Rummelig vitine i antik farvet egetræs melamin - Daells Bolighus\nDenne vitrine er en del af serien af spisestuemøbler som kun forhandles i Daells Bolighus. Denne rummelige vitrine er fremstillet i antikfarvet egetræs melamin, som ingen vedligeholdelse kræver, og samtidig er den nem at rengøre og holde flot, alt du behøver er en klud vredet op i rent vand. Serien består af et spisebord, en skænk og denne vitrine, serien bindes sammen af farven, samt detaljen med skifferfarvet melamin som går igen på alle møblerne.\nVitrinen har 2 separate rum, som hver indeholder 3 faste træhylder, samt 2 træhylder og 2 glashylder som kan justeres en smule i højden, du kan derfor indrette skabet så det passer bedst muligt til dine behov. Bag de i alt 4 glashylder er der monteret LED lys, så du kan lave en personlig udstilling, og bruge møblet som en del af dekorationen i spisestuen. Vitrinens størrelse gør den meget rummelig, og du får masser af opbevaringsplads i spisestuen, så du kan have alt servicen i nærheden af spisebordet. Dørerne e monteret med softclose som giver en eksklusiv og behagelig efekt.\nSpisebord – Antikfarvet Eg, 90x180cm


Kvoter, kvoter, vi vil have flere kvoter\nJeg er skuffet, dybt skuffet over idérigdommen fra bureaukraterne, fra de røde og andre sædvanligvis virkelighedsfjerne politisk korrekte mennesker...\nJeg er skuffet, dybt skuffet over idérigdommen fra bureaukraterne, fra de røde og andre sædvanligvis virkelighedsfjerne politisk korrekte mennesker - eller rettere: Den manglende idérigdom. For hvorfor skal vi kun have kvoter for lige præcis kvinder inden for lige præcis de vellønnede bestyrelseshverv?\nFor netop nu stormer alle dem, som ikke via markedskræfterne kan få en rigtig karriere frem med krav om, at der skal laves kvoter for kvinder i virksomheders bestyrelse. Reelt forstår jeg simpelthen ikke, hvorfor i alverden vi skal stoppe dér. Hvorfor lige kvoter ved sammensætning af virksomheders bestyrelse og ikke 100.000 andre ting, der har stor indflydelse på den verden vi lever i?\nMåske nok nærmest fordi det gustne bagvedliggende motiv er at skaffe sig selv let adgang til højtbetalte positioner uden at have hoved og kompetencer til det.\nHvad er ellers forklaringen på, at samme mennesker ikke kræver kvoter på alle mulige andre områder, hvor man kan plædere for en skævvridning:\n- Der er hårrejsende få mænd i børnenes opvækst, op gennem vuggestuen, børnehaven, de første skoleår, fritidshjem. Mit bud er mellem 5 og 10 pct. af personalet totalt set er mænd. Hvem har mest indflydelse på samfundets langsigtede udvikling? Nogle virksomheders bestyrelsesmedlemmer - eller dem der former og fostrer værdierne hos vores børn helt fra de endnu ikke kan kravle? Jeg nægter at tage krav om et vist antal kvoter for kvinder alvorligt, når disse forkæmpere ikke med lige så stor kraft kæmper for kvoter og ligeliggørelse på dette vigtige område.\n- Jeg kan ikke forstå, at disse verdensfjerne personager ikke med samme ildhu har kastet sig over krav om kvoter for indvandrere - ikke bare i private virksomheders bestyrelser, men da også i offentlige bestyrelser, på plejehjem, dagsinstitutioner mv. Man kan ikke argumentere for kvindekvoter i bestyrelser uden samtidig at underlægge sig samme argumentation for indvandrere\n- I forlængelse heraf kan det undre, hvorfor disse mennesker ikke undrer sig over, hvorfor der blandt verdens mest succesfulde nyopstartede virksomheder er så få, som er startet, ejet og drevet af kvinder. Her må jeg beklageligvis åbne øjnene på de snævertsynede, for her gælder ingen undskyldning om, at mænd står i vejen for dem. I iværksætterland - uanset hvor i verden du er - gælder princippet om "free entrepreneurship". De eneste som står i vejen for, at kvinder kan opbygge store og succesfulde virksomheder fra bunden er ... dem selv.\n- Og hvad med Folketinget? Tillad mig et øjeblik at være ligeglad med de højtråbende kvinder, som kræver denne lette adgang til indflydelse og penge. I stedet vil jeg fokusere på behovet for kvoter i Folketinget, hvor en alt, alt, alt for stor andel af de folkevalgte er alt for unge mennesker enten uden en færdiggjort uddannelse eller i bedste fald lige udklækket, men blank for erfaring og viden om det omgivende samfund. Folketinget er fyldt med mennesker, som aldrig nogensinde har påtaget sig et reelt stykke arbejde og derfor intet aner om virkeligheden.\nHvad blev der af det gode gamle princip om, at Folketinget skal repræsentere befolkningen. I dag er det besat i begge betydninger af ordet af en masse mennesker med al for stor selvsikkerhed i forhold til deres viden om samfundet. Det repræsentative er gået tabt. Det véd enhver. Men det er sjovt nok ikke dét, man sidder og bekymrer sig om derinde i Folketinget.\nSå se nu at få indført kvoter som gør, at Folketinget igen repræsenterer folket. Undlad venligst den platte bemærkning om at vælgerne jo bare kan stemme på nogle andre, for sagen er jo den, at det er helt ude af hænderne på den enkelte vælger. Det kan ikke være rigtigt, at der skal mobiliseres en decideret folkebevægelse for at få genskabt det, der var det oprindelige mål for demokratiet: at Folketinget skulle være repræsentativt for folket. Det er et politisk ansvar, og der er ret mange vælgerforeninger, som skulle tage at få ryddet alvorligt op i deres opstillinger, så vi får genskabt balancen.\nHvem sagde noget om kvoter? Og hvorfor vil de politisk korrekte altid kun tale om kvinder og virksomheders bestyrelsessammensætning, når der er meget mere og dybere at tage fat på?


Corsair TX550M 550W 80+ Gold (Semi modulær)\nForventes på lager inden for 3 hverdage\nCorsair TX550M er en semi-modulær strømforsyning på 550W med 80+ gold certificering. Kan tilpasses med kabler, så du slipper for at have løse kabler liggende i computeren. Utrolig støjsvag PSU, som holder sig kørende ved lave temperaturer selv ved længere tids brug og belastning.\nHvad er 80 PLUS certificering?\nCertificeringen skal hjælpe dig som kunde til at vide, hvor meget af strømmen der bliver udnyttet til din computer. Når strøm skal omdannes fra vekselstrøm til jævnstrøm sker der nemlig et tab. Gode strømforsyninger reducerer tabet til mindre end 20% eller omvendt – udnytter 80% eller mere.\n80 Plus-certificeringen angiver således at min. 80% af strømmen udnyttes. 80 Plus certificeringen inddeles derudover i klasser, afhængig af hvor effektive de er:\n80 Plus: Op til 85% effektiv\n80 Plus Bronze: Op til 88% effektiv\n80 Plus Silver: Op til 90% effektiv\n80 Plus Gold: Op til 92% effektiv\nHos MM Vision benytter vi kun 80 Plus certificerede strømforsyninger, hvilket er din garanti for, at du altid får en høj-effektiv strømforsyning.\nHvad betyder semi modulær og fuldt modulær?\nNår en strømforsyning er semimodulær, betyder det at man kan fjerne de overskydende kabler, som man vælger ikke at benytte til ekstra harddiske, diskettedrev og grafikkort.\nEr strømforsyningen fuldt modulær betyder det, at selv kablerne til bundkortet samt 4/8-Pin til processoren kan fjernes, hvis man skulle ønske dette.\nModulærer strømforsyninger er ideelle, når man ønsker at gøre noget særligt ud af, at kablerne sidder flot (cable management) eller man ønsker selv at udskifte kablerne med andre farver/typer (modding).\nCertificering: 80+ Gold\nKølesystem: 120mm ventilator\n24-pin ATX med aftagelig 4-pin sektion: x1\n8-pin strøm EPS12V: x1\n6+2-pin PCI Express: x2\n15-pin seriel ATA effekt: x5\n4-pin intern strøm: x4


Her er kommunalvalgets nervepirrende brændpunkter | TV 2 Lorry\nKV17 Frederiksberg Politik\nHer er kommunalvalgets nervepirrende brændpunkter\nHer er syv af de mest spændende valg i hovedstadsområdet.\n17. nov 2017, kl. 14:58\n21. november er det valgdag, og vælgerne skal sammensætte 98 nye byråd, hvoraf de 34 er i hovedstadsområdet.\nRitzau har udpeget syv kommuner i hovedstadsområdet, hvor kommunalvalget 21. november vil blive fulgt med ekstra opmærksomhed.\n1. FREDERIKSBERG: Fundamentet i den konservative højborg synes ikke længere helt så stærkt. De Radikale har vendt borgmesterpartiet ryggen og er nu på rød bloks side. Konservative har haft magten siden 1909, men er dalet fra 45 til 35 procent af stemmerne over de seneste valg. En ny tilbagegang kan blive dyr for borgmester Jørgen Glenthøj (K).\nDisse tre sager afgør valget i Frederiksberg\n2. HILLERØD: Efter 16 års socialdemokratisk styre blev Dorte Meldgaard (K) i 2014 borgmester med blot 485 personlige stemmer og tre mandater, som tilmed er reduceret til to. Så en overraskelse vil bestå i, at den 41-årige borgmester bevarer posten. Mest taler nok for, at Kirsten Jensen (S) får et comeback, eller at Klaus Markussen (V) bliver næste borgmester.\n3. HVIDOVRE: Socialdemokratiet med borgmester Helle Adelborg og Dansk Folkeparti med viceborgmester og folketingsmedlem Mikkel Dencker kører parløb og er i valgforbund. Dencker nævnes som en mulig borgmester, men har sagt, at han igen vil støtte Adelborg, hvis DF ikke selv bliver størst. Og i dag er Socialdemokratiet dobbelt så stort som DF.\nDisse tre sager afgør valget i Hvidovre\n4. KØBENHAVN: Socialdemokratiet har haft overborgmesterposten, siden den blev skabt i 1938. Senest stemte 157.743 københavnere på S, SF eller Enhedslisten, mens DF, LA, K og V fik 76.315 stemmer, så en trussel mod overborgmester Frank Jensen ventes snarere at komme fra venstrefløjspartierne og Alternativet. Men såvel SF som Enhedslisten og Venstre møder med nye og for den brede offentlighed ukendte spidskandidater. De Radikale, som har fået meget opmærksomhed under valgkampen, peger på Frank Jensen som overborgmester.\nDisse tre sager afgør valget i København\n5. KØGE: Frem til 2013 var det en socialdemokratisk bastion, men en aftale med Venstre og to DF-afhoppere sikrede De Konservatives Flemming Christensen borgmesterposten. Han er med sine 73 år landets ældste borgmester og vil gerne fortsætte. Venstre med 1. viceborgmester Mette Jorsø er størst i byrådet, men tidligere borgmester Marie Stærke (S) lurer også på at komme tilbage til borgmesterkontoret.\nDisse tre sager afgør valget i Køge\n6. LEJRE: SF's allerstærkeste kort og eneste borgmesterpost i 2013. Den populære Mette Touborg (SF) trak hele ni mandater, men hun forlod posten i 2016 til fordel for et direktørjob i Københavns Kommune, og ny borgmester blev socialdemokraten Carsten Rasmussen. Nu skal Mikael Ralf Larsen (SF) forsøge at gøre Mette Touborg kunststykket efter, men alt virker åbent.\nDisse tre sager afgør valget i Lejre\n7. STEVNS: Har landets anden lokalliste-borgmester i Mogens Haugaard Nielsen, der begyndte valgperioden i Venstre, men forlod partiet og nu opstiller for borgerligt-liberale Nyt Stevns. Valgperioden beskrives som den mest urolige i mands minde. Der har været strid om fredning af Stevns Klint, og budgettet blev vedtaget uden støtte fra borgmesteren.\nDisse tre sager afgør valget i Stevns


Lenovo bliver hybrid | pc | Leifshows Lenovo bliver hybrid – Leifshows\nMusik hjælper i svære tider\n[caption id="attachment_86953" align="aligncenter" width="1500"] (Foto: Matthew Kalapuch / Unsplash)\nLenovo bliver hybrid\nLenovos eksterne skærm til mobiltelefonen. (Foto: Lenovo)\nEfter at have arbejdet eller fået undervisningen hjemme på grund af Corona har kontorfolk og studererende adopteret, hvad nogle fagfolk kalder for en hybrid livsstil.\nDet nye buzz word sætter sådan set bare et navn på, hvad mange af os gjorde før pandemien: Vi levede i og af vores laptop, som vi kunne tænde nærmest hvor som helst og når som helst.\nLenovo vil nu servicere denne nye generation af brugere med en række nyheder, der er skræddersyet til netop dem.\nHybride produkter kalder Lenovo logisk nok sine sommer-lanceringer, der omfatter både chromebooks, tablets, en bærbar USB-C skærm og diverse tilbehør som mus, løse tastataturer osv. Alt sammen heldigvis til rimelige priser.\nLenovos nye 14,6 tommers IdeaPad 5i chromebook hører til de ambitiøse hybride. Ikke mange andre chromebooks på markedet – laptops, der kun fungerer online – kan prale af at have en 11. generation Intel Core i5 som motor\nIdeaPad 5i kommer med 8 GB DDR4 RAM og en nydelig skærm i Full HD kvalitet. Den ligger tæt på en traditionel laptop og henvender sig til studerende og folk, der godt kan lide Googles Chrome OS som styresystem. Prisen fra juli bliver 399 euro eller ca. 3.000 kroner.\nStærk IdeaPad 5i chromebook til den hybride bruger. (Foto: Lenovo)\nMere fleksibilitet opnår man med Lenovos IdeaPad Flex 5i chromebook, hvis 13,3 tommers touch skærm kan foldes bagover, så den kan fungere som en opretstående tablet.\nLenovo tilbyder en digital pen som ekstra-udstyr, ligesom krævende brugere kan erstatte LCD-displayet med et mere lysstærkt i OLED teknologi. Så bliver chromebook’en lettere at bruge udendørs i solskin.\nIdeaPad Flex 5i lander hos danske forhandlere allerede her i juni. Prisen er den samme som den mere konventionelle 5i – nemlig 399 euro eller ca. 3.000 kroner.\nNogle hybride arbejdere har ikke engang brug for en laptop. De klarer sig fint med deres smartphone.\nSelv den har dog sine begrænsninger – for mange i displayets størrelse. Til dem har Lenovo udviklet L15 USB-C Mobile Monitor. Den leverer et 15,6 tommers eksternt billede i Full HD kvalitet til mobilen.\nMed sine kun 860 gram og slanke seks millimeter er L15 nem at have med på farten i en taske eller en rygsæk. Prisen ligger på 229 euro – godt 1.700 kroner – men den anmelder først sin ankomst til september….\nSkærmen på IdeaPad Flex 5i chromebook’en kan vrides, så den kan anvendes som tablet – med og uden digital pen. (Foto: Lenovo)\nDen handy spille-pc\nLenovo har det kloge vækkeur\nUnder Corona har mennesker lyttet meget mere til musik, end de plejer at gøre. De har haft bedre tid til at sidde og koncentrere sig …


Kaare Norge koncert i Elværket | Frederikssund Kunstforening\nKaare Norge koncert i Elværket\nUdgivet den 7. august 2018 af Xenia Michaelsen\nFrederikssund Kunstforening arrangerer koncert af Kaare Norge Kulturhus Elværket, Ved Kirken 6, 3600 Frederikssund\nFredag den 7.September 2018 kl.19.00\nDørerne åbnes kl.18.30.\nBilletter kan købes via billetto.dk eller ved indgangen på dagen.\nPris for medlemmer kr.100,-. Pris for ikke medlemmer kr. 125.-\nKaare Norge er Danmarks mest kendte og anerkendte klassiske guitarvirtuos.\nI de senere år har kompositionerne mest været for sologuitar som f.eks. den spanske dans ” Danza la Primavera”, men også eksempelvis sangen “Når du forlader mig” for guitar og sang med tekst af Tove Ditlevsen.\nLæs mere om Kaare Norge her.\nDette indlæg blev udgivet i aktivitet, koncert og tagget 2018, elværket, Frederikssund, guitar, guitarmusik, Kaare Norge, koncert, musik af Xenia Michaelsen. Bogmærk permalinket.


Men jeg har endnu ikke fået min menstruation, og de graviditetstest jeg har taget viser negativ. Mit spørgsmål er, hvornår burde jeg få min menstruation efter jeg Mangler: netdating. Derfor er det naturligvis meget behjælpeligt at vide, hvornår du har ægløsning. Det er altså tiden efter ægløsning og før menstruation, at vi har balladen. og har man først Vi stod længe og ”fedtede” med at få suget det hele. Tegn på ægløsning fortæller dig simpelt hen, hvornår du bør have Hvordan får man større barm ægløsning under menstruation, Annonce Få her fire gode tips til GRAVID MED MENSTRUATION DATING UDEN REGISTRERING 14 dage efter ægløsning, men der kan være store individuelle forskelle.\nThe puzzle of motivation Det kan du sagtens gøre, men vær opmærksom på, at du kan få I perioden omkring din ægløsning — dage efter menstruation — er du. Er du også lidt nonsjelang med beskyttelsen under din menstruation, for du kan jo at især uvidenhed omkring, hvornår en kvinde kan og ikke-kan blive gravid, lappe ind over der, hvor de har ægløsning, og så er det jo nemt at blive gravid. der er gået tidlig i overgangsalderen og derfor ikke kan få børn. Når først man ved, hvornår ægget sandsynligvis bliver frigjort, kan man planlægge TØJ DANSK CHAT SIDE, Hun hævder, at dominerende kvinder får drenge. DATING, Scanning gravid køn ægløsning efter menstruation.\nHvornår får man menstruation efter ægløsning netdating tips - baren\nDet forklarer jordemor Anette Lunøe Jæger, som også svarer på, om amning virkelig kan forhindre en ny graviditet. Facebook lyver for dig! Du kan kun blive gravid i ét døgn i hele din cyklus. Test dig selv: Er du særligt sensitiv?\n0 responses to “Hvornår får man menstruation efter ægløsning netdating tips”


ClickFunnels-priser i 2021 (planer og priser forklaret)\nPrøv igen for en live version\nDenne side (https://www.websitehostingrating.com/clickfunnels-pricing-plans/) er i øjeblikket offline. Men fordi webstedet bruger Cloudflares Always Online ™ -teknologi, kan du fortsætte med at surfe et øjebliksbillede af webstedet. Vi fortsætter med at tjekke i baggrunden, og så snart webstedet kommer tilbage, får du automatisk liveversionen. Always Online ™ er drevet af CloudFlare | Skjul denne advarsel\nClickFunnels hjælper dig med at opbygge marketingtragte, der konverterer potentielle kunder til kunder. Det bruges af tusindvis af virksomheder over hele verden. Her skal jeg forklare ClickFunnels prisstruktur fungerer, så du kan vælge den plan, der passer bedst til dig og dit budget.\nDet er bygget til at være let nok for begyndere, men også avanceret nok til erfarne marketingfolk. Hvis du overvejer et ClickFunnels-abonnement, skal du læse min anmeldelse af ClickFunnels-prissætning for at finde ud af, hvilken plan der er bedst for din virksomhed.\nKom i gang med ClickFunnels\n(14-dages gratis prøveversion)\nHvad får du med dit ClickFunnels-abonnement?\nEn simpel træk og slip af destinationssidebygger\nSælg direkte fra dine tragte\nOpret medlemskab uden tredjepartsværktøjer\nOpret et tilknyttet program uden tredjepartsværktøjer\nHvilken ClickFunnels-plan er den rigtige for dig?\nTilbyder ClickFunnels en gratis plan?\nEr ClickFunnels godt for begyndere?\nHvor meget er ClickFunnels?\nEr ClickFunnels værd at pengene?\nEr ClickFunnels legit, eller en fidus?\nClickFunnels fordele og ulemper\nClickFunnels tilbyder kun tre prisplaner der hjælper dig med at skalere dine tragte, når din virksomhed vokser. Deres priser starter ved $ 97 per måned. Hvis det lyder meget for dig, skal du vente til du læser om alle de gode ting, du får med dit ClickFunnels-abonnement.\nEgenskaber ClickFunnels Standard ClickFunnels Platinum To Comma Club X\ntragte 20 Ubegrænset Ubegrænset\nSider 100 Ubegrænset Ubegrænset\nBetaling Gateways 3 9 27\ndomæner 3 9 27\nOpfølgningstragt N / A Ubegrænset Ubegrænset\nChat Support Inkluderet Prioritet Prioritet + VIP telefonlinje\nUgentlige peer reviews N / A Inkluderet Inkluderet\nFunnel Hacker Forum Inkluderet Inkluderet Inkluderet\nFunnel Flix (videokurser og online træning) Inkluderet Endnu mere indhold Adgang til alt\nMånedlige omkostninger $ 97 $ 297 $ 2,497\nAlle ClickFunnels-planer leveres med masser af bonusser:\nClickFunnels tilbyder en meget simpelt træk og slip landingssidebygger som du kan lære på et par minutter. Det giver dig mulighed opbygge og offentliggøre destinationssider inden for få minutter. Du behøver ikke at være en webdesigner, en konverteringsekspert eller en marketingekspert for at oprette en destinationsside.\nAlt du skal gøre er vælg et forhåndsudformet design og tilpas det med et simpelt træk og slip-interface.\nDu kan redigere og ændre alt på siden, du ikke kan lide, ved blot at klikke på den. Du kan tilføje nye elementer eller ændre rækkefølgen af dem, der er på din side ved blot at trække og slippe.\nDen bedste del af at opbygge salgstragt med ClickFunnels er, at det kommer med hundredevis af foruddannede skabeloner der er bevist at konvertere besøgende til kunder. Dette fjerner alle gætterier og giver dig mulighed for at opbygge destinationssider med høj konvertering uden nogen form for design eller markedsføring.\nClickFunnels giver dig ikke kun mulighed for at bygge destinationssider, der konverterer som magi, men det også lader dig sælge dine produkter direkte fra din tragt. Det betyder, at du kan begynde at sælge med ClickFunnels uden at skulle ansætte en webudvikler for at forbinde dit websted til en betalingsgateway.\nClickFunnels understøtter meget forskellige betaling gateways at du kan oprette forbindelse til dine destinationssider med bare et par klik. Dette giver dig mulighed for at acceptere betalinger fra dine kunder direkte i din tragt uden at ødelægge strømmen.\nPå startplanen kan du oprette forbindelse til 3 forskellige betalingsportaler. Dette giver dine kunder flere muligheder for at betale, hvilket kan øge din indtægt. Du kan tilslut en af de understøttede betalingsportaler uden at røre ved en enkelt kodelinje.\nOprettelse af medlemswebsites kan koste en masse penge, hvis du bygger et brugerdefineret websted, eller hvis du køber medlemskabssoftware til installation på dit websted. Heldigvis tilbyder ClickFunnels en simpel grænseflade til at hjælpe dig opbygge og administrere et medlemsområde på din hjemmeside. Du kan sælge et månedligt abonnement eller et engangskort til dit medlemsområde.\nClickFunnels tilbyder en nem grænseflade til at administrere det indhold, som dine webstedsmedlemmer har adgang til. Det giver dig også mulighed for at oprette forskellige planer, der giver adgang til forskellige niveauer af indhold.\nDet er en alt-i-en løsning, så du kan styre alt fra din kursusplan til dine webstedsmedlemmer.\neftersalg kan tilføje tusindvis af dollars i ekstra indtægter til din virksomhed hver måned. ClickFunnels giver dig mulighed for sælge dine kunder på indkøbssiden og kassen siden.\nDu kan tilføj enkle 1-klik-opsalg til din tragt. De gør det nemt for dine kunder at købe et andet, dyrere produkt, hvis de til enhver tid skifter mening.\nDette giver ikke kun dine kunder en chance for at genoverveje dit billigere alternativt produkt, men det gør det også meget mere sandsynligt, at de vil gå til den højere ende version af dit produkt.\nClickFunnels giver dig mulighed for tilføj enhver form for en opsalg til dine landingssider. Det kan være alt fra et fysisk produkt til et onlinekursus. Hvis du sælger et online-kursus, kan du bede dine kunder om at overveje en billigere version af dit kursus, der f.eks. Inkluderer et 1-mod-1-coachingopkald med dig.\nUpsells kan hjælpe dine kunder med at tage bedre beslutninger om dine produkter. Dine kunder kan føj disse produkter til deres vogne med et enkelt klik. Hvad der tidligere var en luksus for e-handelsvirksomheder, der krævede ansættelse af webudviklere, kan nu udføres inden for få minutter ved hjælp af ClickFunnels.\nDet lader dig opret 1-klik upsells uden at kræve tredjepartsværktøjer eller kodning. Med ClickFunnels er du ikke begrænset til at tilføje upsells på siden Checkout og Cart, du kan endda tilføje upsells, når brugeren har tjekket ud.\nPå denne måde kan dine brugere opgradere til et produkt med højere ende uden at skulle gennemgå hele kassen for en anden gang.\nOpfølgningstragter er et ClickFunnels-værktøj, der giver dig mulighed for at automatisere din e-mail-marketing og anden meddelelse. Opfølgningstragte lader dig sende automatiserede meddelelser til dine kunder baseret på triggere såsom linkene, de klikkede, eller de produkter, de købte, eller det land, de er fra.\nDet lader dig automatiser din e-mail-marketingstragt for at øge din indtægt og promovere dine produkter til alle, der køber dit produkt. Du kan endda sende promo-e-mails til de mennesker, der tilmeldte sig men ikke købte.\nE-mail-automatisering kan hjælpe dig med at samle tusindvis af dollars i indtægter hver måned. Det bedste er, at det ikke koster noget. I modsætning til Facebook-annoncer, der opkræver dig hver gang nogen klikker på dine annoncer, er Email Marketing helt gratis.\nAnden e-mail-marketing værktøjer som MailChimp og Constant Contact kan opkræve dig op til tusinder af dollars hver måned. Men ClickFunnels tilbyder dig e-mail-marketingautomation helt gratis.\nClickFunnels indsamler oplysninger om dine kunder og kundeemner, f.eks. Hvilke links, de klikkede, hvilke sider de besøgte, hvad Facebook-annoncekampagne de kom fra osv. Du kan bruge alle disse oplysninger til at oprette automatiske e-mail-tragt, der omdanner dine kundeemner til abonnenter.\nClickFunnels-tilknyttede virksomheder hjælpe dig med at vokse din virksomhed uden at du behøver at løfte en finger for at få nye kunder. De sender deres publikum din vej til en lille kommission. Denne provision kan være et fast beløb eller en procentdel af kundens vognværdi. De fleste virksomheder betaler tusinder af dollars hver måned i værktøjer, der hjælper dig med at oprette tilknyttede programmer, spore salg og administrere dine tilknyttede virksomheder.\nMen med ClickFunnels kan du gøre det opret et tilknyttet program, indstil kommissatser og administrer dine tilknyttede virksomheder gratis. Det leveres med et indbygget værktøj kaldet BackPack, der giver dig mulighed for at oprette og administrere et affiliate program til din virksomhed ved hjælp af en enkel grænseflade.\nNår du har konfigureret det, tager det sig af alt fra sporing af salg til automatisk udbetaling af de tilknyttede selskaber, der bringer salg. Den beregner provisionen hver gang der er et salg og tilføjer den provision til datterselskabets saldo. Du kan betale denne saldo manuelt, eller du kan automatisere den ved hjælp af ClickFunnels.\nEn anden stor ting ved ClickFunnels er, at det leveres med en simpelt instrumentbræt der giver dig mulighed for at styre alt, og det tilbyder dybtgående analyse for at hjælpe dig med at tage bedre forretningsbeslutninger.\nClickFunnels tilbyder tre forskellige prisplaner den skala med din virksomhed. Hvis du overvejer at tilmelde dig ClickFunnels, men ikke kan beslutte, hvilken plan der passer til din virksomhed, så lad mig gøre det let for dig.\nHent Starter ClickFunnels-planen hvis:\nDu er lige på vej ud: Hvis du aldrig har bygget en tragt før, er dette den bedste plan for dig. Du vil måske starte med en Platinum-plan, fordi den kommer med flere funktioner. Men tro mig, hvis du er nybegynder, har du ikke brug for alle disse funktioner.\nDu behøver ikke opfølgningstragte: Hvis du allerede bruger et andet e-mail-marketingværktøj, f.eks MailChimp eller Sendinblue, så har du sandsynligvis ikke brug for dette indbyggede automatiseringsværktøj til e-mailmarketing.\nHent ClickFunnels Platinum-plan, hvis:\nDu ejer flere virksomheder eller mærker: Hvis din virksomhed ejer flere websteder eller bruger mere end et par mærkenavne, skal du muligvis få Platinum-planen, da den leveres med 3 gange alt, hvad startplanen kommer med. Det giver dig mulighed for at oprette forbindelse til op til 9 domænenavne, så du kan forbinde alle dine websteder til kun en konto. Det giver dig også mulighed for at oprette forbindelse til 9 Payment Gateways.\nDu har brug for opfølgningstragte: Opfølgningstragte giver dig mulighed automatiser din e-mailmarkedsføring. Det giver dig mulighed for at nå ud til dine kunder med nye produkter og tjenester uden at betale for annoncer hver gang. Du kan bruge dette værktøj til at øge din indtjening og konvertere flere kundeemner til kunder.\nDu har brug for mere end 20 tragte: Selv hvis du kun ejer en virksomhed, vil du gøre mere end en type tragt til din virksomhed. Hvis du opretter forskellige tragte til forskellige typer trafik, konverterer du kundeemner til kunder meget lettere. Du ønsker at oprette separate tragte til separate Facebook-annoncer. Så hvis din virksomhed allerede vokser, er dette den plan, jeg anbefaler at starte med. Det giver dig mulighed for at opbygge ubegrænsede tragte.\nFå Two Comma Club X-planen, hvis:\nDu ejer en masse virksomheder eller mærker: Denne plan giver dig mulighed for at administrere 27 forskellige domæner fra en konto. Hvis du ejer en masse virksomheder, er dette planen at gå til. Det tilbyder også ubegrænsede tragte og sider og opfølgningstragt.\nDu vil have telefonsupport med prioritet: Dette er den eneste plan, der giver dig adgang til en VIP-telefonlinje, som du kan nå når som helst. Det tilbyder også prioriteret chat support.\nClickFunnels tilbyder ikke en gratis plan, men de tilbyder en 14-dages gratis prøveperiode som du kan tilmelde dig. Du debiteres ikke, før din prøveperiode slutter. Hvis du ikke ønsker at blive opkrævet, kan du opsige dit abonnement, før prøveperioden udløber.\nClickFunnels er lavet til ikke-teknisk-dygtige marketingfolk og begyndere der ønsker at dyrke deres forretning med salgstragte, men ikke ønsker at håndtere den tekniske side af tingene. Alle ClickFunnels-abonnementer giver dig adgang til Funnel Flix, et bundt kurser om marketing og reklame. Selvom du ikke ved noget om at bygge tragte eller markedsføring, tager disse kurser dig fra noob til pro på ingen tid.\nClickFunnels tilbyder kun tre prisplaner, der hjælper dig med at skalere dine tragte, efterhånden som din virksomhed vokser. Deres prissætning starter kl $ 97 pr til standardplanen. Platinplanen er $ 297 pr og Two Comma Club X-planen er $ 2,497 pr.\nHvis du er nybegynder, kan du afskære år med din læringskurve med ClickFunnels. Det tilbyder snesevis af kurser, der lærer dig alt om at få trafik og konvertere den trafik til kunder. Hvis du har en allerede voksende virksomhed, kan ClickFunnels hjælpe med at brænde ilden. Det hjælper dig med at konvertere dine kundeemner og besøgende til betalende kunder.\nClickFunnels er 100% legit. ClickFunnels blev grundlagt i 2013 af Russell Brunson (medstifter og CEO) og Todd Dickerson (medstifter og CTO) og er baseret i Eagle, Idaho. 141,000 iværksættere over hele verden bruger ClickFunnels til at vokse konverteringer og salg.\nIntuitivie-træk og slip-sidebygger.\nIndbygget A / B split-test.\nTragtdeling mellem samarbejdspartnere.\nForbygede skabeloner optimeret til konverteringer og salg.\nÉt-klik upsells og downsells.\nFunnelFlix videokurser og online træningsprogrammer.\nBetaling gateways integration (Stripe, ApplePay, AndroidPay, PayPal, Authorize.net, NMI, Keap).\nMarketingautomation med Facebook- og e-mail-platforme som Mailchimp.\nRisikofri 14-dages gratis prøveperiode.\nHjælper med at generere kundeemner og salg\nMeget let at bruge træk-og-slip-sider og tragtbuilder\nLeveres pakket med forudbyggede skabeloner til landingssider og tragt\nEvne til at dele tragte.\nPrisplaner for ClickFunnels er ret dyre. Der er andre ClickFunnels-alternativer at overveje.\nIkke ideel til absolutte begyndere, kommer med en læringskurve.\nClickFunnels Standard is $ 97 pr. Denne plan giver dig mulighed for at bygge 20 tragte og 100 sider. Du får adgang til tragtdeling, tre domæner og tre betalingsportaler.\nClickFunnels Platinum is $ 297 pr. Denne plan giver dig mulighed for at bygge ubegrænsede tragte, sider og opfølgningstragt. Du får også ni domæner, ni betalingsportaler og prioriteret support.\nClickFunnels Two Comma Club X er $ 2,497 pr. Denne plan giver dig mulighed for at bygge ubegrænsede tragte, sider og opfølgningstragt. Du får til at forbinde softwaren til op til 27 domæner, 27 betalingsportaler og prioriteret VIP-support.\n(100% risikofri 14-dages gratis prøveperiode)\nHjem » Bedste landingssidebygere » ClickFunnels-priser (planer og priser forklaret)


Hvad du har brug for at vide om HDMI 2.1 og 8K tv'er i 2019 - interessant - 2021\nHvad du har brug for at vide om HDMI 2.1 og 8K tv'er i 2019\nDu vil høre en masse om HDMI 2.1 i 2019. Det er den seneste iteration på A / V-forbindelsesformatet, som forbrugerne har brugt, siden det erstattede tidligere A / V-forbindelser for næsten to årtier siden, og med 8K-tv'er klar til at slå ned døren ind i din stue, HDMI 2.1 er en nødvendig og efterlængt opgradering.\nMens HDMI 2.1-porte og kabler vil se identiske ud med dem, vi bruger nu, har denne nyeste opdatering - som uundgåeligt vil erstatte HDMI 2.0-standarden, der blev indført i 2013 - ganske mange forskelle fra tidligere versioner. Den er fyldt med nye funktioner og kan levere video i høj kvalitet. Det er også mere kompliceret og mere restriktivt på nogle måder end tidligere HDMI-versioner.\nDenne guide forklarer forskellene mellem HDMI 2.1 og den nuværende 2.0, hvad det betyder for dit tv og hjemmebiografenheder, og om du skal købe et nyt tv på grund af det (spoiler: du skulle ikke).\nHDMI 2.1 versus 2.0 (og 2.0a og 2.0b)\nHDMI-teknologi har gennemgået flere revisioner og opdateringer gennem årene. Den nuværende standard, HDMI 2.0, erstattede HDMI 1.4 i 2013 og opdaterede teknologien til understøttelse af 4K Ultra High Def (UHD) video med 60 billeder pr. Sekund plus et antal AV-funktioner. Det er endnu bedre, at det ikke krævede, at du skulle rejse til de støvdækkede lande bag dit tv og skifte alle dine HDMI-kabler ud.\nTo mellemliggende opdateringer — 2.0a og 2.0b — udvidet HDR-understøttelse af High Dynamic Range (HDR) til HDMI 2.0, men er ellers identiske med 2.0 og bruger også de samme kabler.\nHDMI 2.1 er derimod et helt andet dyr.\nDen største forskel er, at HDMI 2.1 øger din maksimale signalbåndbredde fra 18 Gbps (HDMI 2.0) til 48 Gbps, hvilket muliggør videoopløsninger på op til 10K og billedhastigheder så høje som 120fps - tal, der synes grovt unødvendige i betragtning af aktuelle hardwarealiteter, men imponerende ikke desto mindre . Og fremtidssikret, så du (forhåbentlig) ikke behøver at opgradere dine kabler eller stik i nogen tid.\nHDMI 2.1 bringer også en række andre A / V-funktioner og forbedringer, herunder:\nDynamisk HDR, der er i stand til at ændre HDR-indstillinger på en ramme for ramme-basis.\nEnhanced Audio Return Channel (eARC), som gør det muligt at bruge objektbaserede surround-lydformater, såsom Dolby Atmos.\nVariabel Refresh Rate (VRR), Quick Frame Transport (QFT) og Auto Low Latency Mode (ALLM), som er nyttige til videospil, da de reducerer input-forsinkelse, latenstid og opdateringsfrekvens for jævnere og mere præcis gameplay.\nQuick Media Switching (QMS), der fjerner forsinkelsen, når der skiftes mellem opløsninger og billedhastigheder.\nBortset fra den højere signalbåndbredde og nye funktioner er den anden bemærkelsesværdige forskel mellem HDMI 2.0 og 2.1, at 2.1 kræver nye kabler - noget HDMI 2.0 barmhjertigt ikke gjorde, på trods af at det var et massivt spring fra HDMI 1.4.\nDisse nye kabler, der kaldes "ultrahøj hastighed" kabler, er det, der muliggør højere opløsninger og opdateringshastigheder, men du behøver ikke at bekymre dig om at købe dem snart. Kabler med ultrahøjhastighed kræves kun til højere opløsninger og indramminger, mens de ekstra HDMI 2.1-funktioner (som eARC, Dynamic HDR og forsinkelsesreducerende fordele) er kompatible med de fleste nuværende HDMI-kabler.\nDesværre er det ikke muligt at opdatere en eksisterende HDMI 2.0-enhed til understøttelse af HDMI 2.1-funktioner via firmware eller softwareopdateringer; den eneste måde at udnytte HDMI 2.1's funktioner på er ved at tilslutte en HDMI 2.1-enhed til et HDMI 2.1-understøttet tv (selvom denne forbindelse er via et ikke-ultrahøjhastigheds HDMI-kabel).\nHer er det dog forvirrende. Afhængig af enheden betyder "HDMI 2.1 support" muligvis forskellige ting.\nTeknisk set kan tv-producenter lovligt annoncere, at deres tv'er har HDMI 2.1-porte, selvom de ikke understøtter de superhøje opløsninger eller billedhastigheder, som HDMI 2.1 muliggør. Tv'erne er bare nødt til at understøtte HDMI 2.1-funktioner, og producenterne skal være åbne om, hvad deres sæt har og ikke har - hvilket er netop det, du vil se fra den første bølge af “HDMI 2.1” -støttede tv'er.\nDet er helt sikkert, at det at have en trunkeret version af HDMI 2.1 giver mening for nogle tv'er - du er måske ligeglad med, om dit splinternye tv ikke kan udsendes i 120 fps, da der næsten ikke er noget indhold, du kan se lige nu - men du vil vil være flittig med HDMI 2.1-markedsføring, når du handler efter nye tv'er fremover. (Når det er sagt, skal du sandsynligvis ikke købe et 8K-tv i 2019 alligevel.)\nHvad er der galt med et 8K-tv?\nSpringet til 8K Full Ultra High Def (FUHD) -skærme og HDMI 2.1 vil ikke gøre dit nuværende TV forældet, da HDMI 2.0 og 4K UHD-indhold / enhed vil forblive relevant i ganske lang tid.\n8K lyder muligvis som et andet spændende spring i visuel tro, og mange af AV-forbedringerne fra HDMI 2.1 vil sandsynligvis være fantastisk, men der er ikke nok 8K-indhold, der retfærdiggør den astronomiske udgift af et 8K-tv, og der vil sandsynligvis ikke være i ganske lang tid. Ja, det er det samme argument, som alle sagde om 4K-tv'er, men tænk over det: 4K-indhold er noget af en nyhed for de fleste mennesker, og 4K-tv'er er på nogle måder stadig unødvendige for mange mennesker, afhængigt af deres hjemmeopsætning.\nDet er ikke til at sige, at der ikke er 8K-indhold derude, men det er småt, med kun en håndfuld film og YouTube-videoer tilgængelige. 8K Blu-stråler og 8K Blu-ray-afspillere findes endnu ikke, og der findes heller ikke 8K kabelbokse eller streaming-enheder. Og selv når de gør det, er den første generation af 8K-tv sandsynligvis ikke kompatibel, da de oprindelige modeller, der rammer i 2019, sandsynligvis har ufuldstændig HDMI 2.1-support. Plus, HDMI 2.0 er i stand til 8K video ved 24 og 30 fps, hvilket er den billedhastighed, de fleste film og tv-shows optages lige nu.\nDe eneste forbrugere, der har en legitim grund til at opgradere til HDMI 2.1 før end andre, er spillere og hardcore hjemmebiograf-aficionados. Selv da er de fleste konsolspillere nødt til at vente på de store afsløringer fra Microsoft og Sony - sandsynligvis i 2020 - hvilket skulle give tv-producenter masser af tid til at pakke så mange HDMI 2.1-funktioner (og opløsninger) som muligt.\nMed andre ord, det ville være lidt fjollet at købe et 8K-tv nu og vente på, at alt andet skulle indhente det; Køb et 8K-tv, når du er klar til et 8K-tv, fordi du har meget bedre produkter at vælge imellem sammenlignet med nu. Måske er tv'erne også lidt mere rimelige.\nCopyright 2021 Hvad du har brug for at vide om HDMI 2.1 og 8K tv'er i 2019


Made by Mama hvid balsamico 100ml\nLækker hvid balsamico fra Made by Mama.\nDen hvide balsamico er en af de højt værdsatte produkter i Made by Mamas eget køkken. Den er lavet på druesorten Trebbiano og har lagret fem år på asketræsfade. Asketræsfadet giver balsamicoen duft og smag uden at ændre på dens lyse farve. Den hvide balsamico har en intens balsamicosmag og er samtidig sød og mild.\nBrug den lækre balsamico til dressinger, salater (den farver ikke salaten), kolde supper og i det hele taget retter, som skal rundes af med lidt syre og sødme. Denne hvide balsamico er must i ethvert køkken.\nRigtig lækker værtindegave ide


Hundesyge hos hund - Gentofte Dyreklinik\nHundesyge hos hund – en alvorlig lidelse!\nHundesyge hos hund er desværre et hot emne i parken lige nu.. ”Hvad er hundesyge for noget”. ”Gad vide om min hund er vaccineret mod hundesyge”? ”Hvad er symptomerne”..\nSpørgsmålene er mange, for lige nu har vi et udbrud af hundesyge i Jylland ved Skive og det gør rigtig mange nervøse. Flere rævehvalpe er døde og årsagen har vist sig at være hundesyge. (juni 2019)\nHundesyge (eller Distemper, som sygdommen også kaldes) er en af de mest alvorlige sygdomme, din hund kan få. Det er heldigvis også en af de sygdomme, der er nemme at forebygge gennem vaccination. Er din hund ikke vaccineret mod hundesyge bør du reagere nu og få den vaccineret. Er hunden vaccineret, er chancerne for at få hundesyge næsten lig 0\nHvad er hundesyge hos hund?\nSygdommen er meget smitsom og potentielt dødelig. Sygdommen forårsages af et virus, der er tæt forbundet med mæslinger. Virus forårsager alvorlig sygdom i værten, ved at angribe flere kropssystemer, hvilket resulterer i en udbredt infektion, der er vanskelig at behandle.\nDer er tre måder hunde kan få hundesyge:\n1. Gennem direkte kontakt med et inficeret dyr eller objekt\n2. Gennem luftbåren eksponering\n3. Gennem livmoderen\nHundesyge spredes gennem direkte kontakt eller via luften ligesom forkølelse hos mennesker. Når en inficeret hund eller et vildt dyr hoster eller nyser, frigives aerosoldråber, som kan inficere et nærliggende dyr og overflader, som mad og vandskåle.\nDen gode nyhed er, at virus ikke kan overleve længe i miljøet og kan ødelægges af de fleste desinfektionsmidler. Den dårlige nyhed er, at smitteinficerede hunde kan sprede virus i op til flere måneder og sætte andre dyr i fare.\nHunde er ikke de eneste dyr, der kan blive syge. Vilde dyr som ræve, ulve, fritter og mink kan også blive syge. Det betyder, at et udbrud af hundesyge hos vilde dyr, kan smitte vores hunde. Det er lige præcis det frygten går på lige nu, hvor flere ræveunger er døde af hundesyge i Skive-området. (Juni 2019)\nSymptomer på hundesyge hos hund\nSyge hunde får en bred vifte af symptomer, afhængigt af hvor avanceret sygdommen er i deres krop. Når en hund bliver smittet, spredes virus rundt i hele kroppen. Der er to faser af symptomer.\nFortykket hud på trædepuder og næse\nNogle hunde udvikler neurologiske symptomer efterhånden som sygdommen skrider frem og angriber centralnervesystemet.\nNystagmus (gentagne øjenbevægelser)\nØget spytdannelse og tyggebevægelser\nHvilke hunde er mest udsatte for hundesyge hos hund?\nAlle hunde kan få hundesyge, men ikke-vaccinerede hunde og hvalpe under fire måneder er særligt modtagelige. Hvis din hvalp viser symptomer på svaghed, skal du straks kontakte din dyrlæge.\nHvordan man behandler hundesyge hos hunde\nDer er ingen kur mod selve sygdommen.\nDyrlægen vil forsøge at behandle tilstødende komplikationer samt symptombehandle, men ofte ender sygdommen med en dødelig udgang.\nHvordan forebygges hundesyge hos hunde\nSørg for, at din hvalp får den fulde serie af vaccinationer\nHold vaccinationerne opdateret i hele din hunds liv.\nHold din hund væk fra inficerede dyr\nPas på med at socialisere din hvalp med ikke- vaccinerede hunde


Motorsporten.dk - Formel 1 - Sæsonens højdepunkt\nDer er lagt op til endnu en duel mellem Rosberg og Hamilton. Tyskeren har brug for en sejr for at lukke hullet til englænderen. Alene af den grund kan Monza blive sæsonens højdepunkt. Hvis Rosberg vinder henter han minimum syv point på Hamilton. Hvis Hamilton vinder bliver det svært for Rosberg at forhindre sin holdkammerat i at vinde tre på stribe.\nMonza - smag på ordet. Det smager af nostalgi og essensen af Formel 1. Og med sin placering sidst på sommeren ligger løbet godt både for at være et vigtigt element i VM kampen - og for at være højdepunkt for kontrakter, sladder og almindelig snak om fremtiden.\nFor eksempel er det her, at Felipe Massa i dag valgte at bekendtgøre at karrieren stopper med udgangen af sæsonen. Han valgte selv tidspunktet, men der var ikke noget sæde til ham hos Williams - og andre teams stod heller ikke ligefrem i kø for at give den lille brasilianer flere ture i manegen. Dermed er der nu ganske officielt et ledigt sæde hos Williams - et sæde som de gamle teamkammerater Jenson Button og Sergio Perez begge er interesserede i.\nButton er vist også stadig i tankerne hos McLaren, men de er notorisk langsomme til at bestemme sig. Perez derimod bliver kurtiseret af Renault. Et andet team - Haas, har fortalt at de regner med snart at kunne annoncere hvem der skal dreje på deres rat den kommende sæson. Grosjean forventes at blive, mens Gutierrez ikke rigtig har formået at overbevise andre end sig selv om sin formåen.\nHos Renault er man, som tidligere nævnt, interesseret i Perez. Det ligger et vist pres på Magnussen og Palmer. Ingen af dem spåes store chancer for at beholde deres plads. Palmer har været et sympatisk bekendtskab, men virker ikke som en med meget fremtid. Magnussen har på sin side måske forsømt at udnytte sin chance optimalt. Renault leder efter en ledertype - og her falder Magnussen måske lidt igennem. Til gengæld er danskeren blevet erklæret fit for fight og deltager således i løbet, en uge efter sit dramatiske exit fra Spa.\nMen også andre kontrakter bliver der snakket om. Det menes at Monza har lavet en ny tre-årig aftale med Formel 1. Den er kun blevet på tre år, fordi F1's fremtid er så usikker! Andre steder er der andre problemer med kontrakterne - flere baner er utilfredse med det antal moneter de skal aflevere for at få 22 biler på besøg - og så er vinderen endda givet på forhånd. Flere baner kan være på vej væk fra kalenderen - Rusland slås med økonomien og Singapore synes det betaler for meget, bare for at nævne et par stykker.\nSå er der de helt store kontrakter. Det forlyder at en stor amerikansk koncern - Liberty Global - og deres søster organisation Liberty Media - begge er interesserede i at købe Formel 1 af de nuværende ejere CVC. Det ville muligvis betyde et farvel til Bernie Ecclestone, men i alder af 86 er det vel også ok at blive pensionist. Angiveligt skulle amerikanerne være interesserede i at indføre amerikanske tilstande - hvilket i dette tilfælde vil sige, at der skal være nemmere adgang for publikum og finanserne skal fordeles mere ligeligt. Amerikanere tænker i show - og show skal være underholdning. Så måske er et nært forestånede salg til showglade amerikanere lige det Formel 1 på lang sigt har brug for.\nDe ændringer amerikanerne eventuelt vil komme med, vil selvfølgelig tage flere år om at trænge igennem, men derfor kan der nu være grund til at være forsigtig optimist.\nTilbage til løbet på søndag. Ferrari vil håbe at de kan få en weekend til at hænge sammen. Der har været flere gange i år, hvor man har fornemmet at Ferrari kunne tage kampen op med Mercedes, hvis altså tingene gik som smurt i den italienske stald. Og det har det så bare ikke gjort. Hjemmebanen vil være et godt sted at levere et resultat til deres mange loyale fans.\nEt andet punkt man kan være opmærksom på i forbindelse med det kommende løb er Max Verstappen. Han er ikke den mest populærere fætter blandt sine kolleger - hvis han kan holde sig ude af konflikter den kommende weekend, vil det være et plus i bogen og gråtoner vil sænke sig over tidligere hændelser. Men flere kontroversielle manøvrer og konflikten vil blive betydeligt optrappet.\nTilbage er der kun at nyde løbet...\n04/09/16 - Monza - Formel 1 - FIA F1


Naturlige ingredienser og effektiv hudpleje fra Jurlique\nVI HAR SAMLET ALT TIL UNDER 200 KR. PERFEKT TIL GAVER\nBiodynamisk økologisk hudpleje\nJurlique har siden 1985 udviklet biodynamisk økologisk hudpleje, og det er vi stolte af. Vi tror på at naturen til enhver tid overgår syntetisk skabt hudpleje, og at sundhed og skønhed udspringer fra omtanke, respekt og kærlighed til miljøet.\nNaturen er kilden\nDerfor er det også naturen der både er kilde til inspiration når vi skaber nye serier af skønhedsprodukter og hudplejeprodukter, og samtidigt er det også naturen der leverer hovedingredienserne – ingredienser som vi primært dyrker på vores økologiske landbrug i Australien. Her vokser velkendte og eksotiske planter vokser side om side.\nVi søger nye veje\nVi søger altid nye veje når vi skaber nye hudplejeprodukter til at holde huden smuk og sund. Resultatet er en række af spændende produkter som huden elsker, og som giver den helt rigtige naturlige glød, og samtidigt anvender et minimum af kemikalier og andre skadelige stoffer.\nGå på opdagelse blandt vores naturlige, aromaterapeutiske produkter og find lige dét, du har brug for. Produkterne er skabt under forhold hvor der tages særligt meget hensyn til naturen, hvilket blandt andet har resulteret i at vi vandt årets grønne pris ved Danish Beauty Awards 2015.\nAltid en fornøjelse at handle hos os\nKig med på vores blog, hvor vi fortæller om de nyeste produkter, ingredienser, og kommer med gode råd om hudpleje.\nGå til vores narturlig beauty blog\nVi synes, du skal have mulighed for at prøve de produkter, du gerne vil. Derfor tilbyder vi dig at få en vareprøve sendt med, når du køber hos os. Du kan vælge imellem en række forskellige produkter, der jævnligt bliver skiftet ud. Enjoy!\nSpar leveringsomkostningerne og forkæl dig selv – du har garanteret fortjent det! Ved køb for mere end kr. 500,- betaler vi leveringsomkostningerne.


Kapitel 33. Fra markedsøkonomi til kapitalistisk planøkonomi - PDF\nKapitel 33. Fra markedsøkonomi til kapitalistisk planøkonomi\nDownload "Kapitel 33. Fra markedsøkonomi til kapitalistisk planøkonomi"\n1 Kapitel 33. Fra markedsøkonomi til kapitalistisk planøkonomi Indledning Det er en udbredt opfattelse at den internationale økonomi er en markedsøkonomi, måske endda mere sådan i takt med at de politiske indgreb er svækket eller afviklet. Dette er en sandhed, der har behov for lige så store modifikationer som udsagn om, at de hedengangne folkedemokratier var demokratier. En kvantitativ og kvalitativ analyse kan vise, at de transnationale selskaber er i fuld gang med at erstatte markedsøkonomi med kapitalistisk planøkonomi og socialt ubevidst konkurrence med bevidst samarbejde. Formentlig er processen allerede nået så langt, at det aktuelle marked er reduceret til et underordnet element i den kapitalistiske produktionsmåde. UNCTAD der ikke generelt er kritisk overfor kapitalismen udtrykker det på denne måde: One consequence of these developments is that a large and growing share of international transactions no longer takes place between independent agents governed entirely by market forces, but rather in conjunction with international production organized by associated agents under more or less common corporate governance (UNCTAD, 1995: 39). Denne struktur og denne tendens skal vi undersøge i dette kapitel. Min interesse er den økonomiske magtfordeling, især på globalt plan. Hvor stor indflydelse har selskaberne? De største af dem? Derimod ser jeg ikke på magtforholdet specielt mellem rige og fattige lande. Jeg kommer heller ind på andre væsentlige emner, såsom om den samarbejdende kapitalisme er mere eller mindre effektiv end konkurrencekapitalisme. Min overordnede interesse er stadig procedural (hvem bestemmer?) snarere end om det, der bestemmes, er godt og effektivt. I Kapitel 31 argumenterede jeg på et helt alment nivo for en tendens til monopolisering. Det er en tendens, der følger af kapitalismens grundtræk; derfor har den kun sikker gyldighed indenfor den rene teori. Når vi inddrager mere konkrete forhold er det tænkeligt, at den almene tendens neutraliseres. Politisk regulering såsom anti-trust lovgivning eller forbud mod fusioner kan hæmme monopoliseringstendensen. Således 323\n2 lå koncentrationen indenfor amerikansk industri målt ved de 200 største firmaers andel i industriens samlede aktiver på nogenlunde samme nivo (ca. 45%) mellem 1930 og 1950, ikke mindst takket være New Deal s anti-monopolistiske indgreb (Samuelson/Nordhaus, 1989: 622). Denne type regulering er væsentligt svækket i den nyliberale periode, men iøvrigt er det ikke på forhånd givet at den generelle politiske liberalisering i denne periode har en éntydig effekt. Deregulering kan øge konkurrencen lokalt, fordi udenlandske spillere kan komme på banen, men svække den globalt, fordi den store kapital får frihed til at udmanøvrere den lille. Den teknologiske udvikling påvirker konkurrencevilkårene. I de sidste år er transportomkostningerne blevet reduceret væsentligt; det skyldes bl.a. container systemet, men det skyldes også at information spiller en stadigt stigende rolle og den kan overføres meget billigt. Lavere transport eller overførselsomkostninger betyder at et givet marked lettere kan udfordres af udefrakommende konkurrenter; det tenderer mod mindre koncentration. På den anden side stiger kapitalkravene til innovation, især indenfor vidensøkonomien (ny medicin, ny teknologi for mobiltelefoner), hvilket tenderer mod at udelukke de små virksomheder Giver liberalisering mere konkurrence? Teori Giver liberalisering mere konkurrence og mindre økonomisk magtkoncentration? Dette er givetvis den almindelige opfattelse, og tesen er helt central for nyliberale politikere og økonomer, når de skal legitimere deres synspunkter. Det gælder EU Kommissionen, og det gælder i udpræget grad en økonom som Marina Whitman, der har skrevet en bog, hvis pointe er at dereguleringen i USA siden 1980 har skærpet konkurrencen og mindsket koncentrationen i amerikansk erhvervsliv (Whitman, 1999). Den empiriske besvarelse af spørgsmålet er vanskeligere end man måske umiddelbart skulle tro. Der er en række metodologiske problemer. Det er rimeligt let at opgøre fx de 4 største virksomheders markedsandel indenfor forskellige brancher, lande eller globalt, men hvilket af disse nivoer er mest relevant? Og hvad hvis tendensen er forskellig på de forskellige nivoer? Videre: Er den således målte koncentration et rimeligt udtryk for markedsmagt? Kan det ikke tænkes at nogle få store konkurrerer på livet løs og derfor giver mere konkurrence? Og omvendt: Kan det ikke tænkes at de store har langt mere markedsmagt end markedsandelen tilsiger, bl.a. grundet strategiske alliancer og gensidigt eje? Endelig: Hvis 324\n3 man i stedet for at måle graden af markedsmagt ud fra branchens (magt) struktur, måler ud fra resultatet for forbrugerne, opstår der også problemer, for hvordan kan vi vide at fx et prisfald skyldes øget konkurrence (og ikke teknologiske fremskridt)? Microsofts dominans indenfor computere m.m. øges, men alligevel falder priserne år for år grundet den rivende teknologiske udvikling. 1 Når vi skal vurdere om liberalisering øger eller mindsker markedsmagten, må vi allerførst gøre os klart hvilket marked vi taler om. Antag at vi har to geografisk afgrænsede markeder (lande), der hver forsynes af 10 virksomheder. Politikerne deregulerer nu ved at afskaffe told og andre handelshindringer mellem de to markeder. Det betyder umiddelbart at konkurrencen øges, fordi der nu i begge lande er 20 virksomhederne, der må konkurrere om forbrugernes penge. Fx øgedes konkurrencen på det indiske marked, da landet i begyndelsen af 90erne sænkede toldsatserne; de indiske udbydere måtte nu tage højde for konkurrencen fra udenlandske virksomheder. Resultatet er alt andet lige at monopolprofitter eroderer og priserne falder, til gavn for forbrugerne. Her slutter historien imidlertid ikke. Hver af de 20 virksomheder i vor lille model har nu fået større frihed, fordi de har et stort forenet marked til rådighed. Her træder den almene tendens i kraft: De største af de store har nu bedre mulighed for at blive større og udkonkurrere de andre, så i løbet af nogle år er det meget muligt at der kun er 10 virksomheder tilbage. I hvert af de to lande er koncentrationsgraden uændret i forhold til situationen før liberaliseringen, men de største af de oprindeligt 20 virksomheder har fået mere markedsmagt, fordi magten nu omfatter et større marked. I vort exempel med Indien vil Coca Cola formentlig øge sin globale markedsandel indenfor læskedrikke, fordi de har fået adgang til det indiske marked. Et konkret exempel fra Danmark giver en anden illustration af problemstillingen. Indtil omkring 1990 var den finansielle sektor opdelt i en række brancher især banker, realkredit og forsikring der udgjorde afgrænsede markeder; banker måtte ikke drive forsikringsvirksomhed osv. Sådan havde lovgiverne bestemt det, for at have bedre kontrol med sektoren og for at sikre kunderne mod at virksomhederne vovede sig for langt ud. Disse grænser blev brudt ned ( brancheglidning ), således at enhver finansiel institution nu stort set kan beskæftige sig med alt. Mens liberaliseringen i exemplet ovenfor var en extern deregulering, har vi nu at gøre med en intern deregulering, men logikken er den samme: I første omgang fik vi øget konkurrence, fordi fx bankerne måtte tåle konkurren- 325\n4 ce fra realkreditinstitutterne. Banken som bank mistede markedsmagt, men banken som finansiel institution vandt markedsmagt, i hvert fald den store bank. I anden omgang er koncentrationen indenfor hele finanssektoren nemlig øget; antallet af finansielle institutioner er væsentligt reduceret over de seneste år (Andersen o.a., 2002: 197), specielt er antallet af banker mindsket betydeligt. BG Bank fusionerede med Realkredit Danmark og blev derefter indlemmet i Danske Bank, der samtidig har overtaget forsikringskoncernen Danica. Nettoresultatet af liberaliseringen blev således at Danske Bank fik en helt dominerende stilling indenfor den samlede finanssektor. Liberaliseringen gav ikke mere konkurrence, tværtimod. Udviklingen har været den samme i USA. Tidligere var bankerne skrapt reguleret; de skulle holde sig indenfor deres (enkelt)stat, og de almindelige banker måtte stort set kun varetage ind- og udlånsforretninger. Efter at denne regulering er blevet afviklet har en mængde små banker måttet lukke, mens de store bl.a. CityBank - har kunnet vokse til megaformat. 2 Men det kan godt være at et lokalsamfund nu kan vælge mellem to storbanker, hvor de tidligere var henvist til én lokal bank. Et andet spørgsmål er i hvilken udstrækning koncentrationen udtrykker markedsmagt, altså magt til at bestemme priser og andre markedsvilkår. Nedenfor antager jeg stiltiende ækvivalens mellem koncentration og markedsmagt, men dette er ikke givet. 3 Tre forhold trækker eller kan trække i retning af at koncentrationsgraden overdriver markedsmagten. 1) Selvom nogle få giganter står for størstedelen af omsætningen i en branche, kan deres effektive kontrol med dette marked alligevel være begrænset. Det kan tænkes at markedet er af en sådan karakter, at de i deres prispolitik må tage højde for risikoen for at markedet bliver interessant for store udefrakommende konkurrenter. Hvis etableringsomkostningerne er meget høje fx biler, men også den nye teknologi, jvf. afsnit er risikoen naturligvis tilsvarende lille. 2) En anden faktor er hvor let eller svært det er for de små konkurrenter i branchen at øge udbudet (udbudselasticiteten); det afhænger især af hvor stejlt marginalomkostningerne stiger. De store vil betænke sig før de hæver prisen, såfremt de små ret let kan øge produktionen og sælge til den gamle pris. Indenfor den digitale sektor er marginalomkostningerne ofte meget små; en virksomhed kan producere flere programmer for salg ved næsten gratis at kopiere dem, så hvis Microsoft begrænser udbudet for at øge prisen - og således hjemtage en monopolprofit - kan de små 326\n5 konkurrenter let kompensere ved at øge udbudet (McKenzie/Lee, 2002: 181f). Som bekendt søger Microsoft at kompensere for denne ulempe ved gennem tekniske links at tvinge alle til at bruge selskabets programmer; i skrivende stund ser det ud til at Microsoft har vundet retssagen herom. Derfor - og fordi selskabet har langt større kapital til rådighed end andre til at udvikle og markedsføre produkter - er Microsoft s dominans stadig øget. 3) Videre har efterspørgselselasticiteten betydning. Hvis den er høj, således at en prisforhøjelse driver de fleste kunder væk, kan dominerende firmaer ikke udnytte deres position; det gælder typisk små brancher, fx æblesaft, hvor substitutionsmulighederne er store. Omvendt hvis sådanne firmaer behersker en stor branche (eller sektor), fx læskedrikke Empiri (Danmark, EU, USA og de fattige lande) Hvordan har den empirisk konstatérbare tendens været? Mod større eller mindre koncentration? Specielt ville det være interessant at finde tal for liberaliseringsperioden efter 1980; ovenstående betragtninger tilsiger en højere koncentration indenfor det større marked (læskedrikke, finanssektoren, det globale marked,), mens tendensen på det mindre marked (æblesaft, forsikringsselskaber, det enkelte land) er mere usikker. Danmark har traditionelt været karakteriseret ved mange små og mellemstore virksomheder, mens vi har langt færre helt store virksomheder end fx Sverige. Imidlertid har vi set at koncentrationen er høj og stadigt stigende indenfor landbruget og indenfor finanssektoren; det samme gælder en lang række dagligvarer, hvor koncerner som Arla, Danisco, Carlsberg, Danpo, Danish Crown og svenske Cerealia behersker hver sit marked. Indenfor detailhandelen står FDB/Coop Danmark (herunder Irma, Fakta og OBS) og Dansk Supermarked (ejet af A.P.Møller og Salling og omfattende bl.a. Bilka, A-Z, Føtex og Netto) for ca. 60% af omsætningen (Andersen o.a. 2002: 446). I øvrigt kontrollerer A.P.Møller Danske Bank ved at officielt at eje godt 15% af aktierne og indirekte formentlig væsentligt flere (da A.P.Møller solgte sine aktier i Berlingske Officin, grundet vrede over nogle kritiske artikler, fulgte Danske Bank trop ved også at sælge). Indenfor hele energisektoren er koncentrationstendensen evident. I skrivende stund søger ELSAM at få kontrol med hele det danske marked, samtidig med at det statsejede DONG ønskes solgt; dermed vil cirklen fra offentligt monopol over liberalisering til privat monopol være fuldbyrdet. 327\n6 Mere generelt kan der for de 100 største koncerner konstateres en tendens til en (svagt) stigende andel af store virksomheder med en spredt ejerkreds siden midten af 1980erne (Debatoplæg om aktivt ejerskab, 1998: 19). Idag står de 10 største danske virksomheder for en omsætning svarende til en tredjedel af BNP, og A.P.Møller alene for 10% (Togeby o.a., 2003: 206f). Indenfor EU synes der at have været en almen og kraftig tendens til øget koncentration: The recent period has also been characterized by a very substantial industrial restructuring, although it is not always easy to separate the effect of the internal market from global trends. And this has been accompanied by a significant increase in concentration, especially in technologically intensive industries. Evidence has also been found of increasing concentration in industries which are closely related to public procurement, such as telecommunication and transport, and also in food industries and mass consumer goods. These are sectors which have been particularly affected by the internal market programme and its liberalizing effects (Tsoukalis, 1997: 76). Det indebar bl.a. at markedsandelen for de 100 største EU-firmaer indenfor fremstillende virksomhed og energi voksede fra 14,8% i 1982 til 20% i 1988 (Harrison, 1994: 163). Liberaliseringen af EU-markedet for varer og kapital i 1985 det Indre Marked - udløste en bølge af fusioner og overtagelser, især mellem virksomheder fra forskellige EU-lande. Antallet steg fra godt 200 i 1985/86 til godt 600 i 1989/90; de næste to år faldt antallet til ca. 350, vel p.gr.a. den økonomiske afmatning i disse år (Tsoukalas, 1997: 82). Tsoukalis tal der slutter i omfatter kun industrien og kun fusioner og overtagelser, der involverer de største EU-virksomheder eller de 500 globalt største. Tendensen bekræftes, når vi ser på alle virksomheder; tallet voksede her fra i 1986 til i 1989, og har derefter og frem til 1998 svinget mellem og (Debatoplæg om aktivt ejerskab, 1999: 289). Koncentrationstendensen er blevet hjulpet på vej af EU Kommissionen, der stort set godkender alle fusioner og overtagelser (99% i 1995, 99,5% i 1999, jvf. hhv. Tsoukalis, 1997: 88, og Financial Times 3/ ). Med Tsoukalis ord (1997: 86): 328\n7 The merger and cooperation activity has been generally welcomed, if not actively encouraged, by the Commission and some of the member countries. Faktisk søgte Kommissionen i 1980erne at få skabt et europæisk stålkartel (ibid: 91). Lad os dernæst se på USA. Iflg. Korten (1995: 217f) står de største virksomheder for mere end 60% af BNP, mens de resterende 11 mio må dele resten. Andre undersøgelser har vist at ud af fremstillende virksomheder stod blot 200 altså 1 promille for 43% af værditilvæksten (1987) og 70% af salget (1991), jvf. Bowman, 1996: 17. Hvad er tendensen? Whitman anfører her nogle undersøgelser, der viser at koncentrationen var faldende fra 1958 til 1980; generelt voksede markeder med effektiv konkurrence fra 56 til 77% og indenfor fremstillende virksomhed ( manufacturing ) fra 56 til 69%. Tendensen derefter beskrives således:.. the decline in concentration has continued into the 1990s, at least in manufacturing, but only if the impact of competition from import is taken into account. Neither measure showed a declining trend in concentration when the conventional approach, looking at shares of domestic output, was used. When imports were taken into account, however, by looking at shares of domestic consumption rather than domestic production, concentration decreased significantly by both measures, particularly recently (Whitman, 1999: 19). Disse resultater kan egentlig ikke undre. I takt med globaliseringen er betydningen af udenrigshandlen for den amerikanske økonomi vokset betydeligt, og øget udenlandsk konkurrence giver i sig selv mindre koncentration. Men amerikanske virksomheder er altså ikke blevet mindre koncentrerede. 4 Samuelson/Nordhaus (1989: 622) anfører imidlertid en figur, der tegner et noget andet billede. De måler udviklingen i koncentration ved at se på den andel, som de 200 største amerikanske firmaers aktiver ( assets ) udgjorde af alle virksomheders aktiver; undersøgelsen ser alene på fremstillende virksomhed. Fra 1910 til 30 vokser denne andel fra 32% til 47%, hvor den som nævnt tidligere holder sig til omkring I 1960 er andelen steget til 55% og i 1970 til 61%; derefter er der et fald frem til ca. 1975, hvorefter vi igen ser en stigning til 61% omkring 1984, hvor kurven slutter (bortset fra de 61% er alle procenter omtrentlige, fordi jeg har 329\n8 aflæst dem fra kurven). Både for perioden 1958 til 80 og de første 5 år derefter viser Whitman s og Samuelson/Nordhaus tal således forskellige tendenser. Imidlertid er der ikke nogen modstrid, for mens Whitman ser på udviklingen i produktionsandelen måler Samuelson/Nordhaus udviklingen i andelen af aktiver, dvs. kapitalstørrelse; samtidig med at produktionen spredes på flere firmaer, synes ejerskabet af disse firmaer at være blevet koncentreret. Som Samuelson/ Nordhaus gør opmærksom på kan det godt tænkes at konkurrencen indenfor et bestemt marked er øget, i kraft af at de store firmaer udfordrer hinanden indenfor fx cigaret-branchen, men magten over det amerikanske marked, betragtet som en helhed, er altså blevet væsentligt mere koncentreret siden For perioden efter 1984 har jeg et enkelt tal, nemlig at de 500 største selskabers andel af de samlede industriaktiver voksede fra 77% i 1986 til 91% i 1991, altså med 14% på blot 5 år (Bowman, 1996: 17). Reagan s liberaliseringer og specielt afviklingen af anti-trust initiativer 5 udløste en bølge af fusioner og overtagelser, hvilket må tendere mod at koncentrere ejerskabet ( bølgen lagde sig under krisen i begyndelsen af 90erne, men steg derefter til nye højder). Dereguleringen liberaliseringen fortsatte op igennem 90erne. Kapitalens repræsentanter argumenterede naturligvis at dette ville give mere konkurrence, dermed lavere priser til gavn for forbrugerne. Iflg. økonomisk teori giver mere konkurrence også lavere profit, og i grænsetilfældet med fuldkommen konkurrence forsvinder profitten helt. Stiglitz (2003: 90) gør her opmærksom på det paradoxale at de nævnte repræsentanter brugte uanede mængder af energi og dollars på at sikre en deregulering, der altså ville gøre dem fattigere. Enten var de altruister eller også forventede de reelt det, der skete, nemlig at liberaliseringen gav mindre konkurrence, mere koncentration og store monopolprofitter til dem, der løb hurtigst på de nye, givtige jagtmarker. Lad os endelig betragte de fattige lande. Dicken (2003: 292) vurderer, at når selskaberne investerer i et fattigt land vil a major long-term effect være øget industriel koncentration i det pågældende land; den store forskel i produktivitet vil presse hjemlige firmaer ud. I overensstemmelse hermed refererer Hallward-Driemeier flere undersøgelser, der viser at 330\n9 the balance of evidence indicates that MNCs /multinational corporations/ are more likely to crowd out local firms in the LDCs /less developed countries/, leading to higher concentration ratios (Hallward- Driemeier, 2001: 10). Øget extern liberalisering giver altså højere koncentration, fordi det fattige lands virksomheder ikke kan klare konkurrencen; denne kan enten være indirekte (import fra udenlandske selskaber) eller direkte (fra selskaber etableret i landet). 6 Denne gennemgang tyder på, at der generelt har været en tendens til øget koncentration indenfor de enkelte lande. Dette bekræftes af Dunning (1993: 431): at a country level, concentration ratios in most industrial and service sectors have risen over the past 20 years. Det er meget muligt at der er kommet flere udbydere af bestemte produkter, men den enkelte virksomhed udbyder normalt flere produkter, og når vi ser på virksomhedsnivo og for så vidt ejernivo er billedet helt klart: Certainly, the evidence suggests that, at en enterprise (rather than product) level, and in most countries, the level of concentration has steadily increased over the past half-century or more (Dunning, 1993: 431). Dunning beskriver udviklingen frem til begyndelsen af 90erne, men der er ingen grund til at tro at denne tendens skulle være vendt Det globale marked Forhåndsforventninger og metode I forrige afsnit så vi på koncentrationstendenser på lande- og regionsnivo. Tendensen på det globale marked er vigtigere, for det er her den overordnede økonomiske magt ligger; spillerne er større og det, der spilles på og om, nemlig markedet, er større. Det er det globale marked, der bestemmer det nationale og regionale marked, ikke omvendt. Et Appendix forklarer forkortelser, definerer nøglebegreber og diskuterer nogle statistiske spørgsmål. Der har i mange hundrede år været et globalt marked, fx var der i årene frem til 1. verdenskrig meget betydelige internationale kapitalbevægelser. 331\n10 Derefter stagnerede strømmene af såvel varer som kapital; i 30erne så vi en tendens til at markedet segmenteredes i imperiale interessesfærer (fx den engelske), og i 60erne og 70erne benyttede de fattige lande, der blev selvstændige, lejligheden til også økonomisk at frigøre sig fra de tidligere kolonimagter, især gennem en politik der satsede på importsubstitutions. I de sidste 25 år har vi atter fået et globalt marked for varer, tjenesteydelser ( service ) og kapital. Det skyldes den teknologiske udvikling, bl.a. lavere transportomkostninger, og det skyldes liberaliseringen af varehandel og kapitalbevægelser. Den globale produktion vokser, men den globale handel vokser mere, de internationale bevægelser af produktiv kapital (FDI) endnu mere og de finansielle strømme mest. 7 Samtidig stiger antallet af transnationale selskaber (TNC) år for år, fra godt i begyndelsen af 70erne til (med udenlandske filialer) i 2001 (UNCTAD, 2002: 14). Dette officielle tal undervurderer imidlertid drastisk det reelle; i 1997 var der ca registrerede FAer (Foreign Affiliates), men UNCTAD, 1998: 1f, vurderer det rigtige tal til op imod en million! Så alle tal for TNCer er stærkt undervurderet. Salget fra FAer spiller en stadig større rolle; i 1990 udgjorde det 7% af GDP, i %. Da TNCer her brugt synonymt med MNC (Multinational Corporations) - i statistikken er defineret som virksomheder, der kontrollerer aktiver i to eller flere lande, indicerer denne vækst i sig selv øget globalisering. Der er tre grunde til, at vi må forvente at tendensen til at koncentrationen er stærkest på det globale nivo: - som vi har set må det generelt antages, at koncentrationen er større på det større end på det mindre marked, - som jeg senere kommer ind på har der siden begyndelsen af 1980erne været et stort opsving i omfanget af fusioner og overtagelser på globalt plan, - mange undersøgelser har afsløret en positiv korrelation mellem TNCaktivitet og koncentrationsgrad (UNCTAD, 1997: 137f og UNCTAD, 2000: 193). Da TNC-aktiviteten ubetvivleligt er stigende må vi forvente øget koncentration, og hvis TNC aktivitet tages som mål for globalisering må øget globalisering betyde øget koncentration. Hermed er ikke sagt at øget TNC- aktivitet altid er årsag til øget global koncentration; logisk set kan korrelationen også bero på at brancher, der af andre grunde er koncentrerede, især tiltrækker TNCer. 332\n11 De følgende afsnit vil vise om empirien kan bekræfte denne formodning om øget koncentration. Som nævnt er min interesse i resten af dette kapitel at belyse de globale økonomiske magtforhold; både struktur og tendens, dvs. hvordan er det i dag og i hvilken retning bevæger vi os? Jeg benytter både kvantitative og kvalitative metoder. Det giver sig selv at TNCerne må stå helt centralt i denne analyse. Temaet er i første omgang selskabernes magt på markedet, altså markedsmagt. Vi ser her først på tendensen indenfor forskellige brancher på det globale marked, og i den forbindelse den markedsmagt som oligopolistisk samarbejde kan indebære (33.3.2). Dernæst analyseres det globale marked under ét, hvor spørgsmålet er om TNCerne totalt - og de største selskaber specielt - øger deres markedsmagt (33.3.3). Det globale marked er andet og mindre end summen af alle handler i verden, for vi ser kun på udenrigshandler. Når TNCernes andel af det globale marked diskuteres, inddrager vi derfor kun moderselskabernes og FAernes export fra hhv. hjemlandet og udlandet; deres salg på hjemmemarkedet i hjemlandet eller udlandet er i denne sammenhæng irrelevant. Men for en vurdering af selskabernes generelle styrke og vægt er deres samlede salg, produktion og eje naturligvis de relevante variabler. Videre må vi spørge om al udenrigshandel er relevant i vor sammenhæng? At Uzbekistan importerer nogle varer fra Kasakhstan er umiddelbart en rent lokal affære, der er irrelevant i vor sammenhæng. Men i takt med at de to lande globaliseres vil denne handel typisk hvis der er tale om olie have langt videre konsekvenser, ligesom den vil være påvirket af fx globale finansielle forhold. Det globale marked er ikke blot en geografisk, men også en økonomisk kategori. Det består af de aktører der agerer globalt, og som herigennem koordinerer produktion og distribution globalt. En sammenligning og addering er kun relevant, hvis der er en direkte eller indirekte forbindelse mellem det der sammenlignes. For 50 år siden var det irrelevant at sammenligne tysk og californisk vinproduktion, eftersom der ingen reel forbindelse var; i dag er de forbundet gennem konkurrencen og måske samarbejdet på det globale marked. Det er klart at dette ikke er et enten-eller, men et spørgsmål om mere eller mindre. Det TNC, der som Coca Cola har sine aktiviteter spredt ud over alle verdens lande, er mere relevant end et TNC, hvor 90% af aktiviteterne ligger i hjemlandet og de resterende 10% i et bestemt naboland. UNCTAD har her udarbejdet et transnationalitetsindex for TNCerne; ikke 333\n12 overraskende viser det sig, at en sammenvejning af den udenlandske andel af aktiver, salg og beskæftigelse giver en stigning fra 51% i 1991 til 56% i 2000 (UNCTAD, 2002: 95f). Et andet index måler spredningen af de udenlandske aktiviteter, og også det viser stigende tendens. Globaliseringen øges ubetvivleligt dag for dag, så derfor tillader jeg mig at betragte al import og export som relevant for det globale marked. Imidlertid er det globale marked kun fremtrædelsesform for global produktion. Et køleskabsselskab kontrollerer måske kun 5% af det globale marked, men 10% af den globale produktion, fordi fabrikker i hjemland og udland har en meget stærk stilling på deres respektive hjemmemarkeder. Det pågældende selskabs generelle økonomiske magt også på det globale marked er derfor betydeligt større end de 5% antyder; det har langt mere kapital til rådighed til fx FDI end en konkurrent, der også har 5% af det globale marked, men kun kontrollerer 5% af den globale produktion. Derfor må vi også interessere os for eventuelle koncentrationstendenser på produktionsnivo. Diskussionen af den globale produktionsstruktur udskydes til afsnit Men endnu er vi ikke kommet dybt nok ned. Bag produktionen må vi afdække de globale ejerforhold (afsnit 33.4). Det kan tænkes at vores selskab gennem aktieeje kontrollerer et andet køleskabsselskab, således at det i realiteten kontrollerer 8% af det globale marked og 15% af den globale produktion. Eller måske viser en undersøgelse at vort selskab kun formelt er en selvstændig enhed, men i virkeligheden ejes af et eller flere andre selskaber, som måske slet ikke har med køleskabe at gøre. Efter at bevægelserne for både produktiv og finansiel kapital er blevet liberaliseret, kan TNCer frit flytte kapital fra land til land og fra branche til branche; de kan opkøbe virksomheder og låne overalt på kloden. Det giver en formodning om, at koncentrationstendenserne har været kraftigst på kapitalnivo og dermed på ejernivo. Umiddelbart kan det synes irrelevant at udskille fx de 100 største TNCer og spørge om deres samlede magt, for General Motors og Microsoft producerer forskellige ting, der sælges på to forskellige delmarkeder af det globale marked. Er der, ret beset, ét globalt marked? Hvis ikke, er en sammenligning og addering af tal for General Motors og Microsoft blot intellektuelt tidsfordriv. Teoretisk relatéren er irrelevant, hvis den ikke er baseret på reel relatéren. 334\n13 Der er tre grunde til at det kan være relevant. Den første er at grænserne mellem brancherne synes at blive stadigt mere flydende (brancheglidning). Indtil der opfindes en kombination af bil og fly synes bilbranchen at være ret skarpt afgrænset, og dog er den teknisk og økonomisk viklet ind i andre brancher, fordi en bil kræver tekstiler, ur, IT-udstyr etc, og fordi branchen også tilbyder bilforsikringer og afbetalingsordninger og dermed konkurrerer med finanssektoren. I de moderne sektorer, især IT, flyder grænserne mere og mere, ja, det at bestemme disse grænser er ved at blive en selvstændig konkurrenceparameter. Tidligere afgrænsede brancher som fjernsyn og computere kommer i direkte konkurrence med hinanden. Den anden grund er at netop de helt store selskaber har mulighed for at diversificere produktionen på flere brancher, fx Disney, der driver biografer, producerer videoer, har TV-kanaler og producerer bluser og legetøj. Selskaber, der producerer indenfor mange forskellige brancher, kaldes konglomerater. For år siden var dette almindeligt, men siden har der været en tendens til at selskaberne koncentrerer sig om deres kerneaktivitet. På den anden side synes der også at være en tendens til at denne kerneaktivitet defineres bredere af de helt store indenfor IT, medier og videnssektoren generelt. Den tredje grund ligger i at alle selskaber er i de facto konkurrence, for hvis fremstilling af drikkevand fremtidens store forretning giver en højere profitrate end andre brancher vil ejerne i disse (fx pensionsfonde) flytte deres kapital. Mere generelt er den finansielle kapital extremt mobil, og alle selskaber er i en konkurrence om at tiltrække denne. I den udstrækning, der stadig er handelsrestriktioner, har vi ikke et globalt marked, men en række nationale eller regionale markeder; og dog har vi det indirekte, fordi kapitalen er blevet frisat globalt. Carlsberg kan måske ikke frit exportere øl til Brasilien, men hvis de kan exportere kapital kan de bygge en fabrik og på den måde forsyne dette marked. Det er klart at ovenstående skitserer et omfattende forskningsprogram, som slet ikke kan indløses her. På markeds- og produktionsnivo mener jeg at de anførte data giver et rimeligt godt overblik over struktur og tendens i de globale økonomiske magtforhold, mens jeg kun har spredte oplysninger om ejernivoet. Så vidt jeg véd er nedenstående det første forsøg på en systematisk kvantitativ analyse af struktur og tendens i TNCernes globale økonomiske vægt. Jeg håber at andre vil arbejde videre med dette vigtige emne, og at der dukker flere relevante tal op. Det er et detektivarbejde, der kan minde om forsøgene på at rekonstruere det old- 335\n14 assyriske rige ud fra en indskrift her, nogle murbrokker dér og en senere kongeliste, der måske er halvt myte Branchenivo Empiri I begyndelsen af 90erne sammenfattede Dunning (1993: 431): concentration ratios for the worldwide output of a wide variety of products, largely supplied by MNEs /Multinational Enterprises = TNC/, generally fell in the period In the later 1980s... these ratios have tended to increase again at least in sectors such as rubber, tyres, pharmaceutical and hotels as a result of a substantial number of crossborder mergers and acquisitions, and an increasing tendency for firms to hive off their less profitable activities. Men her på produktnivo varierer billedet meget. Mellem 1982 og 1990 faldt koncentrationen målt som de tre største selskabers salg som andel af de 20 størstes salg indenfor mad, tobak, metalprodukter og biler, men steg indenfor drikkevarer, papir og træ, udstyr og kemiske produkter til industri og landbrug, olie, elektronik og luftfart. 8 Lad os nu se nærmere på de 5 sektorer, som Peter Dicken har analyseret i Global Shift. Bogen er kommet i mange udgaver, den sidste i 2003, så vi kan her modsat hos Dunning få en beskrivelse af de helt aktuelle tendenser. Sidehenvisningerne i dette underafsnit refererer til Dicken, 2003, med mindre andet anføres. Tøj (317ff). Denne sektor deler sig i textiler (stoffet) og beklædning. Sektoren har traditionelt været præget af mange mindre virksomheder, fordi kapitaludgifterne er relativt små. Men det har ændret sig (s.318). Således domineres textilbranchen i dag af godt 30 selskaber, og indenfor begge brancher kan der konstateres stigende koncentration. Selskaberne outsourcer i vidt omfang produktionen til underleverandører. Biler (355ff). Historisk set startede sektoren med en myriade af mindre bilfabrikanter, men de er nu skrumpet ind til en håndfuld - i Frankrig var der i fabrikanter, i dag 2 hvilket indenfor netop denne sektor kan forklares med de oplagte tekniske stordriftsfordele ( Fordisme ). General Motors, Ford og Toyota har i en snes år været hhv. nr. 1, 2 og 3, regnet efter antal producerede biler. Sektoren er altså meget koncentreret, idet de 4 største i år 2000 globalt stod for 43,6% af produktionen, de 15 største for 86,1%. Dette markerer 336\n15 faktisk en marginal reduktion, eftersom de tilsvarende procenter i 1989 var 44,2 og 88,4. 9 Samtidig har sektoren været præget af et stort antal fusioner, overtagelser og strategiske alliancer, hvilket trækker i retning af øget magtkoncentration. Det vender vi tilbage til i afsnit Halvledere (399ff) eller semiconductors, dvs. indmaden af chips etc. i computere og andre IT-produkter. Hvis bilen repræsenterer en gammeldags sektor, har vi her den moderne sektor par excellence, og som alle véd har væksten været exponentiel i de sidste 20 år. Oprindeligt dominerede amerikanske virksomheder, men frem mod slutningen af 80erne overtog Japan efterhånden førerskabet, således at dette land nåede op på mere end 50% af markedsandelen overfor USA s knap 40%. Men i dag er USA atter i spidsen, med mere end 50%, samtidig med at Japan er nede på 30% (mens Sydkorea og Taiwan er vokset til at have en markedsandel på knap 20%). Historisk set er der sket en voldsom koncentration, idet det store antal mindre firmaer (i garager eller andetsteds) er blevet afløst af nogle få giganter; det beror bl.a. på at kapitalkravene er vokset meget stærkt. Om koncentrationen i de senere år er steget eller faldet afhænger af målemetoden: Fra 1989 til 99 faldt de 10 størstes andel af verdensmarkedet fra 57% til 54%, men nr. 1 (amerikanske Intel) har nu alene 15,9%, mod 8,9% til den japanske nr. 1 i Også denne sektor har set et stort antal fusioner, overtagelser og strategiske alliancer, mens rutineprægede opgaver i vid udstrækning outsources og udføres af unge kvinder i Østasien, under elendige arbejdsvilkår. Finansiel service (437ff), dvs. banker, forsikringsselskaber og revision (hvor grænserne grundet brancheglidning er blevet stadig mere udflydende). Dette er egentlig ikke en sektor ved siden af de øvrige, dels fordi alle større selskaber i alle brancher har en finansiel afdeling, dels fordi denne meta-sektor repræsenterer den finansielle kapital overfor TNCernes produktive kapital. De finansielle institutioner især bankerne har oplevet en øget koncentration, ikke mindst takket være et større antal meget store fusioner midt i 90erne, fx blev 6 af verdens største banker i 1996 reduceret til 3 på denne måde. Omkring århundredskiftet gentog dette sig, da Citicorp slog sig sammen med Travelers Group for at danne Citigroup, mens Chase Manhattan Bank fusionerede med JP Morgan og dannede JP Morgan Chase. Også de gigantiske og kriseramte japanske banker har fusioneret i stor stil. Interessant nok er ingen af de mange fusioner, som Dicken nævner, internationale. 337\n16 Generelt har bankerne i efterhånden mange år været presset af konkurrence fra forsikringsselskaber, investeringsfonde, TNCernes egne finansafdelinger og muligheden for selv at handle værdipapirer på Internettet; det har resulteret i rationaliseringer og downsizing, kort sagt: fyringer. Der synes ikke at være (mange) strategiske alliancer på dette område. Detailhandel (470ff). Det tidligere mønster var at mange mindre producenter leverede til få store engros-virksomheder, der så fordelte varerne til mange små detailhandlere. I dag hedder engros-leddet logistiksektoren, og tidligere selvstændige butikker er blevet erstattet af store detailselskabers butikker eller er indgået i et semi-afhængighedsforhold som medlemmer af kæder. Der er en generel tendens til at selskaberne bliver færre og større. De store selskaber - amerikanske Wal-Mart, franske Carrefour, hollandske Royal Ahold og tyske Metro (og Liddle) - er mindre globale end selskaber i de andre sektorer; i absolut forstand er Wal-Mart nu verdens største selskab, men kun 14% af deres salg er udenfor USA. Når de søger at trænge ind på et fremmed marked sker det gerne gennem fusioner, overtagelser og alliancer, fx Wal-Mart s overtagelse af den engelske supermarkedskæde Asda. Imidlertid er detailselskaberne i høj grad globale i den forstand, at de køber ind over hele verden og her ofte har en stor markedsmagt, grænsende til monopsoni, i forhold til lokale leverandører. Det er interessant at sammenligne med UNCTAD s beregninger, fordi de ikke altid svarer til Dicken s. I UNCTAD, 1998: 21f, forudses det at bølgen af fusioner og overtagelser vil give øget koncentration indenfor biler, telekommunikation, medicin og finans. I UNCTAD, 1999: 105ff, meddeles at koncentrationen indenfor IT industrien er faldet betydeligt mellem 1985 og 1997, både når vi ser på de 4 størstes og de 10 størstes salg som en andel af de 100 størstes salg. Indenfor biler har de 10 største i samme periode øget deres andel, mens det modsatte er tilfældet for de 4 største; det sidste skal sammenholdes, måske kontrasteres, med oplysningen om at the pace of concentration er accelereret indenfor bilindustriens to centrale segmenter, nemlig bildele og samling af biler. Iflg. UNCTAD, 2002: 121f, er koncentrationen faldet indenfor beklædning, mens den er øget indenfor biler og halvledere. Disse noget varierende oplysninger harmonerer med Dicken s tal, når det drejer sig om halvledere og til dels hvad angår biler, mens der er mod- 338\n17 strid vedr. beklædning. Divergenserne kan skyldes at årstallene ikke er helt sammenlignelige og først og fremmest at grænserne for brancherne og sektorerne hele tiden ændres (udvides) og derfor defineres forskelligt på forskellige tidspunkter. Dette gælder i mindre grad biler, i meget høj grad IT industrien. UNCTAD antyder da også at dette er forklaringen på den overraskende reduktion i koncentrationsgraden indenfor IT; mit eget bud vil være at industrien inddrager stadig flere produkter, således at vi alt andet lige får flere spillere, men på et større marked. Det er givet at IT industrien er meget koncentreret, således stod de 10 største selskaber i 1998 for næsten 70% af det globale marked for computere (UNDP, 1999: 67). Og i hvert fald indenfor operativsystemer er koncentrationen stigende: Every year for the last decade, Microsoft s share of the market for Intel-compatible PC operating systems has stood above 90%. For the last couple of years the figure has been at least 95%, and analysts project that the share will climb even higher over the next few years (McKenzie/Lee, 2002: 180). IT industrien er kun en del af hele den videnssektor, der blev behandlet i Kapitel Og her er koncentrationsgraden iflg. UNDP stigende: Indeed, across all knowledge-intensive industries, a select group of corporations controls ever-growing shares of the global market (UNDP, 1999: 67). Et exempel er medieindustrien, som blev omtalt i Kapitel Et andet er medicinalindustrien, hvor antallet af selskaber på listen over de 100 største selskaber faldt fra 13 til 8 alene på ét år (1997) p.gr.a. worldwide consolidation, dvs. fusioner og overtagelser (UNCTAD, 2000: 78). Og endelig disse exempler: Cisco bought 25 smaller firms between 1993 and 1996 and nearly 10 every year in the two following years in a bid to survive on its horizontal segment as an independent player, much as Intel and Microsoft had done in microprocessors and operating systems (UNCTAD, 2000: 109). Vi kommer senere ind på samarbejdet mellem Intel og Microsoft. 339\n18 Oligopoli Bilbranchen er et meget klart exempel på en oligopolistisk branche; der er meget få spillere, branchen er veldefineret og grundet de høje etableringsomkostninger i ringe konkurrence med andre brancher. Halvledere og olie er andre exempler, men i almindelighed er graden af oligopoli vanskelig at afgøre. Brancheglidning indebærer øget konkurrence mellem brancherne (jvf. UNCTAD, 1999: 110ff), men på den anden side kan den stigende betydning af mærkevarer ( branding ) ses som selskabernes forsøg på at udnævne deres eget produkt til unikt og dermed hævet over konkurrence; i den udstrækning det lykkes, må fx Nike betragtes som en særlig branche (hvor Nike har monopol). Hvordan fungerer et oligopolistisk marked, dvs. et marked domineret af nogle få meget store virksomheder? Teorien herom forklarer, at resultatet vil blive for lille produktion til for høje priser, idet standarden er fuldkommen konkurrence; forvridningen er dog ikke så udpræget som ved egentligt monopol (se fx Samuelson/Nordhaus, 1989: 605ff). I det almene tilfælde får vi ikke en heftig rivalisering, eftersom den enkelte virksomhed indser at den ikke får nogen fordel af at sænke prisen; de andre følger blot efter, således at resultatet bliver samme markedsandel, blot med lavere priser og dermed lavere profit. Hvis virksomhederne er rationelle tager de altså højde for de andres reaktion og indser at konkurrence er til skade for dem alle; derfor etablerer de en udtrykkelig eller stiltiende aftale om ikke at sænke priserne. Det første er i dag forbudt i de fleste lande, men det sidste tacit collusion er selvfølgelig ikke. Bråvallaslag mellem giganterne giver avisoverskrifter, men det er næppe hovedreglen. I hvilken udstrækning, der foreligger sådanne stiltiende aftaler, kan kun afgøres indirekte, nemlig ved at se på priserne (og udbudt mængde) i de oligopolistiske brancher; Baker s og Chatani s undersøgelse af den amerikanske medicinalindustri omtalt i Kapital antyder at vi her har et exempel. Iflg. Strange er sådanne aftaler eller aftaler - meget udbredte: "In steel, in shipping, and probably in most chemicals, aluminium, electrical products, authority over the market is exercised by associations of firms organized in overt or covert cartels to rig prices in favour of the members.." (Strange, 1996: 160). Egentlige truster, hvor selskaberne aftaler priser, produktionsbegrænsninger og/eller markedsdeling (således at fx amerikanerne får Latinamerika, 340\n19 Japan det asiatiske marked), er som nævnt forbudt, men meget tyder på at myndighederne i USA, Japan og EU stort set har givet op, således at krigen mod karteller 'is pretty much of a farce'; viljen til kontrol forudsat, er bevisførelsen meget vanskelig, langsommelig og dyr, samtidig med at eventuelle bøder er små (Strange, 1996: 147f og 158f). UNCTAD (1997: 156f) deler ikke Strange s vurderinger. De tager det faldende antal konstaterede collusions som et tegn på at deres antal er faldet. Det kan der være gode argumenter for, først og fremmest at selskaberne er skiftet fra mere lyssky samarbejdsformer til strategiske alliancer (jvf. senere), men UNCTAD s argumenter holder ikke: At flere og flere lande indfører og håndhæver konkurrencelove (hverken i EU eller USA håndhæves de), og at amerikanske virksomheder er skiftet fra cooperative to competitive behaviour (tværtimod samarbejder de som aldrig før, jvf ). Under alle omstændigheder betyder det forhold at spillerne er så store, at de har en lang række muligheder for hver for sig at udøve markedsmagt. De udbyder normalt en række produkter og dermed kan de krydssubsidiere, dvs. de kan bruge overskuddet fra salget af ét produkt til at subventionere salget af et andet, som derfor kan sælges til en så lav pris at mindre konkurrenter drives ud af markedet ( predatory pricing ), jvf. Dunning, 1993: 437ff; ved kritikken af demokratisk kontrolleret økonomisk virksomhed anføres krydssubsidiering ofte som et exempel på den konkurrenceforvridning, der er knyttet til offentlige monopoler. Videre muliggør intra-firma import til lave transfer priser dumping på markederne i ikke mindst de fattige lande (at et selskab er transnationalt giver generelt flere muligheder for at udøve markedsmagt, jvf. Dunning, 1993: 437). Men der er mange former, bl.a. magt over underleverandører, der ikke har alternative afsætningsmuligheder (jvf ). Lad os til slut stille spørgsmålet om et oligopolistisk marked overhovedet er et marked? Normalt skelner man markedsøkonomi fra planøkonomi ved koordineringens form. Det første system benytter socialt ubevidst koordinering, med arm s length konkurrence mellem formelt uafhængige agenter, der først træder i kontakt på markedspladsen. Det sidste system er kendetegnet ved socialt bevidst samordning allerede på produktionsnivo. Derfor er et rent monopolistisk marked klart nok ikke et marked. Der er kun én producent og udbyder, og derfor er monopolistens interne koordi- 341\n20 nering identisk med markedskoordineringen, - som derfor i stedet er en planlagt koordinering. Vægtfordelingen kan diskuteres, men det er givet at en oligopolistisk branche er præget af dels samarbejde, dels rivalisering. I den udstrækning priser, markedsadgang (markedsdeling), produktionsomfang og andre markedsvilkår aftales (bevidst) er branchen ikke koordineret af markedet, men af fælles planlægning. Det ikke-udtalte ( tacit ) samarbejde er her en gråzone: formelt marked, fordi planlægningen ikke er åbenbart bevidst, men reelt måske planøkonomi. I den udstrækning der er rivalisering mellem oligopolisterne, vil vi normalt sige at der er konkurrence, ja, vi vil netop sige at de dramatiske priskrige etc. viser en langt stærkere konkurrence end mere fredelige markeder, hvor der måske er langt flere udbydere. Men rivalisering og konflikt er ikke identisk med konkurrence. I Sovjetunionen var der en permanent kamp mellem regioner, brancher og virksomheder om ressourcer, afregningspriser og meget andet, uden at vi vil kalde denne rivalisering konkurrence i markedsøkonomisk forstand. Rivaliseringen var ikke arm s length og socialt ubevist, og den var ikke begrænset til afsætningsfasen. Det samme er tilfældet ved oligopolistisk rivalisering, og derfor er det betænkeligt at kalde denne konkurrence Generelle nivo Alle TNCer Lad os først se på, hvor meget TNCerne under ét fylder på det globale marked. Hvad måler vi ved sådanne beregninger? Den store kapitals globale magt? Eller er dette en overdrivelse? Et dansk forlag, der har en filial i Flensborg, er en TNC, og det siges gerne at de fleste TNCer er små og mellemstore virksomheder. Men i USA kan sådanne virksomheder have op til 500 ansatte i moderselskabet - så de behøver altså ikke at være rene dværge og de udgjorde kun 28% af alle amerikanske TNCer i Deres økonomiske vægt er naturligvis langt mindre; der er her ikke direkte tal, men der er ikke meget til overs, når man fx véd at 1% af alle TNCer omkring 1990 dengang svarende til 330 selskaber ejede halvdelen af FDI-stock. Som UNCTAD skriver: Although the universe of TNCs is large, it is also highly concentrated (UNCTAD, 1993: 22ff). Den folkelige opfattelse, nemlig at TNCerne er meget store virksomheder, er derfor generelt rigtig. Der er ikke tal, der sammenligner størrelsen 342


Snit dine grøntsager i små stykker med lækkert rivejern – Mind-z\nHome » Kost » Snit dine grøntsager i små stykker med lækkert rivejern\nSnit dine grøntsager i små stykker med lækkert rivejern\n10. september 2019 Webmaster Off Kost,\nDet kan godt være svært at leve sundt og spændende på samme tid. Det er i det hele taget bare svært at finde på nye ting at gøre med mad, men det er vigtigt, for det er en af de største kilder til velvære. Det er dog især vigtigt, hvis du vil udleve en sundere livsstil, fordi det betyder, at du må være mere kreativ, da du ikke har adgang til nogle ingredienser, fordi de er usunde. Det handler simpelthen om at finde på nye måder at gøre den samme mad spændende. Når du nu vælger den sunde levevej, så betyder det sikkert masser af lækre grøntsager. En af de bedste måder at spise grøntsager på nye måder er også en af de simplere: i forskellige stykker. Et Microplane rivejern er din bedste ven, når du vil have dine grøntsager i mindre stykker, eller når du i det hele taget vil have det rigtige udstyr i køkkenet. Det er i køkkenet, du bliver rigtig sund!\nEn nem måde at gøre det hele mere spændene\nMicroplanes rivejern er et godt redskab i fortrinlig kvalitet. Det er desuden også et lækkert produkt, og både gourmet-, master- og eliteserien gør sig rigtig godt i et køkken med deres høje kvalitetsstandard og lækre look. Det er også fedt, fordi du netop kan lynhurtigt kan arbejde anderledes med dine ingredienser. Det kan være, at du vil have revne gulerødder som en simpel og sund del af din mad. Det kan også være, du vil bruge dit Microplane rivejern til at anrette din mad mere spændene, når du byder gæster på en sund middag.\nKøkkenet er starten på den sunde livsstil\nDu skal spise dig sund. Mange tror, at det er på løbebåndet, de bliver sundere, men hvis du virkelig ønsker at lægge din levevis om, så starter det i køkkenet. Det handler om at mindske kalorierne, mens du stadig får alle de gode vitaminer fra for eksempel grøntsager. Det tager ikke mere end en marsbar, før det bliver lige meget, hvor langt du er løbet i fitnesscenteret.\nPrevious: Bliv mindful med håndarbejde\nNext: Føler du dig stresset eller presset?