af undervisningen og komme med nogle konkrete forslag til, hvordan disse implementeres i praksis. 5.1 Klasseværelsets organisering Hvis eleverne skal engagere sig i hands-on undersøgelser i grupper, skal de lokaler, hvor naturfagene foregår indrettes så dette er muligt. Grupperne har brug for plads til at arbejde sammen, adgang til materialer, og steder at opbevare det arbejde der er i gang. I England har nogle primary schools og de fleste secondary schools 1 har et naturfagslokale, hvor alt dette er muligt. Hvor dette ikke er tilfældet, kan det være nødvendigt at flytte borde og stole rundt, og bruge små kasser eller bakker til materialer og igangværende arbejder. I primary schools, er det udstyr, der anvendes til forsøg er generelt almindeligt og billigt, lige fra frø og jord til snor og papirklips. Der er noget udstyr, der er dyrere, såsom batterier, måleinstrumenter, prismer, stopure, og stereolupper. I nogle naturfagelementer, såsom astronomi eller geologi, er eksperimenter med virkelige objekter ikke mulig, og der kan være behov for modeller, diagrammer eller andre medier. Uanset arten af disse materialer, er det vigtigt, at de er tilgængelige for eleverne, når de har brug for dem, og at de tager noget af ansvaret for at passe på dem. Praktiske forslag Plads til materialer, igangværende arbejder og udstillinger kan være et problem i mange klasseværelser. Der er ingen nemme løsninger, men nogle steder kan lærere arbejde sammen for at finde fælles områder til opbevaring og udstilling af elevernes arbejder. Det er ikke altid let at finde udstyr og de nødvendige materialer, hvis de ikke findes på skolen, men der findes mulige andre kilder. I nogle sammenhænge kan udstyr lånes på Centre for undervisningsmidler (CFU) eller hos naturvidenskabsfolk. I andre kan læreren forsøge at samle noget af udstyret og materialerne ved at opfordre elever og forældre til at hjælp. I endnu andre situationer kan lokale organisationer og virksomheder være i stand til at hjælpe. 5.2 At fremme samarbejde eleverne imellem Inquiry i naturfaglige læringsforløb betyder, at eleverne arbejder sammen, afprøver ting, udtænker og deler nye og usikre ideer samt lærer af hvad der ikke virker. Det er usandsynligt at dette vil foregå i et miljø, hvor eleverne bekymrer sig om at have det rigtige svar. Det vil heller ikke foregå, hvor samspillet eleverne imellem ikke er respektfuldt: at visse elever altid tager føringen, eller at det er drenge snarere end piger der betragtes som hands-on elever. Der er behov for en klasserumskultur, hvor alle elever føler sig trygge og alle har mulighed for at deltage i alle aspekter af det naturfaglige arbejde - hands-on, tænke, tale og skrive. Praktiske forslag At danne grupper til gruppearbejde er ikke let. Det er en læreproces i sig selv både for eleven og for læreren. Det er tilrådeligt at undervise eksplicit i nogle af de adfærdsmønstre der er behov for, såsom hvordan man er uenige på en respektfuld måde, lytter til hinanden, deler materialer, og giver alle tid til at tale. Der er en række specifikke tilgange til cooperative learning, som kan være nyttigt at overveje her, herunder at tildele roller (f.eks. sekretær, koordinator, materiale chef, ordfører), der byttes ofte 13. Hvis eleverne er tilbageholdende med at udveksle ideer, medmindre de er sikre på, at de er rigtige, kan det hjælpe at tale eksplicit med dem om vigtigheden af alles tanker og værdien af at diskutere noget ud fra mange synsvinkler. Grupper fungerer bedst, hvis de er små (fire er ideelt), og er klar over deres mål. I nogle forløb, når eleverne er ved at lære at arbejde sammen, eller med yngre elever kan gruppen på fire faktisk arbejde som to par i den praktiske hands-on del. 5.3 At stille produktive spørgsmål De spørgsmål, som lærerne stiller - uanset om det er til hele klassen, en lille gruppe eller en enkelt elev - spiller en meget vigtig rolle i undervisning med en inquiry tilgang. Gode spørgsmål fremmer arbejdet, det er usandsynligt, at mindre gode spørgsmål gør dette. Som Jos Elstgeest formulerer det: A good question is a stimulating question, which is an invitation to a closer look, a new experiment or a fresh exercise I would like to call such questions productive questions because they stimulate productive activity. 14 Produktive spørgsmål fremmer at eleverne begynder at formulere deres egne spørgsmål, og hvordan de kan finde svar. De kan rykke en gruppe elever til et højere arbejds - og ræsonnements niveau. Uproduktive spørgsmål kræver ofte en kort verbal respons og intet mere. ( Hvad hedder dette? Hvad er et batteri? Bevægede strømmen sig fra den positive pol til den negative pol? ). Det betyder ikke, at læreren aldrig bør stille sådanne spørgsmål, men disse er ikke det samme som de omhyggeligt udarbejdede spørgsmål, der leder eleverne ind i en inquiry proces Se Kagan S. (1993). Cooperative Learning. San Juan Capistrano, CA: Kagan Cooperative Learning. Se også den danske oversættelse: Cooperative Learning. Undervisning mad samarbejdsstrukturer, S. Kagan og J. Stenlev. 1 Det engelske skolesystem: Primary school 5-11 år Secondary school år 14 Elstgeest, J. (2001). The right question at the right time. In W. Harlen, Primary Science : Taking the Plunge (2nd edition). Portsmouth NH: Heinmann. Oversat til dansk se Metoder i naturfag en antologi, S Tougaard m.fl.københavn 2009 (side ) Et godt spørgsmål er et stimulerende spørgsmål, som er en invitation til et nærmere kig, et nyt eksperiment eller en frisk øvelse... Jeg vil gerne kalde sådanne spørgsmål produktive spørgsmål, fordi de stimulerer produktiv aktivitet\n9 14 15 Praktiske forslag Ved starten af et inquiry forløb eller en ny undersøgelse, er det indledende spørgsmål meget vigtigt. Det skal være specifik nok til at sende eleverne i den ønskede retning, men det skal være åbent nok, at de bliver udfordret af det. For eksempel: Hvad tror du, er vigtigt at vide for at få en pære til at lyse med et batteri og en pære er forskellig fra, Hvad får en pære til at lyse? og Hvilke dele udvikler en plante når den vokser er mindre produktive end Hvordan tror du, vi kan beskrive en plantes livscyklus? Spørgsmål formuleret mens eleverne arbejder kan også være mere eller mindre produktive. Spørgsmål som de følgende fremmer nye undersøgelser og overvejelser: Hvilke forskelle og ligheder ser du mellem disse objekter (eller situationer), Hvorfor tror du, disse resultater er forskellig fra de andre eksperimenter, Efter din mening, hvad ville der ske, hvis...?, Hvordan tror du, du kunne løse / klare /komme omkring..., Hvordan kunne du forklare?, Hvordan kan vi være sikre?, Hvor mange...?, Hvad er temperaturen?. Formulering efter din mening og tror du at er meget vigtigt her, da de ikke beder eleven om det rigtige svar, snarere spørger ind til, hvad eleven tænker. At give eleverne et par minutter til at tænke over et spørgsmål eller lade dem tale med en klassekammerat kan også tilskynde elever, der er tilbageholdende med at tale. 5.4 Hvordan tage afsæt i elevernes forforståelse og ideer Eleverne har generelt mange idéer om de fænomener, som de støder på i deres hverdag. Ganske ofte er sådanne ideer ufuldstændige eller de modsiger de naturfaglige forklaringer på de fænomener, der undersøges, som tidligere nævnt i afsnit 3.1 og illustreret i boks 3. Det er vigtigt at huske på, at nogle af disse ideer kan være ganske fornuftige, men bygger på en begrænset erfaring og viden. Det er vigtigt at give eleverne en mulighed for at dele deres ideer, og hvorfor de ved, hvad de ved. Derigennem hjælpes de til at blive klar over, hvilke forestillinger de har i øjeblikket, og, hvad disse er baseret på. Samtidig, når de hører de andres idéer, om enten de er korrekte eller ej, kan disse åbne op for nye måder at tænke på. At formidle og diskutere elevernes ideer er blot én måde understøtte dem i at formulere mere naturfaglige forklaringer. Lærere, der er bekendt med forskning om de mest almindelige naive hverdagsforestillinger, og som lytter til eleverne og tager deres ideer alvorligt, vil anerkende hvilke erfaringer der er behov for, således at elever bliver i stand til at overveje forskellige ideer. Det kan være, at deres idé er baseret på begrænsede erfaringer, i dette tilfælde vil det, at udvide antallet af erfaringerne, være den relevante handling. Eller det kan hjælpe at gøre eleverne opmærksomme på en ide brugt til at forklare et beslægtet fænomen (som i boks 4). Lærerne er ofte usikre på hvordan, hvornår eller om, de skal introducere den naturfaglige opfattelse af tingene. Det er rigtigt at være forsigtig, da der er en risiko for, at eleverne ikke vil forstå en forklaring, og de derfor vil stå tilbage med det indtryk, at naturfagene er for svære for dem. Men der er tidspunkter, hvor indførelsen af den naturfaglige idé er lige hvad der er nødvendigt for at fremme elevernes ideer. Når dette gøres, er det vigtigt at læreren giver en stilladsering, der er, en vis støtte, mens eleverne prøver at bruge den nye idé for se, om det giver en tilfredsstillende forklaring. For eksempel kan elever, der fortolker solens bevægelse rundt om jorden introduceres til en alternativ måde at forklare dette ved hjælp af en model. Lærerens rolle er at tilbyde denne alternative idé på en måde, således at eleverne får mulighed for at prøve denne idé af for at se det, om den giver mening for dem, men idéen påtvinges dem ikke som det rigtige svar. Dette kan sikre, at eleverne har mulighed for at se, at andre ideer end deres egen, kan forklare et fænomen mere effektivt. Praktiske forslag Forskning har identificeret nogle fælles naive forestillinger elever hos forskellige aldersgrupper. Viden om disse forestillinger er nyttige i forhold til, hvad man kan have forventning om vil dukke op og således havde nogle aktiviteter til parate til at udvide elevernes erfaringer. Eksempler på forskningsresultater kan findes på internettet 15. Hvor det er muligt, bør et forløb eller ny undersøgelse begynde med en diskussion om, hvad eleverne synes om emnet for at give læreren et første indtryk af deres erfaringer, ideer og måder at ræsonnerer om et fænomen. Når eleverne snakker og arbejder med deres undersøgelser vil flere forestillinger blive afdækket. For at elever kan udtrykke deres oprindelige tanker, har de brug at føle, at det er OK at tage fejl, og at deres ideer vil blive respekteret, at det er trygt for dem at dele deres tanker, og at de ikke vil blive betragtet dumme hvis deres forestilling er forkert. Flere pædagogiske strategier kan bruges til at fremme denne deling mundtligt og /eller skriftligt. Disse omfatter: at acceptere elevernes ideer uden at dømme dem, selvom de er forkerte ; at spørge eleverne, hvorfor de tror det de tror («Hvorfor tror du det? Hvordan fandt du ud af det?»), og at spørge ind for at få flere detaljer, således at eleverne føler, at deres ideer bliver værdsat. Når eleverne udveksler ideer, der er korrekte, er det vigtigt simpelthen at acceptere disse sammen med alle de andre ideer. Ethvert tegn på, at disse er korrekte, kan hæmme andre eleverne i fortsat at dele deres ideer. Det kan tage tid før eleverne giver slip på deres oprindelige idéer, der tidligere gav mening for dem. Eleverne har akkumuleret en masse erfaringer udenfor skolen, det er usandsynligt at disse bliver underkendt af en enkelt klasseværelse undersøgelse. De er sandsynligvis brug for en bred vifte af erfaringer og diskussioner, før de er villige til at sætte spørgsmålstegn ved og ændre deres ideer. 5.5 Hvordan understøtte eleverne i at udvikle og anvende inquiry færdigheder Betydningen af at udvikle og anvende inquiry færdigheder blev understreget tidligere i afsnit 3.2. Udvikling af den naturfaglige forståelse på en måde, (se figur 1-3 i afsnit 3.1) der baserer sig på at observere, at forudsige, at planlægge, at indsamle og fortolke data omhyggeligt. Opmærksomhed på udviklingen af disse færdigheder er derfor vigtigt, hvis inquiry er at være naturfaglig og føre til naturfaglig forståelse. For udviklingen af alle inquiry færdighederne, er de vigtigste faktorer, de muligheder eleverne har for at anvende færdighederne, og diskutere denne anvendelse. I mange naturfagstimer har eleverne ikke oplevelsen af førstehånds observationer, eller beslutte, hvordan de vil gennemføre en undersøgelse, eller at indsamle data for sig selv og bruge disse til at besvare deres spørgsmål. Dette kan skyldes at læreren eller tekstbogen har gjort det for dem eller at de følger en trin-for-trin-vejledning, som ikke giver dem plads til at tænke over, hvad de gør og hvorfor. De færdigheder elevernes oftest ikke får erfaringer med i tekst-baserede naturfagstimer - og endda i nogle timer hvor der er hands-on, men ikke minds-on - er hvor de beskæftiger sig med planlægning og gennemførelse af undersøgelser, og de som omhandler tolkning af data og at drage konklusioner. Disse er centrale færdigheder i naturfaglig inquiry og af denne grund fortjener de lidt mere opmærksomhed. Planlægning er en kompleks færdighed, der kræver erfaring og evne til at gennemtænke de mulige udfald af handlinger. Planlægning Små er en børn kompleks vil ikke være færdighed, i stand der til at kræver gøre dette. erfaring Det og er evne karakteristisk til at gennemtænke at de tænker, de mens mulige de udfald handler, af men handlinger. de kan Små blive børn introduceret vil ikke være til planlægning i stand til at ved gøre blot dette. at spørge Det er fortæl karakteristisk mig, hvad at de du tænker, vil gøre. mens Ældre de handler, børn på mellemtrinnet men de kan blive kan introduceret støttes af en til række planlægning spørgsmål, ved i blot et forløb at spørge med fortæl eksperimentel mig, hvad undersøgelse, du vil gøre. ved Ældre at beslutte, børn på hvilken mellemtrinnet faktor der kan skal støttes ændres, af en hvad række der spørgsmål, vil blive målt i et og forløb observeret, med eksperimentel og hvad der må undersøgelse, ikke ændres ved for at gennemføre hvilken faktor fair test. der skal Hvis ændres, undersøgelsen hvad er vil observerende blive målt og observeret, snarere end og eksperimenterende hvad der må ikke ændres har eleverne for at gennem- brug for beslutte, at føre diskutere, en fair hvad test. der Hvis vil undersøgelsen være vigtigt at er observere, observerende hvordan snarere de vil end observere, eksperimenterende og hvordan har de vil eleverne indsamle brug deres for data. diskutere, Overbygnings- hvad der og vil gymnasieelever være vigtigt at observere, burde hvis de hvordan har gjort de vil sig observere, disse erfaringer og hvordan tidligere, de vil være indsamle i stand deres til at planlægge data. Overbygnings- et kontrolleret og gymnasieelever forsøg uden støtte burde spørgsmål hvis de har (stillads). gjort sig Hvis disse ikke erfaringer har de, uanset tidligere, alder, være brug i stand for masser til at af planlægge muligheder et kontrolleret for selv at planlægge, forsøg uden at støtte lave fejl spørgsmål og lære af (stillads). dem. Hvis ikke har de, uanset alder, brug for masser af muligheder for selv at planlægge, at lave fejl og lære af dem. 15 For eksempel, se\n10 16 17 Imens eleverne udfører undersøgelser og indsamler data, øger de deres erfaringer og viden. Men uden diskussion, refleksion og bearbejdning, kan denne viden være fragmentarisk, skrøbelig og endda flygtig. Denne væsentlige fase med at fortolke og drage konklusioner er ofte overset, måske fordi tiden løber ud, og lærerne føler sig pressede til at komme videre til næste emne. Alle undersøgelser skal begynde med en klar idé om problemet eller spørgsmålet, der undersøges; alle burde ende med en opsamling af, hvordan resultaterne hænger sammen med problemet eller spørgsmålet. Således er det efter indsamling af data vigtigt for hver arbejdsgruppe at udvikle nogle foreløbige konklusioner: Hvilke påstande eller udsagn kan de formulere underbygget af den indsamlede evidens? Hvilke foreløbige forklaringer er de nået frem til? Hvordan er disse sammenlignet med de antagelser og forudsigelser der var deres udgangspunkt? Grupperne skal derefter formidle deres svar på disse spørgsmål til en drøftelse med hele klassen. Når flere grupper har arbejdet på den samme undersøgelse, er det nødvendigt at diskutere forskelle blandt grupperne, hvilket kan føre til en anerkendelse af behovet for at gentage visse dele af undersøgelsen. Alt dette tager tid, men man bør erkende, at hvis der ikke afsættes tid til at afslutte en undersøgelse, vil en stor del af værdien af denne aktivitet sandsynligvis være tabt. Færre forløb, hvorfra mere er lært, er at foretrække frem for en fragmenteret læring fra mange forløb. Praktiske forslag I planlægningen, skab en vis struktur for at hjælpe eleverne med at gennemtænke de forskellige trin, de bør tage. I et eksperimentel forløb kan det være en række spørgsmål om variabler, der skal ændres, kontrolleres og måles. I et observerende forløb, kan det være et overblik over sammenhængen, hvor observationerne vil blive foretaget. Forudse hvilket udstyr, grupperne kan have brug for i deres forløb, vis dem, hvad der er til rådighed, og fortæl dem at de kan vælge ud fra dette, når de har besluttet, hvad de vil gøre. Gennemgå trinene i deres undersøgelser efter afslutningen og overvej, hvordan planen, set i bakspejlet, kunne have været forbedret, samt indtænke dette i en fremtidig planlægning. I diskussionen af konklusioner kan det være nyttigt at skelne mellem påstande støttet af beviser eleverne samlet (fx vandet fordamper hurtigere fra containerne med en større overfladeareal ), og forklaringer, der er forsøg på at forklare hvorfor eller generalisere ud fra det specifikke påstande (fx jeg tror, det er fordi vandet fordamper fra overfladen og derfor mere kan undslippe på samme tid, hvis der er en større flade ). Som et alternativ til en fælles klassen afrapportering kan grupperne dele deres data på en fælles klasseplanche eller sende deres påstande og evidens rundt i lokalet. På denne måde kan diskussionen starte med de centrale spørgsmål i stedet for med gruppernes rapporter. Hjælp eleverne med at forstå, at evidens og naturfaglige begrundelser er afgørende for konklusionerne ikke antallet af fortalerne for en given udtalelse eller argumenter fra de stærkeste elever. En kort skriftlig opsummering af, hvad man har lært (eller har behov for at blive undersøge igen) er ofte en god måde at afslutte forløbet på. 5.6 Afholde diskussioner Diskussioner blandt eleverne finder sted under hele inquiry processen i par, i små grupper og på klassen. Eleverne vil, hvis de er involverede i interessante gruppearbejder, tale med hinanden med minimale input fra læreren udover en lejlighedsvis påmindelse om at blive på sporet. Effektive store gruppediskussioner er vanskeligere, og eleverne skal lære nye færdigheder og vaner, og det skal læreren også. Disse er ikke de mere traditionelle samtaler, hvor læreren stiller et spørgsmål, vælger en elev til at svare, og afhængigt af svaret, validerer det eller ej, før man går videre til næste spørgsmål eller elev. I stedet er disse drøftelser kendetegnet ved interaktion mellem eleverne, idet de tilføjer noget, til det nogen har sagt, stiller spørgsmål, præsenterer andre idéer, eller udfordrer en klassekammerat. Den tid, der kræves for at lære disse færdigheder, er godt brugt. Når de finder sted, spiller disse klasse diskussioner en vigtig rolle. De giver eleverne mulighed for at tydeliggøre deres egne ideer. Eleverne hører og diskuterer også andres idéer, indser, at andres idéer kan have rod i fakta, de ikke havde overvejet (som i eksemplet i Boks 6), og i visse tilfælde som gruppe beslutte at gennemgå og eventuelt revidere deres undersøgelser. Endelig er det tid og sted, hvor man beskæftiger og tilslutter sig konklusioner. Praktiske forslag Lad eleverne sidde, således at den enkelte elev kan se alle andre elever i en rundkreds dette gør diskussionen lettere og kan gøre en enorm forskel i dynamikken i en diskussion. Dette kan være umuligt i nogle klasseværelser, hvor der er lidt plads eller faste bænke, men at flytte stole, og bede eleverne om at dreje sig om og se på hinanden kan gøres de fleste steder. At sætte tempoet i diskussionen ned hjælper mange elever med at deltage. Dette kan gøres ved at bede eleverne om at tænke i blot et par sekunder, før de reagerer på et spørgsmål. Venter 5-10 sekunder hvor der er stille, dette kan også uddybe en diskussion eller frigive nye ideer. I første omgang kan det være svært at stoppe at eleverne kun henvender sig til læreren i stedet for tale med hinanden. At være direkte og tydelig kan hjælpe: Svar Louis, ikke mig, Amahl havde et spørgsmål til dig, Marie, hvad mener du om, hvad Sam sagde?, Allen, har du noget at tilføje til det Jeanne har sagt? Åbne elevdiskussioner lukker op for spørgsmål om, hvad læreren skal gøre med naive hverdagsforestillinger, når de dukker op i diskussionen. Meget afhænger af, hvornår dette sker. Ved starten af et forløb eller undersøgelse, og selv i det videre forløb, er det normalt bedst at acceptere en naiv idé, mens der samtidig fremhæves resultater, der rejser spørgsmål om det. Ved afslutningen af undersøgelsen eller rækken af aktiviteter, men det er vigtigt at lede klassen frem til en mere præcis opfattelse der bygger på evidens og argumentation, som tidligere bemærket i relation til at hjælpe/støtte eleverne med at drage konklusioner. Mere åbne diskussioner inviterer også til elev spørgsmål, hvoraf mange ikke kan besvares ved hjælp af en undersøgelse, og hvoraf nogle læreren ikke vil være i stand til at besvare. En måde at respektere alle elevers spørgsmål er at skrive dem på tavlen, uden at undlade nogen. Disse kan sorteres i kategorier som spørgsmål, der vil kunne undersøges med succes gennem førstehånds erfaringer, spørgsmål, som kan tilpasses en undersøgelse, og dem, der ikke kan besvares via en undersøgelse. Eleverne kan finde svar på nogle af de sidstnævnte fra læreren, fra en naturvidenskabsmand, i bøger eller på internettet. Ved at svare på spørgsmålet Jeg ved det ikke, men vi kan finde ud af er man en god rollemodel. 15 For eksempel, se\n11 Hvordan guide elevernes logbogsskrivning At arbejde med logbogsskrivning i naturfagene, herunder tekst, tegninger, grafer, diagrammer, plakater mv. er en vigtig del af det at arbejde naturfagligt. Dette understøtter elevernes læring, når de forsøger at afklare deres tanker. Det bidrager fremfor bedrager til at eleverne indser de fremskridt, de har gjort, husker hvad der er opnået, og bemærke udviklingen i deres forståelse. Lærerne kan, når de læser elevernes noter, få indblik i deres forforståelser, vurdere deres udvikling og notere sig deres tænkemåde. Ved at læse notaterne, kan lærerne indse, at et bestemt begreb, de troede var godt forstået, ikke rigtig er tydeligt eller forstået på en helt anden måde. Elevernes skriftlighed i naturfagene kan udføres på en række forskellige måder. Eleverne har naturfaglige logbøger, de producerer skriftlige dokumenter til præsentationer (tekster, tegninger, diagrammer, grafer), og de udarbejder rapporter. De enkelte former kræver brug af forskellige typer af skrivning og former for dokumentation. Naturfaglige aktiviteter giver eleverne rige og autentiske muligheder for at udtrykke sig skriftligt og mundtligt samt til mulighed for at udvikle deres sprogkundskaber. Men det er vigtigt at være omhyggelig med ikke at ændre naturfagsundervisningen til et læse- og skrivekursus. Her er hovedfokus på naturfagene og ikke på sproget. Få elever registrerer spontant, hvad de gør, undervejs i forløbet. Anvendelsen af et personligt notehæfte hjælper dem med at arbejde naturfagligt. Dette notehæfte kan se ud på mange måder og omfatte en række forskellige typer af skriftlighed og tegninger. Det indeholder i en eller anden form spørgsmålet eller formålet med undersøgelsen, forudsigelser, ideer og undersøgelsesplaner. Det er stedet hvor de indsamlede data, analyse af data, nye ideer og refleksioner samt foreløbige og endelige konklusioner registreres. En sådan skriftlig fastholdelse hjælper eleverne med at afklare og strukturere deres tænkning, at kunne vende tilbage til tidligere afprøvninger og ideer, reflektere over, hvad de har gjort, og i mange tilfælde ændre eller uddybe deres forståelse. Et naturfagligt notehæfte er en forholdsvis uformel form for skriftlighed som giver eleverne mulighed for gradvist at udvikle de nødvendige færdigheder de behøver for at kunne organisere og lave fuldstændige optegnelser over deres arbejde. Det kan læses af lærerne, men ikke gives karakter for eller rettes. Mere formelle optegnelser eller rapporter kan udarbejdes af enkeltpersoner eller grupper. Læreren kan bede dem på forhånd at forberede et skriftligt gruppereferat, en plakat, en plan eller en fremlæggelse for at præsentere deres ideer og foreløbige konklusioner for hele klassen. Gruppearbejde omkring en opgave hjælper eleverne med at syntetisere deres tænkning og beslutte, hvordan de bedst formidler til andre, hvad de tænker og / eller har gjort. Sådanne formidlinger er nødt til at være klare og præcise præsentationer for de andre elever i klassen, og med anvendelse af de passende naturfaglige termer og repræsentationer. Der er yderligere en form for skriftlighed som samler hele klassens forståelse. Disse klasseoptegnelser, udviklet i fællesskab af elever og læreren, udtrykker de endelige konklusioner den opnåede viden i forbindelse med undersøgelserne. 5.8 Hvordan anvende evaluering til at fremme læring At sætte eleverne i stand til at udvikle deres forståelse gennem inquiry, erkende at læring finder sted inde i elevernes hoveder, og skal udføres af dem indebærer en pædagogik, der omfatter en formativ brug af evaluering. Formålet med at bruge evaluering formativt giver eleverne mulighed for at tage ejerskab over egen læring - en af de vigtigste funktioner, der fører til reel forståelse. Det udvider forståelsen af hvordan lærere kan tage afsæt i elevernes ideer. Her anvender lærerne ikke kun elevernes ideer som et udgangspunkt, men i en løbende proces gennem hele læringsforløbet. Praktiske forslag Eleverne vil ikke skrive i deres naturfags notehæfter, medmindre de er afsat tid til at hver enkelt af dem kan skrive. Korte tidsrum afsat omkring vigtige stadier i undersøgelsen fungerer godt. For eksempel, at bruge et par minutter til at skrive et formål eller spørgsmål, og en forudsigelse, før en undersøgelse starter. Kort tid i slutningen af en time til en hurtig refleksion kan også være nyttig, men når eleverne bliver bedt om at stoppe op og reflektere over deres arbejde og komme til en foreløbig konklusion har de brug for mere tid. Selv de yngste elever, der endnu ikke kan skrive, kan og skal registrere deres arbejde gennem tegninger i et naturfagligt notehæfte. Ældre elever har sandsynligvis brug for vejledning omkring detaljeringsgraden og navngivning samt om, hvordan og hvornår de skal bruge diagrammer og anden grafik. En række strukturerede sider kan være nyttige som støtte i elevernes skriveproces i notehæftet. Disse kan hjælpe med at organisere siden, minde eleverne om centrale elementer, give en struktur for registrering af data (tabel, graf, osv.). Sådanne sider er bedst, når de guider skriveprocessen men ikke styrer elevernes tænkning. Eleverne har brug for at være i stand til at skrive i deres notesbøger uden at være bange for at blive bedømt og korrigeret af læreren (stavefejl, fejlfortolkninger, ufuldstændige eller over- dekorerede tegninger, ufuldstændige konklusioner osv.). Snarere end at korrigere det individuelle arbejde kan det være nyttigt at give eleverne produktive bemærkninger. For eksempel: Hvordan kan du organisere dine data næste gang, så det er nemmere at læse?, Jeg spekulerer på, hvorfor du forudsagde, at det ville ske?, jeg bemærkede, at du ikke havde den mængde væske du har brugte til..., Prøv at forklare denne ide nærmere. Det er vigtigt, at eleverne bruger deres notehæfter på autentiske måder, såsom: at gennemgå hvad de gjorde, sammenligne data med en ven, kontrollere deres resultater og finde evidens der underbygger deres påstande. Hvis dette ikke sker, er notehæftet mindre nyttigt, og de eleverne kan føle, at hæftets eneste formål er at tilfredsstille lærerens krav. Den formative brug af evaluering er en løbende cyklisk proces, hvor viden om elevernes ideer og færdigheder bidrager til undervisningen og elevernes aktive engagement i læringen. Dette indebærer indsamling af tegn på den læring som finder sted, fortolkning af evidens på fremskridt hen imod forløbets mål, identifikation af hvilke kommende trin er relevante og beslutninger om, hvordan du tager disse. Selvom processen er meget forskellig fra tests og andre måder at finde ud af, hvad eleverne har opnået, kaldes processen evaluering, da det passer til definitionen af evaluering som en proces, der involverer indsamling af data på en systematisk måde, at fortolke disse som bevis på, hvor langt læring er nået i forhold til målene og bruge oplysningerne til at fremme yderligere progression. Evalueringsprocessen er beskrevet som formativ, fordi det hjælper til at forme læring, hvorfor det kaldes også evaluering for læring. Dette adskiller sig helt klart fra en summative evaluering eller en evaluering af læring, som er evaluering med henblik på at sammenfatte læring på bestemte tidspunkter for at kunne rapportere om elevernes præstationer. Selv om alle evalueringer bør fremme læring på en eller anden måde, er det i tilfældet formativ evaluering gennem den umiddelbare anvendelse af oplysningerne i beslutninger for undervisningens tilrettelæggelse.\n12 20 21 Formativ evaluering er med til at sikre, progression samt er styrende for undervisnings- og læreprocesser ved at sikre læring med forståelse, ved at give feedback til både lærer og elev. Hvis det er indlysende, at eleverne oplever problemer vil denne feedback hjælpe lærerne med at afgøre, om der eventuelt er behov for justeringer i tempoet i forløbet eller mængden af hjælp, der gives til eleverne. Den feedback kan fremhæve en fejlagtig hverdagsopfattelse, som mange har, og er vigtigt at italesætte. Ved at afdække elevernes tænkning, kan evalueringen pege på måder at give ikke-fordømmende feedback til en enkelt elev. Der er mange forskellige steder og situationer, hvor læreren kan samle information. Naturfags logbogen er en meget nyttig kilde. Det er observationer af eleverne også, når de arbejder i grupper, deres fremlæggelser, og de spørgsmål, de stiller hinanden. Hos indskolingselever giver det daglige arbejde sandsynligvis lærerne muligheder nok for at indsamle oplysninger til brug for en formativ feedback, selv om nogle specifikke spørgsmål kan stilles med henblik på at afdække den igangværende forståelse. På mellemtrinnet og i overbygningen må man, hvis lærerne har mange klasser i kortere forløb, finde måder at indsamle sådanne oplysninger der kan indtænkes i undervisningen. Disse kan udformes udfordrende aktiviteter, der enten får eleverne til at tænke, eller kræver særlige færdigheder og ideer. For elevernes vedkommende vil de opfatte dette som en del af deres naturfaglige forløb, men for læreren, vil dette afdække elevernes forståelse og ræsonnement og dermed danne baggrund for beslutninger vedrørende undervisningens tilrettelæggelse. Formativ evaluering er brugbar, ikke kun for lærerne som en guidning af deres undervisning, men også for eleverne til at guide deres læring. Et af kendetegnene ved formativ evaluering er, at det indebærer at eleverne evaluerer deres egen præstation, og beslutter, hvilke skridt de skal tage for at forbedre denne, eller at komme videre. Ved at hjælpe eleverne til at erkende, hvad læringsmålene for deres aktiviteter er og hvilke kvalitetskriterier, der skal anvendes bliver det muligt for dem at evaluere, hvor de er i forhold til målene. Når eleverne reflekterer over deres egen læring og deltager i beslutningsprocessen om, hvordan de fortsætter, bliver de mere og mere selvstændigt lærende. Praktiske forslag Lektionsplaner bør indeholde en identificering, hvordan progressionen hen imod øget forståelse og udvikling af kompetencer vil blive evalueret når eleverne er i læreprocessen. Dette kan gøres ved at inkludere nogle udfordrende aktiviteter eller uddybende spørgsmål eller muligheder for at observere eller lytte til elevernes samtaler. Det kan være nyttigt at identificere hvilke mål og færdigheder der er relevante at evaluere i forskellige dele af undervisningsforløbet. Mens mange andre mål og færdigheder også kan være synlige, foregår der simpelthen for meget på én gang til at forsøge at afdække elevernes adfærd over hele linjen. Forskellige elever udtrykker deres forståelse på forskellige måder. Man bør ikke antage, at elever der har problemer med at formulere sig skriftligt eller mundtligt ikke forstår naturfag. De kan have behov at lære at kommunikere, men ikke at forstå naturfag. Disse elever bør gives muligheder for at vise læreren og deres klassekammerater, hvad de kan på en måde der fremme deres kommunikationsevner og bevarer deres selvværd. Det hjælper at lave en oversigt over de observationer læreren har foretaget for efterfølgende at overveje, hvilken opfølgning der kan være behov for, for at holde styr på elevernes fremskridt. Det er ikke svært med data fra elevernes skriftlige arbejder, som kan opsamles, læse og gives respons på uden for klassen. For observationsdata, der skal indsamles i løbet af undervisningen finder mange lærere det nyttigt at lave noter på post-it sedler eller lignende og organisere disse oplysninger senere. 6. Hvordan understøtte læreres implementering af en inquirybaseret naturfagsundervisning At implementere alle de centrale aspekter af en naturfaglig inqury-baseret tilgang til undervisningen kan virke skræmmende for mange lærere. Så det er vigtigt at påpege, at det ikke forventes at ske på én gang, og at der findes mange former for støtte tilgængelige for læreren, som matcher særlige behov. I dette korte afsnit diskuteres derfor nogle af de fælles hindringer for en inquiry-baseret undervisning samt den støtte til at overvinde disse, som lærerne kan finde. 6.1 Hindringer for en inquiry-baseret undervisning 16 Det er almindeligt forekommende i mange lande, at indskolings og mellemtrins lærere oplever mange problemer med naturfagsundervisningen på grund af deres mangel på tillid til deres egen forståelse af emnet. Det er nok ikke et så åbenlyst problem for overbygnings- og gymnasielærere med kvalifikationer inden for naturfagene, men i virkeligheden sker dette også, når de er forpligtede på at undervise i dele af naturfagene, som de ikke har studeret i dybden. For eksempel kan de der er uddannet i biologi mangle tillid til at undervise i aspekter af fysik. Men lærere i hele skoleforløbet kan, uanset deres naturfaglige baggrund, blive afskrækket fra undervisning med en inquiry tilgang på grund af manglende tid, et overfyldt pensum, store klasser, og et vurderingssystem 2, der kun kræver faktuel viden. Løsningen på mange af disse problemer kræver handling i forhold til læseplaner og ændringer af vurderingsmåden, ændringer af lærer uddannelsen, i ressourcefordeling og andre systemiske forandringer som lærere har meget lidt indfyldelse på. Men der er meget, der kan gøres for at ændre pædagogikken inden for de begrænsninger, der gælder. At hjælpe lærerne til at udvikle en tro på egne evner og en forståelse der er nødvendig for at kunne give eleverne mulighed for at lære gennem inquiry. Omvendt vil selv de mest gunstige omstændigheder ikke føre til elevernes læring gennem inquiry, medmindre lærerne kan udvikle denne tiltro og forståelse. 6.2 Hvordan fremme en inquiry-baseret naturfagsundervisning I løbet af de sidste to årtier har mange inquiry-baserede projekter i lande over hele verden udtænkt måder at hjælpe lærere med at indarbejde inquiry i deres naturfagsundervisning. Faktisk vilethvert vellykket projekt give langt mere end nye retningslinjer og bøger til undervisning, udvikling af skræddersyede tilgange til faglig udvikling og løbende support til lærerne 17. Både via formelle kurser, som måske eller måske ikke kan være forbundet med at opnå anerkendelse af kvalifikationer, og via mange andre måder at tilbyde faglig udvikling. Det hjælper til at diskutere data fra en formativ evaluering med andre lærere for her igennem at opbygge et repertoire af måder at reagere på særlige problemer i processen med at udvikle elevernes naturfaglige forståelse. 16 I Dette Danmark afsnit kunne baserer dette sig være på Harlen, de nationale W. and J. tests Allende og digitale (2009). afgangsprøver Report of the working group on teacher professional development in pre-secondary school inquiry-based science education. Santiago, Chile: IAP. I Danmark kunne dette være de nationale tests og digitale afgangsprøver 17 Flere af disse metoder er blevet taget op og forfinet af partnerne i Fibonacci projektet og er tilgængelige på i ressource afsnittet (Resources).\n13 22 23 Disse inkluderer: lærere bliver vejledt af en mere erfaren kollega eller rådgiver (fagkonsulent); i-skole sessioner ledet af en lærer uddannet på et projekt-baseret kursus, on-line eller telefon help-line, besøg af gæsteforskere eller naturfagsstuderende fra videregående uddannelser. Hvilken en eller en kombination af disse er mest hensigtsmæssig i en bestemt sammenhæng vil afhænge af behovet 18. En hel del forskningen viser, at der er forskellige stadier i at foretage forandringer i sin pædagogiske viden og praksis og helt klart har de der lige har påbegyndt processen behov for en anden hjælp end de der er længere fremme i deres (faglige og pædagogiske) udvikling 19. For de fleste lærere, der ønsker at indføre inquiry i deres undervisning er det væsentligt at have egne første hånd erfaring med inquiry-baseret læring. Det er kun gennem et inquiry-forløb, at den virkelige betydning af at fortage observationer, formulere hypoteser, indsamle af data, fortolke data og kommer til konklusioner på et spørgsmål, som de ikke kendte svaret på kan nås. Samtidig vil de udvikle deres forståelse af aspekter af naturfag og især det der kendetegner de naturfaglige aktiviteter. Men det er ikke muligt at udvikle mange begreber på denne måde, da inquiry på ethvert niveau tager tid. Lærere som er usikre på deres egen forståelse af det naturfaglige indhold vil få brug for yderligere former for støtte. I nogle projekter giver afsnit i lærervejledningen denne naturfaglige baggrunds viden, men denne er ofte for utilstrækkelig til at stå alene og derfor er en mere interaktiv support at foretrække. Dette kan ske via vejledning hos en mere erfaren lærer fra samme skole eller ved at en lærer får ansvaret for mentorordning for lærere på flere skoler. Der er også muligt for naturvidenskabsfolk at hjælpe lærere med at udvikle deres forståelse af naturfagene. I Frankrig har et partnerskab mellem forskere (nogle er universitetsstuderende) og indskolingslærere været i gang i flere år 20. Projektet ASTEP muliggør et samarbejde mellem lærere og forskere, der kan foregå som støtte i klasseværelset eller på afstand via eller i forbindelse med et faglig udviklings arrangement. Websider anvendes også på denne måde. Den latinamerikanske webside Indagala (www.indagala.org), der stammer fra den franske La main à la pâte webside, gør det muligt for latinamerikanske lærere til at stille spørgsmål til naturfaglige eksperter, og at kommunikere med andre lærere. således at mulighederne for at stille spørgsmål er minimeret. Dette skal undgås, da spørgsmål har en meget vigtig rolle i elevernes læring, især når de opfordres til at formulere deres egne ræsonnementer. Så det er vigtigt, at lærerne er klædt på med strategier til at håndtere elevernes spørgsmål. Håndtering er ikke det samme som at besvare spørgsmålene; det betyder at reagere i overensstemmelse med hvilken slags spørgsmål der bliver stillet, og at forsøge at hjælpe med at omformulere spørgsmålene, således at eleverne selv kan undersøge dem, hvor dette er muligt 21. Lærerne bør også indse, at det ikke at kunne svare på et spørgsmål med det samme, og at skulle bede en ekspert eller konsultere en anden kilde er nyttig læring for eleverne. Den udbredte bevidsthed om betydningen af lærernes selvtillid og forståelse bør sikre, at ingen lærere forsøger at gennemføre inquiry-baserede naturfagsundervisning bør føle sig overvældet af den opgave det er at bygge bro mellem det, der er beskrevet i afsnit 5, og deres nuværende praksis. Det er anerkendt, at lærere der er begyndt med aktive praktiske læringsforløb muligvis har behov for nogle strukturerede aktiviteter de kan prøve med deres elever. Dette giver dem adgang til en af de vigtigste kilder til opmuntring at se deres elevers reaktion. En sådan opmuntring vil uundgåeligt føre til den selvtillid, der muliggør en løbende udvikling i retning mod mere åbne inquiry-forløb. Ikke desto mindre vil der altid være spørgsmål fra eleverne, som lærerne ikke kan besvare - og faktisk også nogle, at de ikke skal forsøge at besvare, hvis eleverne selv kan finde svaret. Det er afgørende, at lærerne lærer at håndtere sådanne situationer, da angsten for, at eleverne kan stille svære spørgsmål får mange lærere til at organisere elevernes arbejde, 18 AEt analyse redskab for udbydere af efter -og videreuddannlese er tilgændelig i Fibonacci Companion Booklet Tools for Enhancing Inquiry in Science Education, tilgændelig via i ressource afsnittet (Resources). 21 Se Jelly, S. (2001). Helping Children Raise Questions and Answering Them. In W. Harlen, Primary Science: Taking the Plunge (2nd edition). Portsmouth NH: Heinemann, Joyce, B. & Showers, B. (1980). Improving in-service training : the messages of research. Educational Leadership, 37(5), Hvass M., Jasmin D., Lagües M., Laporte G., Mouahid G., Saltiel E. (2009). Supporting Teachers Through the Involvement of Scientists in Primary Education. Paris: Académie des sciences. Available at\n14 Konklusion Inquiry-baseret naturfagsundervisning betyder at eleverne gradvist udvikler deres viden og forståelse af omverdenen gennem deres egen mentale og fysiske aktivitet. De lærer og anvender færdigheder svarende til dem, der anvendes af forskere, såsom at stille spørgsmål, indsamling af data, ræsonnere, gennemgå beviser i lyset af, hvad der allerede er kendt, at drage konklusioner, og diskutere resultater. Ægte inquiry betyder, at eleverne arbejder med spørgsmål, de ikke kender svaret på, og som de opfatter som deres egne, selv hvis disse er blevet introducerede af læreren. Selvom læring gennem inquiry ikke er den eneste tilgang, for at lære naturvidenskab, er denne særligt vigtigt, fordi det fører til en forståelse, ikke kun af de grundlæggende naturfaglige ideer, men også til hvordan disse idéer er udviklet. Det giver nydelse og tilfredsstillelse at finde ud af noget eller besvare et spørgsmål, at udvikle færdigheder, som vil muliggøre en fortsat læring, at anerkende af værdien af diskussioner, at arbejde i fællesskab, samt både at lære af andre og sekundære kilder. For lærere, som implementerer en inquiry-baseret naturfagsundervisning kan det betyde ændring i flere aspekter af deres pædagogik, fra organiseringen af læringsrum til de spørgsmål, de stiller, og den feedback, de giver til eleverne. En bevægelse fra mere traditionel til inquiry-baseret undervisning vil sandsynligvis indebære en ændring af hvilke lærerne der 22 gør mere af dette Sætter eleverne så de kan interagere med hinanden i grupper. gør mindre af dette Sætter eleverne i rækker for at arbejde individuelt 8. Litteratur Artigue, M., Baptist, P. (2012). Inquiry in Mathematics Education. The Fibonacci Project. (Available at Artigue, M., Dillon, J., Harlen, W., Léna, P. (2012). Learning through Inquiry. The Fibonacci Project. (Available at Borda Carulla, S. (ed.) (2012). Tools for Enhancing Inquiry in Science Education. The Fibonacci Project. (Available at Djebbar, A., De Hosson, C. & Jasmin, D. (2009). Les découvertes en pays d Islam. Paris: Le Pommier. (Available in English as Discoveries in the Islamic World, at Elstgeest, J. (2001). The right question at the right time. In W. Harlen, Primary Science : Taking the Plunge. Portsmouth NH : Heinmann. Harlen, W. (2010). Principles and Big Ideas of Science Education. Hatfield, Herts: Association for Science Education. (Available from in English, from in French, and from in Spanish). Harlen, W. (2006). Teaching, Learning and Assessing Science 5-12 (4th edition). London: Sage. Harlen, W. (2001). Primary Science: Taking the Plunge (2nd Edition). Portsmouth, NH: Heinemann. Tilskynder eleverne til at respektere hinandens synspunkter og følelser. Stiller åbne spørgsmål, der inviterer eleverne til at bidrage med deres idéer. Afdækker og inddrager elevernes forforståelser og ideer. Hjælper eleverne med at udvikle og anvende inquiry færdigheder så som planlægning af undersøgelser, indsamling af oplysninger, analyse og fortolkning af evidens og opnåelse af valide konklusioner. Arrangerer gruppe- og hele klassediskussioner af ideer og undersøgelsesresultater. Afsætter tid til refleksion og til at lave rapporter der er relevante i forhold til de forskellige typer af undersøgelser. Giver en feedback på mundtlige og skriftlige rapporter, der gør det muligt for eleverne at vide, hvordan de kan forbedre deres arbejde. Giver eleverne et klart billede af begrundelsen for særlige opgaver, således at de kan begynde at tage ansvar for deres arbejde. Bruger evaluering formativt som en løbende del af undervisningen og sikrer elevernes fremskridt i udviklingen af deres viden, forståelse og færdigheder. Giver eleverne mulighed for at gennemtvinge deres egne ideer, ikke lytte til andres. Stiller spørgsmål, der ikke lægger op til mere end enstavelsesord eller korte, faktuelle svar. Ignorerer elevernes ideer til fordel for at sikre, at de har det rigtige svar. Giver eleverne trin-for-trin instruktioner til enhver praktisk aktivitet eller læser om undersøgelser, eleverne selv kunne lave. Giver eleverne mulighed for at svare og rapportere individuelt kun til læreren. Giver eleverne et standart skema til at registrere, hvad de gjorde, fandt ud af og konkluderede. Giver karakterer eller bemærkninger der giver eleverne mulighed for at måle sig med hinanden. Præsenterer aktiviteter uden begrundelser, således at eleverne oplever dem som en række af usammenhængende opgaver, der skal løses. Bruger udelukkende evalueringer for at teste, hvad der er opnået på forskellige tidspunkter. Harlen, W. and J. Allende (2009). Report of the working group on teacher professional development in pre-secondary school inquiry-based science education. Santiago, Chile: IAP. Hvass M., Jasmin D., Lagües M., Laporte G., Mouahid G., Saltiel E. (2009). Supporting Teachers Through the Involvement of Scientists in Primary Education. Paris: Académie des sciences. Available at Jasmin, D. (2004). L Europe des découvertes. Paris: Le Pommier. (Available in English as European Discoveries, at Jelly, S. (2001). Helping Children Raise Questions and Answering Them. In W. Harlen (ed.), Primary Science: Taking the Plunge (2nd Edition). Portsmouth NH : Heinemann, Joyce, B. & Showers, B. (1980). Improving in-service training : the messages of research. Educational Leadership, 37(5), Kagan, S. (1993). Cooperative Learning. San Juan Capistrano, CA: Kagan Cooperative Learning. Kopnicek, R. and Watson, B. (1990). Teaching for Conceptual Change : Confronting Children s Experience. Phi Delta Kappan, 71, Saltiel, E. (2006). Methodological Guide. Inquiry-Based Science Education: Applying it in the Classroom. Pollen Project. (Available at Kio%3D&lg=lyjj7CJGIPU%3D). St. John, M. (1998). Wait, wait! Don t tell me! The Anatomy and Politics of Inquiry. The 1988 Catherine Molony Memorial Lecture. City College Workshop Centre, New York. 22 A En detaljeret beskrivelse af, hvordan inquiry-baseret undervisning og læring kunne se ud i klasseværelset, er tilgængelig i the Fibonacci Companion Booklet Tools for Enhancing Inquiry in Science Education, tilgængelig via i ressource afsnittet (Resources).\n15 26 27 FIBONACCI PROJEKTET - erfaringer med IBSME i en dansk undervisningskontekst IDA GULDAGER OG CLAUS AUNING Fibonacci partner University College Syddanmark\n16 28 29 Indhold 1 Indledning IBSME-cirklen Et spørgsmålsfremmende læringsmiljø Udvælgelse af det faglige fokus Hvordan fastholde elevernes naturfaglige arbejder? Eksempler på læringsmiljøer Formulering af spørgsmål Indledning I Fibonacci projektet arbejdede vi i skoleårene 2010/11 og 2011/12 med at implementere en IBSME (Inquiry- Based Science and Mathematics Education) tilgang til undervisningen i de 50 danske skoleklasser der deltog i projektet. Vi er i denne sammenhæng CFU konsulenter indenfor matematik og naturfagene samt undervisere fra UC Syddanmark. De forløb skolerne har udviklet i samarbejde med konsulenterne kan ses på de enkelte skolers portfolio side på projektets hjemmeside - her findes også de forløb vi har udviklet til vore twinning partnere University of Alicante, Spanien og Ciência Viva, Portugal. Vi inddrager endvidere erfaringer fra de efteruddannelsesforløb, workshops og konferencer vi har bidraget til i Spanien, Portugal, Tyskland, England, Sverige, Danmark samt Slovakiet. Vi har i dette hæfte valgt at anvende begrebet inquiry den engelske betegnelse frem for at oversætte denne til dansk. Vi finder at formuleringen undersøgelses baseret ikke på samme måde som inquiry rummer det spørgende udgangspunkt for undervisningen, som er væsentlig i en inquiry tilgang til undervisningen. 1.1 IBSME-cirklen Det spørgsmålsfremmende læringsmiljø, formuleringen af spørgsmål, hypotesedannelsen samt valideringsfasen. Se også hæftets første del: Wynne Harlen En model for naturfaglig læring gennem inquiry (kapitel 3.1) 4 Hypotesedannelse Lærerens stilladsering af elevernes hypoteser Udvælgelse af materiale Diskussion af testdesign Undersøgelse / eksperimenter Valideringsfasen Systematisering af data Inddragelse af ressource personer til validering Inspiration Vi har udviklet denne cirkel for at illustrere de forskellige faser i en IBSME tilgang til undervisningen. Den er inddelt i otte faser, hvor hver fase anvender forskelige undervisningsmetoder. Cirklen er forenklet, da man eksempelvis efter undersøgelse/eksperimenter (5) ville kunne arbejde med ny hypotesedannelse (3) I de følgende kapitler har vi valgt at fokusere på de faser som er mest nytænkende i forhold til en dansk naturfags- og matematik undervisning:\n17 30 2. Et spørgsmålsfremmende læringsmiljø Hvordan fremme elevernes lyst til at formulere naturfaglige spørgsmål og her igennem at øge elevernes ejerskabsfornemmelse til undervisningen? Læreren skaber en læringsramme der fremmer spørgelyst og derefter arbejdes med forløb i klassen der tager direkte afsæt i elevernes egne spørgsmål. Samtidig sikres det at der holdes fokus på udvalgte trinmål i faget ved at udvælge det mulige faglige udbytte og afgrænse retningen for projekterne indenfor læringsrammen. Under hele forløbet er det væsentligt at eleverne fastholder deres ideer, hypoteser, planer for undersøgelser mv. Box 1 I en 7. klasse er eleverne kommet frem til følgende arbejdsspørgsmål: Hvordan afkøler man vand? Kan vi bygge et apparat til afkøling? Hvem kan afkøle vand mest muligt ned? Eleverne arbejder nu på klassen med at opstille hypoteser, designe og bygge apparater med dette formål. Lærergruppen har før forløbet udvalgt de fagfaglige begreber der skulle indgå i dette forløb: Tilstandsformer og faseovergange temperatur, indre energi og molekyle bevægelser, varmeledningsevne, energiomsætning, isolering. Disse begreber indgår alle i emnet afkøling. Inden spørgsmålsfasen bliver der i to dobbelt lektioner arbejdet med disse begreber via forskellige forsøg. Eleverne skulle i hypotese- og problemløsningsfasen kunne anvende deres forforståelse til at koble teori og praksis og her igennem løse den praktiske problemstilling: At bygge et apparat til afkøling. Forløbet fokuserer på udvalgte faglige begreber som læreren kan evaluerer elevernes forståelse af - både som teoretiske begreber og i praktisk anvendelse. Hvis elevernes logbogsnoter inddrages i evalueringen får læreren indblik i udviklingen i elevernes lære proces. For eleverne skulle forløbet bidrage til forståelsen af disse begreber ved at synliggøre de valgte teoriers anvendelse i en konkret praksis Udvælgelse af det faglige fokus Hvordan udvælger man det faglige fokus for elevernes undersøgelser? Faghæfterne i naturfagene er generelt opdelt i to retninger, den fagfaglige viden eleverne skal arbejde med, og den måde de skal arbejde med stoffet på (metoder). Vi har i Fibonacci projektet erfaret at arbejdsmåder og tankegange bliver tilgodeset ved at arbejde med naturfaglig inquiry. Her er et uddrag af fælles mål, arbejdsmåder og tankegange for natur/teknik samt fysik/kemi trinmål efter og 9. klassetrin formulere enkle spørgsmål og udføre enkle undersøgelser (2.klasse) formulere spørgsmål og fremsætte hypoteser på baggrund af iagttagelser, oplevelser og mindre undersøgelser (4. klasse) formulere spørgsmål, fremsætte hypoteser og lave modeller som grundlag for undersøgelser (6.klasse) formulere spørgsmål og indsamle relevante data (8.klasse) formulere enkle problemstillinger, opstille og efterprøve hypoteser samt vurdere resultater (9.klasse) 1 3 Faghæfterne lægger i høj grad op til at eleverne selv er med til at formulere spørgsmål, opstille hypoteser, lave undersøgelser, afprøve og indsamle data og vurdere disse data, hvilket jo er kendetegnede for naturfaglig inquiry. 2.2 Hvordan fastholde elevernes naturfaglige arbejder? Inden forløbet starter er det væsentligt at læreren beslutter på hvilken måde eleverne skal fastholde deres naturfaglige arbejder, da dette er afgørende for elevernes læringsudbytte. Denne registrering giver: - mulighed for at vende tilbage til deres oprindelige ideer, - oplevelse af at deres forståelse af det faglige indhold udvikler sig - sikrer at fastholdelsen (skriftligt, tegning mv.) af det naturfaglige arbejde opleves som værende relevant og autentisk og ikke alene noget der foregår for at tilfredsstille læreren krav (Wynne Harlen 5.7 side 18) I Fibonacci projektet har vi anvendt forskellige medier til støtte for elevernes læringsproces. I en indskolingsklasse optog vi elevernes spørgsmål på film for at kunne lytte til dem igen og igen under hele forløbet hvad var det vi troede i starten? ; hvad tror vi nu? 3 En 4.klasse anvendte ipads til at filme deres forløb om korttegning. 4 De interviewede hinanden til kamera med forklarende kommentarer. Denne proces kunne stilladseres ved at udforme en drejebog således at de forskellige scener i optagelsen hjalp eleverne med strukturere deres fastholdelse af processen. Fastelagte scener til filmen med overskrifterne: Vores spørgsmål, at vores arbejdshypotese samt beskrivelse af vores undersøgelse (undersøgelses design). I Fibonacci projektet har nogle klasser valgt at arbejde med mere komplekse emner som indeholder mange fag-faglige problemstillinger. Eksempelvis har en 2. og en 4. klasse arbejdet med emnet drager. Arbejdsspørgsmålet for klasserne var hvad er en god drage? For at besvare dette spørgsmål måtte eleverne arbejde metodisk med at designe, bygge, efterprøve, ændre, efterprøve igen osv. Emnet drager er et rigtigt velegnet til at opøve færdigheder inden for naturfaglig inquiry, men det kan være sværere at tydeliggøre det fag-faglige indhold for eleverne, da disse er meget komplekse så som tryk, gravitation, luftens densitet, friktion mv. Læreren kunne med fordel vælge at fokusere på et enkelt af disse emner, således at det bliver tydeligt for eleverne hvilken læring der kan uddrages af arbejdet/ hvilket emne de arbejder med som hverdags fænomenet tyngdekraft. Et eksempel på et forløb med et klart fagligt mål kan ses i Wynne Harlens boks 5 (side 10) hvor eleverne arbejder med luftens sammensætning. 1 Natur / teknik Fysik/ kemi 2 Tandslet Friskole Projekt Syd https://ntsnet.dk/tildinundervisning/udfordring-afk%c3%b8ling 3\n18 Eksempler på læringsmiljøer Der er forskellige strategier læreren kan udvælge for at fokusere / afgrænse den ramme eleverne spørger indenfor. Vi vil i det følgende sammenfatte disse strategier - udviklet og afprøvet i det danske Fibonacci Projekt. A. Inddragelse af en ressourceperson med et problem eller en opgave de behøver klassens hjælp til at løse. Dette kan være en konkret person på skolen eller i skolens nærmiljø. Skolens rengøringsdame besøger en indskolingsklasse og fortæller hvor bøvlet det er at opsamle små papirstumper på gulvet hvordan kan eleverne hjælpe? 4 Den lokale optiker behøver hjælp til at teste forskellige solbrillers egenskaber. Han sender en kasse med udvalgte briller samt et følgebrev med anmodning om hjælp til klassen. B. Afsæt i en film eller en fortælling: Eleverne ser et youtube klip hvor forskellige standfugle søger føde i et snedækket landskab 5 : Elevernes iagttagelser i filmene danner afsæt for spørgsmål som: Hvad spiser fuglene om vinteren? Hvordan kan fuglene holde varmen? Herefter arbejder klassen med at beskrive hvordan de vil undersøge dette (mere om dette i afsnit 5 om testdesign) Vi har udviklet et forløb om sejlskibe med afsæt i en historisk fortælling om en 14årig skibsdreng Wilhelm Ferdinand Borns rejse med en fregat anno I fortællingen fokuseres forskellige sejlskibes hastighed hvilket danner afsæt for spørgsmål der omhandler hvordan de bedste sejl ser ud, hvis man skal sejle hurtigt: Hvilken facon? Hvilket materiale? Antal og placering? C. Afsæt i konkrete genstande Disse kan være indsamlet af eleverne selv (a. sten fra stranden) eller læreren kan vælge at medbringe en begrænset mængde eksemplariske eksempler selv (b. frø) og her igennem indsnævre det faglige fokus. a. Forskellige typer af sten fra stranden. Eleverne undersøger de indsamlede sten i stereolupper og iagttager forskelle i farver, spaltelighed, kornstørrelse og glans eleverne må guides til hvilke ting de skal lægge mærke til i deres observationer. b. Spredning af frø fra forskellige planter i dette forløb besluttede læreren at fokusere på dyre- og vindspredning og indledte forløbet ved at lade eleverne sortere en mængde frø i disse to kategorier og begrunde deres opdelinger og finde fælles karakteristika for disse. 7 D. Besøg på et uformelt læringsmiljø, virksomhed mv.: En 3. klasse besøger på en vejrstation og inspireres til at undersøge hvordan de selv kan bygge måleapparater der kan måle vejret (vind og nedbør). 8 Det lokale kulturhistoriske museum inspirer til et forløb om forskellige materialer så som ler, skind, uld, rav, ben, træ eller flint. I en undersøgelse af flint ud fra et geologisk perspektiv, kunne eleverne arbejde med sortering, hårdhed, spaltlighed, udseende men også med undersøgelse af flints funktion ud fra et kulturhistorisk perspektiv: slå ild, skære og skraberedskab (afprøve på forskellige materialer træ, skin / pels, ben). Om at bruge museumsmedarbejdere i valideringsfasen se afsnit 7 E. Udgangspunkt i konkrete eksperimenter: 8. klasser arbejde med forskellige timeglas. Eleverne gætter på, hvor lang tid det vil tage for sandet at løbe igennem og afprøver herefter de forskellige glas. Eleverne stiller spørgsmål til det der undrer dem. På klassen snakkes om hvilke faktorer, der er vigtige for hvor lang tid, det tager for sandet at løbe igennem. Efterfølgende går eleverne i gang med at designe undersøgelser i forhold de spørgsmål de er optagede af. 9 Wynne Harlens beskriver af tre tilgange til forløb med timeglas se boks 2 side 7 4 Forløb omkring hjælpemidler i hverdagen: Opfind et hjælpemiddel til rengøringsdamen, der kan lette hendes arbejde se forløbsbeskrivelse fra Risingskole på 5 se de første 2:47minutter: fugle der søger efter føde i snedækket landskab Beskrivelse af forløbet om fugle: 6 Beskrivelse af og film fra forløbet om skibe: 7 Beskrivelse af og film fra forløbet om frøspredning: 8 3.klasse Hørup Skole har besøgt vejrstationen Kregnæs Fyr, Als forløbsbeskrivelse: 9 Forløb om timeglas, Lundergardskolen, Hjørring\n19 34 3. Formulering af spørgsmål At eleven formulerer egne spørgsmål, eleven ikke kender svaret på, er helt central i en inquiry tilgang til undervisningen, hvilket Wynne Harlen redegør for i dette hæftes første del. Box 2 7. klasse på Lundergaardskolen vil arbejde med følgende emne i matematik 10 Delmål 1: Hvordan får vi eleverne til at undre sig Fænomen: Optakt: Timeglas: I oldtiden og ældre middelalder blev tid registreret ved bl.a. sandure, også kaldet timeglas, som målte tiden vha. rindende vand eller sand. Når alt sandet/vandet er løbet igennem, så er der fx gået et minut hvorfor? Timeglas, hvordan er det udformet, hvilke parametre er betydningsfulde for at kontrollere tiden eller for at sandet kan falde ned. Mindst tre timeglas opstilles, hvoraf sandet i det ene glas er længere tid om at løbe ud. Inden afprøvning gætter elverne på hvor lang tid det tager for sandet at løbe igennem de forskellige glas. Måske overvejer eleverne følgende faktorer: glassenes størrelse, sandkornenes størrelse, mængden af sand, glassets bredde mm. Eleverne skal beskrive, tegne og observere timeglassene. Eleverne udfylder dette skema parvis Når eleverne har formuleret spørgsmål opdeles disse i: Spørgsmål der ligger op til undersøgelser (produktive spørgsmål) samt spørgsmål der er af mere faktuel karakter og kan besvares via læremidler (uproduktive spørgsmål), som eksempelvis hvad hedder vinterfuglene i filmen? (forløbet om vinterfugle se afsnit B: Afsæt i en film eller en fortælling) Læs mere om denne proces i Metoder til naturfag 11 Nogle af skolerne i Fibonacci Projektet valgte at fokusere på elementer af IBSME cirkelen (afsnit 1.1) således at eleverne gradvist udviklede inquiry færdigheder. På Lundergaardskolen i Hjørring besluttede lærerne at arbejde med hvordan får vi eleverne til at undre sig 12 i et matematik forløb om timeglas ud fra en tese om at undring, optagethed og nysgerrighed er en forudsætning for at få eleverne til at stille spørgsmål. 4. Hypotesedannelse Eleverne formulerer par- eller gruppevis deres hypoteser og tegner / beskriver/ filmer, hvordan de vil undersøge denne. Det er væsentligt at fastholde begrundelserne for de valg eleverne træffer: Hvorfor har vi valgt denne størrelse sejl på vores skib? Samt at koble valgene til hypotesen: Vi tror det har betydning for, hvor hurtigt skibet sejler fordi Dette vil tydeliggøre sammenhængen mellem deres hypoteser og deres undersøgelser / eksperimenter for eleverne. 35 Hvad observerer vi? Hvad undrer jer/mig. Hvad bliver I optaget af? Eleverne prøver at stille spørgsmål til det der undre dem. Fælles snak om hvilke faktorer, der er vigtige for hvor lang tid, det tager for sandet at løbe igennem. Undersøgelser: Hver gruppe vælger hvad de er mest optaget af og hvad de vil arbejde videre med. Hver gruppe prøver/snakker igennem hvilken teori de har? (Eleverne konfronteres med spørgsmål, som tvinger dem til at fremsætte hypoteser og komme med forudsigelser) Eleverne observer, laver målinger mm ud fra deres undren/teori. (Eleverne fremlægger deres undren, deres undersøgelser mm. for hinanden) (Eleverne engageres i at overveje og diskutere indbyrdes hvordan deres ideer virker og hvordan de kan testes) Arbejdstegninger til en regnmåler samt udformning og placering af sejl og master til et skib. Det er væsentligt at eleverne som minimum arbejder parvis, således at de i processen med ide-generering øves i både at formulere sig og i at argumentere fagligt. Afslutning: Eleverne diskuterer og reflekterer over sammenhængen mellem den indsamlede videns, deres hypoteser og deres konklusioner Eleverne rapporterer til andre hvad de har lært og hvordan de har arbejdet. 11 Lærerens spørgsmål til eleverne af Jos Elstgeest side 91 i Metoder til naturfag Kan downloades her:\n20 Lærerens stilladsering af elevernes hypoteser Elevernes fremlæggelse af hypoteserne for klassen er en central del i læreprocessen, her får læreren indblik i elevernes forforståelser 13 og deres bud på et undersøgelsesdesign. Eleverne får mulighed for at anvende fagsprog og desuden får de ideer fra de andre grupper til forbedring af deres egne undersøgelser. Lærerens hjælper eleverne med at præcisere formuleringer og tydeliggøre forløbet for dem ved at støtte dem mundtligt I forestiller jer at fordi og det tænker I at undersøge ved at samt ved at understøtte anvendelse af fagsprog. Eller ved at udlevere stilladseringsværktøj med støtte spørgsmål. 1. En beskrivelse (ide) Hvad tror I der sker / kan iagttages /? 2. En forklaring Og hvorfor? Hvilke ting påvirker forløbet / det der sker? 3. En begrundelse Hvordan kan det være? Hvorfor er jeres forklaring sandsynlig? Hvilken viden underbygger dette? Hvad ved vi allerede? I et forløb om sejlskibe forsøger eleven her nedenfor at formulere hvorfor sejlenes facon har betydning for skibets sejlhastighed. 4.2 Udvælgelse af materialer Udbuddet af materialer er i høj grad med til at rammesætte de muligheder eleverne arbejder indenfor når de skal formulere hypoteser, især i forløb hvor eksperimenterne indeholder konstruktioner / bygning af modeller mv. En klasse på mellemtrinnet arbejder med kuglebaner i natur/teknik og matematik det faglige fokus er her sammenhæng mellem hældning, friktion og hastighed. I sin udvælgelse af materialer er læreren opmærksom på at disse har forskellige overflader (gnidningsmodstand og hårdhed) og er fleksible (variations muligheder for kuglens bane / forløb). I forhold til at kunne sammenligne de forskellige gruppers kuglebane data er det væsentligt også i materialevalget at kunne lave en fair test; at eksempelvis alle kugler er ens. Til at måle kuglebanens forløb præsenteres eleverne for forskellige måleinstrumenter, her er det væsentligt at læreren hjælper dem til at blive opmærksomme på forskelle og ligheder mellem eksempelvis linealer, centimetermål, meterhjul og tommestokke. Se også Wynne Harlens afsnit 5.5 praktiske forslag. Vi har gode erfaringer med at de udvalgte materialer allerede er tilgængelige for eleverne når de formulerer deres arbejdsspørgsmål / hypoteser, således at de har mulighed for at undersøge de forskellige materialers egenskaber inden de fremstiller deres arbejdstegninger. Udvalget af materialer har således i høj grad indflydelse på hvilke eksperimenter og undersøgelser eleverne får ideer til at foretage og derfor kan det også være relevant at eleverne i deres præsentation af hypoteser også begrunder deres valg af materialer. Genkendelige hverdagsmaterialer til forløbet om skibe hvis de (sejlene) er trekantede, så går vinden lige forbi dem, og hvis de er runde så går vinden også lige forbi dem, men hvis de er firkantede så fanger de hele stedet.. 14 Det er en udfordring for mange elever at formulere sig naturfagligt herunder at formulere naturfaglige hypoteser som Wynne Harlen også beskriver dette i afsnit 5.4 (hæftes første del). I en dansk sammenhæng har Kirsten Paludan 15 i sin forskning arbejdet med at afdække elevernes hverdagsforestillinger. undervisningen har en bedre chance for at føre til andet end parallelindlæring, hvis en lærer ved, hvilke typer hverdagsforestillinger eleverne møder op med. For så kan han gå i seriøs diskussion med de relevante forestillinger, når han begynder på et nyt emne. Hvis eleverne bliver overtalt til at lufte deres private ideer i skolen og argumentere for dem, kan det blive vanskeligere for dem at opretholde det jerntæppe mellem hverdagsforestillinger og skolelærdom, der ellers tillader hverdagsforestillingerne at overleve upåvirket af undervisningen 16 I en 6.klasse der arbejdede med skibe havde eleverne mulighed for at anvende pomponer, store mængder forskellige perler, glimmer klistermærker mm. læreren oplevede at nogle elever havde svært ved at være fokuserede på klassens arbejdsspørgsmål hvordan bygger vi det hurtigst sejlende skib? men i stedet blev optagede af udsmykningen. Dette resulterede i nogle overdekorerede skibe og elever der ikke kunne redegøre for udformningen af deres skibe i sammenhæng med det væsentlige i undersøgelsen og dermed det faglige fokus. 13 Se hæftets første del: Wynne Harlen side Foto fra filmen: Forløb om skibe på Bakkensbro Skole, Sønderborg: units/ships 15 Paludan, Kirsten; Videnskaben, verden og vi - om naturvidenskab og hverdagstænkning; Aarhus Universitetsforlag Paludan, Kirsten; Undervisningens skjulte problem; In: Aktuel Naturvidenskab nr Tema: Undervisning (side 30-32) jp.dk/binaries/an/8307.pdf\nFlip med kroppen i idræt - the inner game of flipped learning\nFlip med kroppen i idræt - the inner game of flipped learning Dagsorden 1. Baggrund 2. Fra Flipped learning classic 3. til The inner game of FL (praksis!) 4. Spørgsmål v/martin Elmbæk, Lektor i Idræt v/læreruddannelsen