BETÆNKNING om fremtiden for den fælles landbrugspolitik efter 2013\nom fremtiden for den fælles landbrugspolitik efter 2013\n– der henviser til afsnit III i Lissabontraktaten,\n– der henviser til sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik,\n– der henviser til Kommissionens meddelelse "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020),\n– der henviser til sin undersøgelse "The Single Payment Scheme after 2013: New Approach, New Target",\n– der henviser til Kommissionens publikation "Prospects for agricultural markets and income 2008-2015",\n– der henviser til Kommissionens dokument "The CAP in perspective: from market intervention to policy innovation",\n– der henviser til undersøgelsen "Provision of public goods through agriculture in the European Union' af Institute for European Environmental Policy",\n– der henviser til Kommissionens hvidbog "Tilpasning til klimaændringer: Et europæisk handlingsgrundlag" (KOM(2009) 0147), samt til Kommissionens arbejdsdokumenter "Adapting to climate change: the challenge for European agriculture and rural areas" (SEC(2009)0417) og "The role of European agriculture in climate change mitigation" (SEC(2009)1093),\n– der henviser til undersøgelsen "CAP reform beyond 2013: An idea for a longer view", udarbejdet af Notre Europe,\n– der henviser til arbejdsdokumentet om fremtiden for den fælles landbrugspolitik efter 2013(1),\n– der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om integration af nye medlemsstater i den fælles landbrugspolitik(2),\n– der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 landbrugsprodukters kvalitet: Hvilken strategi skal følges?"(4),\n– der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0204/2010),\nA. der henviser til, at EU skal fortsætte med at sikre fødevaresikkerheden for sine borgere og bidrage til den globale fødevareforsyning, samtidig med, at den samarbejder på en bedre og mere sammenhængende måde med resten af verden, navnlig med udviklingslandene med henblik på at fremme den langsigtede udvikling af deres landbrugssektorer på en bæredygtig måde, som maksimerer den lokale know-how, der finder, at der på nuværende tidspunkt, hvor antallet af sultende på verdensplan overstiger en milliard, og der i EU er over 40 millioner fattige, som ikke har nok at spise, bør tages nye videnskabelige løsninger i brug, hvis disse kan yde et hensigtsmæssigt bidrag til at mindske sulten i verden, bl.a. ved hjælp af forbedret ressourceeffektivitet,\nB. der henviser til, at den globale efterspørgsel efter fødevarer forventes at blive fordoblet, og at verdens befolkning ifølge FN's Organisation for Ernæring og Landbrug (FAO) forventes at vokse fra syv milliarder i dag til ni milliarder i 2050, og at den globale fødevareproduktion vil skulle vokse i samme takt på baggrund af et i forvejen højt pres på naturressourcerne, hvilket betyder, at verden vil skulle producere flere fødevarer og samtidig forbruge mindre vand, jord, energi, gødning og pesticider,\nC. der henviser til målene for den fælles landbrugspolitik, som er fastsat i artikel 39 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nemlig at øge landbrugets produktivitet, sikre en rimelig levestandard for landbrugssamfundene, stabilisere markederne, garantere for forsyningerne samt sikre, at disse når ud til forbrugerne til rimelige priser; der finder, at den fælles landbrugspolitik til dato i vid udstrækning har opfyldt sine mål og deltaget i bestræbelserne på at fremme EU-integration, territorial samhørighed i Europa og et velfungerende indre marked; den har imidlertid kun delvist har bidraget til at sikre landbrugssamfundene en rimelig levestandard og har endnu ikke opnået en stabilisering af landbrugsmarkederne, eftersom disse er præget af ekstreme udsving, hvilket bringer fødevaresikkerheden i fare; der påpeger, at yderligere bestræbelser er nødvendige, hvis den fælles landbrugspolitik skal opnå sine mål, samtidig med at miljøet og beskæftigelsen i landdistrikterne bevares,\nD. der henviser til, at landbrug og skovbrug fortsat udgør vigtige økonomiske sektorer og samtidig leverer betydningsfulde offentlige goder ved at opretholde de naturressourcer og kulturlandskaber, som er en forudsætning for alle menneskelige aktiviteter i landdistrikterne, at disse sektorer allerede yder de største bidrag i EU til opfyldelsen af de europæiske klima- og energimål, herunder navnlig målene for vedvarende energi baseret på biomasse fra landbrug og skovbrug, og at dette bidrag skal fortsætte med at vokse i fremtiden, samt at disse bioenergikilder ligeledes bidrager til at reducere EU's energiafhængighed og i forbindelse med stigende energipriser skabe nye arbejdspladser og forbedre indkomsterne i sektoren,\nE. der påpeger, at den fælles landbrugspolitik giver EU-borgerne væsentlige goder i form af et stort udvalg af sunde fødevarer af høj kvalitet og til en rimelig pris, fødevaresikkerhed, miljøbeskyttelse, jobskabelse og foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer,\nF. der henviser til, at der i øjeblikket er 13,6 millioner mennesker direkte beskæftiget inden for enten landbrugs-, skovbrugs- eller fiskerisektoren og yderligere 5 millioner mennesker, der arbejder i fødevareindustrien, hvor EU er verdens største producent af føde- og drikkevarer; der henviser til, at dette udgør 8,6 % af den samlede beskæftigelse i EU og tegner sig for 4 % af EU's BNP,\nG. der henviser til, at der som følge af de seneste EU-udvidelser (2004 og 2007) blev føjet yderligere 7 millioner landbrugere til den samlede arbejdsstyrke inden for landbruget, og at landbrugsarealet samtidig voksede med 40 %; der henviser til, at den reale indkomst per capita i landbruget er faldet med 12,2 % i EU-27 i de seneste ti år og dermed gradvist faldet tilbage til 1995-niveauet; der henviser til, at den gennemsnitlige landbrugsindkomst i EU-27 udgør mindre end 50 % af den gennemsnitlige indkomst i resten af økonomien, mens produktionsomkostningerne for så vidt angår råvarer såsom gødning, elektricitet og brændstof er på det højeste niveau inden for de seneste 15 år, hvilket gør det meget vanskeligt at fortsætte landbrugsproduktionen i EU,\nH. der henviser til, at eftersom 7 % af landbrugerne i Europa er under 35 år, og fire en halv million landbrugere, der er over 65 år, vil være ophørt med at arbejde i 2020, kan landbrugssektorens fremtid være truet, hvis antallet af landbrugere fortsætter med at falde,\nI. der henviser til, at landbrug udgør den primære arealanvendelse i EU og optager 47 % af det samlede areal i EU; der henviser til, at der i hele EU er 13,7 millioner landbrugsbedrifter, som producerer for mere end 337 mia. EUR, og at 15 % af landbrugsarealerne i EU (omkring 26 mio. hektar) ligger i bjergområder, hvor de naturbetingede handicap gør det vanskeligt at drive landbrug,\nJ. der henviser til, at den gennemsnitlige fysiske størrelse af landbrugsbedrifterne er steget som følge af omstruktureringen af sektoren, men at mindre landbrug stadig er fremherskende i EU med en gennemsnitlig bedriftsstørrelse på 12,6 hektar; der henviser til, at subsistenslandbrug fortsat udgør en afgørende udfordring, navnlig i de nye medlemsstater, hvor subsistenslandbrugene tegner sig for halvdelen af den samlede arbejdsstyrke, og at små bedrifter og de landbrugere, der driver dem, er særligt vigtige for leveringen af ikke-produktionsrelaterede offentlige goder,\nK. der henviser til, at den økonomiske krise har haft en alvorlig negativ indvirkning på landbruget, idet landbrugsindkomsten gennemsnitlig er faldet med 12,2 % i perioden mellem 2008 og 2009, og arbejdsløsheden i landdistrikterne i det sidste år er steget; der henviser til, at forbruget i Europa som en direkte virkning af den økonomiske krise gennemsnitlig faldt med 10,55 % i perioden 2008 og 2009 og i visse medlemsstater med over 20 %; der henviser til, at andre virkninger af den økonomiske krise har været manglende adgang til lån for landbrugere og et pres på de offentlige finanser i medlemsstaterne, hvilket har svækket deres evne til medfinansiering,\nL. der henviser til, at prisudsving er et vedvarende fænomen på landbrugsmarkederne, som imidlertid på det seneste er forøget drastisk som følge af en kombination af faktorer – bl.a. ekstreme vejrforhold, energipriser, spekulation, ændringer i efterspørgselen – og forventes at forøges yderligere, således som både OECD og FAO har forudsagt, hvilket fører til ekstreme høj- og lavkonjunkturer i landbrugsråvarepriserne på de europæiske markeder; der henviser til, at priserne på mange råvarer i perioden 2006 til 2008 steg betydeligt og nogle med så meget som 180 %, sådan som det var tilfældet for korn; der henviser til, at prisen på mejeriprodukter kollapsede i 2009 med et gennemsnitligt fald på 40 %, og at andre produkter, såsom korn, frugt, grøntsager, olivenolie m.m. også er blevet ramt, og at disse ekstreme udsving i priserne har haft negative konsekvenser for producenterne og ikke altid har været til fordel for forbrugerne,\nM. der henviser til, at miljøindikatorerne for landbruget viser, at landbrugssektoren potentielt vil kunne yde et vigtigt bidrag til at afbøde virkningerne af klimaændringerne, navnlig med hensyn til kulstofbinding, direkte reducering af nettoemissionerne af drivhusgasser og produktion af vedvarende energi, som sikrer reelle emissionsbesparelser; der henviser til, at bæredygtigt drevne landbrug er af afgørende betydning for bevarelsen af den biologiske mangfoldighed, forvaltningen af vandressourcerne og bekæmpelsen af jorderosion og kan spille en nøglerolle i indsatsen mod klimaændringerne,\nN. der henviser til, at drivhusgasemissioner forårsaget af landbrugsvirksomhed (herunder husdyrhold) faldt med 20 % mellem 1990 og 2007 i de 27 medlemsstater; der henviser til, at landbrugets andel af disse emissioner faldt fra 11 % i 1990 til 9,3 % i 2007 bl.a. som følge af en mere effektiv brug af gødning og gylle, de seneste strukturreformer af den fælles landbrugspolitik og den gradvise gennemførelse af landbrugs- og miljømæssige initiativer,\nO. der henviser til, at EU er blevet nettoimportør af landbrugsprodukter og hvert år indfører varer til en værdi af over 87,6 mia. EUR (ca. 20 % af verdensmarkedets landbrugsimport); der henviser til, at handelsbalancen i visse tilfælde støt har forrykket sig til fordel for tredjelande (EU importerer således nu landbrugsprodukter til en værdi af 19 mia. EUR fra Mercosur-landene, medens eksporten til denne region har en værdi på under 1 mia. EUR); der henviser til, at EU's handelsunderskud inden for landbrugsprodukter fortsætter med at vokse,\nP. der henviser til, at EU stadig er verdens førende eksportør af landbrugsprodukter (ca. 17 % af den samlede globale handel); der henviser til, at EU har mistet en betydelig markedsandel i løbet af de sidste 10 år (i 2000 bidrog EU til verdenshandelen med omkring 19 %); der henviser til, at EU hovedsagelig eksporterer produkter med høj værditilvækst og forarbejdede produkter (67 % af hele sin landbrugseksport),\nQ. der henviser til, at produkter af høj kvalitet udgør en meget vigtig del af Den Europæiske Unions produktion og eksportpotentiale og repræsenterer en meget stor del af EU's internationale handel; der henviser til, at EU eksporterer højtprofilerede produkter med stor økonomisk værdi, og at nettoværdien for produkter med beskyttede oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser udgør 14 mia. EUR om året (ekskl. vin og spiritus, som også tegner sig for en betydelig andel af EU's eksport); der finder, at det med henblik på at fortsætte udviklingen af produkter af høj kvalitet for at imødekomme forbrugernes forventninger er nødvendigt at tage hensyn til disse sektorers særlige behov for at sikre deres konkurrenceevne, herunder behovet for, at handelspartnere i tredjelande sikrer en mere effektiv beskyttelse af EU's geografiske betegnelser og beskyttede oprindelsesbetegnelser,\nR. der henviser til, at producentstøtteberegninger viser, at den samlede landbrugsstøtte i EU har været gradvis faldende siden 2000, og at støtteniveauet pr. indbygger nu kan sammenlignes med støtteniveauet hos EU's vigtigste handelspartnere, mens andre handelspartnere har fastholdt og forøget deres handelsforvridende subsidier i de seneste år,\nS. der henviser til, at den nuværende fordeling og størrelse af støtten til medlemsstaterne og landbrugerne stammer fra tidligere tider, hvor den var koblet til produktionens art og omfang og udgjorde en kompensation for det indkomsttab, landbrugerne led som følge af det kraftige fald i garantipriserne; der henviser til, at denne fordelingsmetode med rette opfattes som uretfærdig af nogle landbrugere i EU, og at dens opretholdelse desuden er i modstrid med målsætningerne for den fælles landbrugspolitiks fremtid,\nT. der henviser til, at frivillige modulationsmekanismer siden 2007 har gjort det muligt at omfordele den økonomiske støtte mellem direkte betalinger og landdistriktsudvikling, uden at dette imidlertid har øget gennemsigtigheden, legitimiteten og forenklingen af de økonomiske ressourcer, der afsættes til landbruget,\nU. der henviser til, at den fælles landbrugspolitiks andel af udgifterne på EU's budget støt er faldet fra næsten 75 % i 1985 til en forventet andel på 39,3 % i 2013; der henviser til, at dette udgør mindre end 0,45 % af EU's BNP; der henviser til, at nedgangen i budgetudgifterne til markedsforanstaltninger er endnu mere markant – fra 74 % af de samlede landbrugsudgifter i 1992 til mindre end 10 % på nuværende tidspunkt; der henviser til, at landbrugsudgifterne konstant har bevæget sig væk fra markeds- og eksportstøtte til afkoblet støtte og landdistriktsudvikling,\nV. der påpeger, at disse reformer har ført til en gennemgribende ændring af landbrugsstøtteinstrumenterne, men har bevaret de tre grundprincipper for den fælles landbrugspolitik, nemlig:\n- markedets enhed\n- finansiel solidaritet,\nW. der henviser til, at eftersom den fælles landbrugspolitik vil skulle imødegå mange udfordringer og forfølge bredere målsætninger efter 2013, er det afgørende, at det budget, EU afsætter til den fælles landbrugspolitik, som minimum fastholdes på det nuværende niveau,\nX. der henviser til, at traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde gør den flerårige finansielle ramme (FFR) til en juridisk bindende retsakt, som det årlige budget skal være i overensstemmelse med,\nY. der henviser til, at udgifterne i form af direkte støtte udgør 0,38 % af EU's BNP (2008-tal), og at udgifterne i forbindelse med politikken for landdistriktsudvikling udgør 0,11 % af EU's BNP;\nZ. der påpeger, at de beskedne margener, der er til rådighed under udgiftsområde 2 fra og med budgetåret 2011, gør det meget vanskeligt for Unionen at reagere hensigtsmæssigt på markedskriser og uventede globale begivenheder og kan fratage den årlige budgetprocedure sin substans,\nAA. der henviser til, at Europa-Parlamentet efter Lissabontraktatens ikrafttræden har fået beføjelse til at udforme Unionens landbrugspolitik, ikke blot for så vidt angår de flerårige landbrugsprogrammer, men også ved at ændre det årlige landbrugsbudget, og at det således har fået ansvar for at sikre en retfærdig og bæredygtig fælles landbrugspolitik,\nAB. der henviser til, at den fælles landbrugspolitik med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten er omfattet af den almindelige lovgivningsprocedure, og at Europa-Parlamentet har et vigtigt ansvar for at hjælpe med at vedtage en forsvarlig og effektiv lovgivning på dette område,\nAC. der henviser til den seneste Eurobarometer-undersøgelse, ifølge hvilken 90 % af de adspurgte EU-borgere mener, at landbruget og landdistrikterne er vigtige for Europas fremtid, 83 % er tilhængere af økonomisk støtte til landbrugere, og et flertal mener, at landbrugspolitikken fortsat bør fastlægges på europæisk plan,\nAD. der påpeger, at målene for og indholdet af den fremtidige fælles landbrugspolitik skal lægges ud til bred offentlig debat med henblik på at øge offentlighedens kendskab til den fælles landbrugspolitik, og Kommissionens initiativ vedrørende den offentlige debat om den fælles landbrugspolitiks fremtid efter 2013 bør derfor hilses velkomment,\nAE. der henviser til, at den fælles landbrugspolitik skal geares til fastholdelse og udvikling af en multifunktionel, bredt dækkende og bæredygtig landbrugssektor i Europa,\nDen fælles landbrugspolitiks udvikling: fra markedsforvridning til markedsorientering\n1. minder om, at den fælles landbrugspolitik har gennemgået omfattende reformer i løbet af de sidste 25 år, som navnlig har medført et grundlæggende skift fra produktionsstøtte til producentstøtte, reduceret omfanget af regelmæssige interventionsopkøb og dumpning af europæiske overskud på verdensmarkederne, samt gjort den fælles landbrugspolitik og EU's landbrugere mere markedsorienterede;\n2. påpeger, at den fælles landbrugspolitik har spillet en afgørende rolle i forøgelsen af produktionen og brødfødningen af Europas befolkning efter anden verdenskrig; påpeger endvidere, at den fælles landbrugspolitik var den første fælles EØF-politik og banede vejen for europæisk samarbejde og integration på andre politiske områder;\n3. påpeger, at den fælles landbrugspolitiks sektorspecifikke markedsinstrumenter spiller en afgørende rolle og nu anvendes som sikkerhedsnet for at bidrage til at begrænse markedssvingningerne og sikre landbrugerne en vis grad af stabilitet; understreger, at den ændrede markedspolitik ikke har mindsket landbrugernes afhængighed af opkøbere; bemærker desuden, at der siden indførelsen af de afkoblede enkeltbetalinger pr. bedrift er blevet taget et resolut skridt væk fra handelsforvridende foranstaltninger i overensstemmelse med WTO's krav;\n4. konstaterer, at de reformer af den fælles landbrugspolitik, der blev indledt i 1992 og 1999, og især reformen i 2003, som blev revideret under sundhedstjekket og indførte afkoblingsprincippet, samt de forskellige sektorreformer, alle blev udtænkt med henblik på at gøre det muligt for EU's landbrugere at reagere bedre på markedets signaler og betingelser; ønsker, at denne udvikling videreføres i kommende reformer, idet der dog fortsat er behov for visse markedsforanstaltninger i betragtning af de særlige forhold, der kendetegner landbrugsproduktion;\n5. påpeger, at udviklingen af landdistrikterne nu er en integreret del af den fælles landbrugspolitik og fortsat bør udgøre et vigtigt element i den fremtidige fælles landsbrugspolitik gennem en veludrustet udviklingsstrategi for landdistrikterne, som sætter fokus på landsamfundene, forbedring af miljøet, modernisering og omstrukturering af landbruget, styrkelse af samhørigheden i EU's landdistrikter, revitalisering af ugunstigt stillede områder og områder, der er truet af affolkning, forbedring af produktmarkedsføring og konkurrenceevne, opretholdelse af beskæftigelse og skabelse af nye arbejdspladser i landdistrikterne samt derudover på alle de nye udfordringer, der henvises til i forbindelse med sundhedstjekket, såsom klimaændringer, vedvarende energi, vandforvaltning og biodiversitet;\n6. glæder sig over anerkendelsen af landbrugernes multifunktionelle rolle som leverandører af offentlige goder såsom miljøbeskyttelse, produktion af fødevarer af høj kvalitet, opretholdelse af god husdyrbrugspraksis, udformning og forbedring af mangfoldigheden og kvaliteten af værdifulde landskaber i EU, samt over overgangen til mere bæredygtige landbrugsmetoder, som ikke blot opfylder de basale krav til vedligeholdelse af jord i god landbrugs- og miljømæssig stand (GAEC), men også til at opnå endnu højere standarder gennem ordninger for miljøvenligt landbrug, præcisionslandbrug, økologisk produktion og alle andre former for bæredygtig landbrugspraksis;\n7. minder om, at den fælles landbrugspolitik er den mest integrerede af alle EU-politikker og derfor logisk tegner sig for den største andel af EU's budget; erkender, at dens andel af budgettet er faldet støt fra omkring 75 % af EU's samlede budget i 1985 til 39,3 % i 2013(5), hvilket repræsenterer mindre end 0,45 % af EU's samlede BNP(6), mens støtten samtidig er mere tyndt fordelt i dag, hvor 12 nye medlemsstater er tiltrådt EU;\n8. er derfor af den opfattelse, at den fælles landbrugspolitik har udviklet sig til at blive grønnere og mere markedsorienteret, samt at den har reduceret sin indvirkning på udviklingslandene drastisk samtidig med, at den giver landbrugerne støtte til at producere fødevarer af høj kvalitet til EU's forbrugere;\nDe udfordringer, som en fælles landbrugspolitik efter 2013 skal leve op til\n9. påpeger, at fødevaresikkerhed fortsat er den centrale udfordring for landbruget ikke blot i EU, men i hele verden, navnlig udviklingslandene, eftersom verdens befolkning ifølge prognoserne vil vokse fra syv til ni milliarder i 2050, og efterspørgselen efter fødevarer i henhold til FAO forventes at være fordoblet i 2050 (navnlig i de nye vækstøkonomier såsom Kina og Indien);\n10. bekræfter, at Europa skal fortsætte med at bidrage til den globale fødevareforsyning for at hjælpe med til at opfylde dette behov, men at det forhold, at stadig flere landbrug nedlægges, og at der som følge af klimaændringerne er mindre vand og mindre energi til rådighed, vil udgøre en alvorlig hindring for, at den europæiske forsyningskapacitet kan øges;\n11. bekræfter, at Europa bliver nødt til at yde et væsentligt bidrag til at opfylde dette behov til trods for, at der som følge af klimaændringerne er mindre jord, mindre vand og mindre energi til rådighed, hvilket vil udgøre en alvorlig hindring for, at den europæiske forsyningskapacitet kan øges;\n12. konstaterer, at den globale energikrise og stigende energipriser vil øge landbrugets produktionsomkostninger, hvilket vil føre til stigende fødevarepriser og stigende prisudsving på markedet for både landmænd og forbrugere, have en skadelig virkning på stabiliteten af fødevareforsyningen og alvorligt hæmme evnen til at opretholde og øge de nuværende produktionsniveauer; mener dog, at land- og skovbrugssektorernes bæredygtighed kunne forøges, hvis de blev selvforsynende med energi;\n13. mener, at landbruget har gode forudsætninger for at yde et væsentligt bidrag til bekæmpelsen af klimaændringerne ved fortsat at reducere sine drivhusgasemissioner og øge kulstofbindingen;\n14. erkender, at landbruget allerede har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at reducere sine drivhusgasemissioner og mere generelt takle miljøproblemer som vand- og jordforvaltning, den biologiske mangfoldighed og biomasse, men at det er nødvendigt at fortsætte denne indsats for at gøre produktionsmetoderne forenelige med en mere bæredygtig udvikling, som tager hensyn til både økonomiske, miljømæssige og sociale aspekter;\n15. minder om, at forbrugernes forventninger om garanteret sikre fødevarer og krav om højere kvalitet, bedre dyrevelfærd og god valuta for pengene, skal opfyldes;\n16. mener, at den fælles landbrugspolitik for at sikre den langsigtede bæredygtighed for landdistrikterne i EU skal fortsætte med at levere løsninger og håndgribelig hjælp til at imødegå truslen om nedlæggelse af landbrug, affolkning af landdistrikterne og aldring af befolkningen i landdistrikterne i EU ved at tilvejebringe tilstrækkelig finansiering og støtte til dette formål; mener derfor, at det også er nødvendigt at videreføre den målrettede støtte til landdistriktsudvikling inden for den fælles landbrugspolitik\n17. mener, at den fælles landbrugspolitik skal reagere omgående på den økonomiske krises indvirkninger på landbrugsvirksomhederne, herunder den manglende adgang til landbrugslån, begrænsningerne af landbrugsindkomsterne(7) samt den øgede arbejdsløshed i landdistrikterne;\n18. henleder derfor opmærksomheden på, at medlemsstaternes varierende kapacitet til at håndtere den økonomiske krise kan resultere i en forøgelse af uligheden mellem landregionerne i EU;\n19. anerkender, at den fælles landbrugspolitik er nødt til at tage højde for forskellene i landbrugenes struktur og moderniseringsbehov i det udvidede EU for at opnå en ensartet grad af udvikling og samhørighed;\n20. mener i lyset af disse udfordringer, at prioriteterne for den fælles landbrugspolitik efter 2013 bør integreres i en stærk, bæredygtig, godt understøttet og troværdig multifunktionel landbrugs- og fødevarepolitik, som sender stærke signaler om effektiv og målrettet støtte til landbrugere og leverer løsninger på landdistrikternes problemer samtidig med, at den gavner samfundet som helhed;\nBehovet for en stærk fælles landbrugspolitik efter 2013\nStøtte til socioøkonomiske behov\n21. er af den opfattelse, at det i lyset af Europa 2020-strategien er nødvendigt med en stærk og bæredygtig europæisk fælles landbrugspolitik, som kan sikre alle europæiske landbrugeres interesser og levere goder til samfundet som helhed; mener, at landbruget bør have mulighed for at spille sin rolle i den europæiske økonomi og sikre, at det har de nødvendige redskaber til at konkurrere på verdensmarkederne; mener, at EU af strategiske årsager ikke har råd til at forlade sig på, at andre dele af verden vil sørge for den europæiske fødevaresikkerhed i en situation med klimaændringer, politisk ustabilitet i visse regioner i verden samt potentielle udbrud af sygdomme eller andre begivenheder, der potentielt kan være til skade for produktionskapaciteten;\n22. minder om, at EU's landbrug fortsat udgør en central sektor i Unionens økonomi, som både direkte og indirekte yder et vigtigt bidrag til EU's BNP og beskæftigelse gennem sin multiplikatoreffekt i såvel de forudgående som de efterfølgende led på føde- og drikkevaremarkedet; mener derfor, at et stærkt landbrug og en stærk føde- og drikkevareindustri er uløseligt forbundne og bidrager til hinandens succes, navnlig på eksportmarkederne;\n23. minder om, at en af de vigtigste årsager til, at EU har brug for en stærk fælles landbrugspolitik, er, den kan bidrage til vedligeholdelsen og udviklingen af levedygtige og dynamiske landdistrikter, som er centrale elementer i Europas kulturelle mangfoldighed og spiller en afgørende rolle for en bæredygtig og velafbalanceret socioøkonomisk udvikling i hele det europæiske område; finder, at dette kræver, at den socioøkonomiske kløft mellem landdistrikterne og bysamfundene mindskes for at modvirke den voksende tendens til nedlæggelse af landbrug og affolkning, som isolerer landdistrikterne yderligere;\n24. påpeger, at der er et presserende behov for at tiltrække yngre generationer, herunder kvinder, til landdistrikterne gennem langsigtede politikker og for at skabe nye og alternative økonomiske muligheder for dem med henblik på at sikre en varig landbefolkning; mener, at der bør undersøges nye måder at tiltrække unge mennesker på, såsom adgang til favorable lån og kreditter til investeringer samt anerkendelse af deres faglige kvalifikationer for at gøre det relativt let for dem at integreres i landdistriktsøkonomien; anerkender de hindringer, som unge landbrugere står over for, når de forsøger at komme ind i landbrugssektoren, såsom høje startomkostninger, de undertiden prohibitivt høje jordpriser samt vanskelighederne ved at få adgang til lån, navnlig i vanskelige tider;\n25. mener, at stigningen i arbejdsløsheden i landdistrikterne bør modvirkes ved at opretholde de eksisterende arbejdspladser, fremme arbejdspladser af høj kvalitet og skabe nye muligheder for diversificering og nye indtægtskilder;\n26. påpeger, at landbruget, som artikel 39 i Lissabon-traktaten med rette understreger, udgør en specifik sektor, som lider under en langsigtet produktionscyklus og adskillige former for markedssvigt, såsom store markedsudsving, stor sårbarhed over for naturkatastrofer, en høj grad af risiko, manglende efterspørgselselasticitet, samt den omstændighed, at landbrugerne ikke er "price-makers", dvs. ikke selv kan fastsætte priserne, men "price-takers", dvs. må tage, hvad de kan få, i fødevareforsyningskæden;\n27. mener, at det er nødvendigt at indføre nye udbudsreguleringsmetoder i nogle landbrugssektorer, som kræver væsentlige kapitalinvesteringer i løbet af flerårige produktionscyklusser (mælk, citrusfrugter, vin, oliven og frugt generelt);\n28. påpeger først og fremmest, at der i den fremtidige europæiske landbrugspolitik fortsat skal være en fælles politik, og at kun en velafbalanceret og retfærdig støtteordning i hele EU med et fælles sæt af mål og regler under fuld anerkendelse af visse sektorers og regioners særtræk kan sikre de nødvendige vilkår for landbrugere og et velfungerende indre marked med retfærdige konkurrencevilkår for landbrugsprodukter og landbrugere i EU, og på denne måde få mere valuta for pengene, end der kunne opnås via renationaliserede og muligvis indbyrdes modstridende landbrugspolitikker i de enkelte medlemsstater;\n29. mener, at den fælles landbrugspolitik skal sikre sameksistensen af:\n– et landbrug med stor merværdi, baseret på råvarer og forarbejdede produkter af høj kvalitet, der kan sikre det en stærk position på verdensmarkederne\n– et landbrug, som henvender sig til de regionale markeder\n– et landbrug, som henvender sig til lokale markeder, og hvor en del af aktørerne er små landbrugere med begrænset indkomst, som, hvis de må opgive landbruget, på grund af deres alder, kvalifikationer eller livsstil vil have store vanskeligheder med at finde anden beskæftigelse, navnlig i en periode med recession og høj arbejdsløshed;\nLevering af fordele i form af offentlige goder\n30. understreger, at det vigtigste offentlige gode, landbruget leverer, er fødevarer; anerkender, at landbrugerne også leverer en række andre offentlige goder, som markedet ikke belønner dem for; insisterer derfor på, at de skal have en rimelig belønning samt yderligere incitamenter til fortsat at levere produkter af høj kvalitet, forbedret dyrevelfærd og yderligere miljøgoder og samtidig skabe flere arbejdspladser med henblik på at bevare landdistrikterne i hele Europa;\n31. understreger derfor, at leveringen af offentlige goder vil være i fare, hvis ikke et bæredygtig (dvs. økonomisk, socialt og miljømæssigt levedygtigt på lang sigt) landbrug opretholdes i hele EU;\n32. erkender, at generationer af landbrugere har formet de værdifulde EU-landskaber og derfor bør belønnes for fortsat at gøre dette på en bæredygtig måde, navnlig for så vidt angår bjergegne og ugunstigt stillede områder; mener, at de aktivt bidrager til Europas store kulturelle værdi og tiltrækningskraft, hvilket danner grundlag for vellykket turisme i landdistrikterne; påpeger, at dette imidlertid bør suppleres med bidrag fra den europæiske regionalpolitik og nationale instrumenter, således at der via de relevante synergivirkninger kan tilvejebringes stabile regionale forhold, som er en væsentlig forudsætning for et funktionsdygtigt landbrug;\n33. påpeger, at landbrugerne har potentiale til at levere yderligere miljøgoder, som matcher samfundets behov, navnlig jordbevarelse og -genopretning, forsvarlig vandforvaltning af kvalitetsforbedring og bevarelse af landbrugsjordens biologiske mangfoldighed, samt at de bør tilskyndes til at gøre dette, bl.a. via investeringsstøtte;\n34. understreger, at selv om krydsoverensstemmelsesordningen, der gør ydelsen af direkte støtte afhængig af overholdelsen af diverse lovkrav og af, at landbrugsjorden vedligeholdes i god landbrugsmæssig og miljømæssig stand, tidligere har været nødvendig, er den ikke længere den mest velegnede til at optimere landbrugernes levering af økosystemtjenester og løse de nye miljømæssige udfordringer; bemærker desuden, at indførelsen af krydsoverensstemmelseskravene har givet anledning til en lang række problemer i relation til administrative spørgsmål og landbrugernes accept af kravene, som de har oplevet som en indskrænkning af deres frihed i arbejdet;\n35. mener, at klimaets indvirkning på landbruget kan mindskes betragteligt gennem bedre uddannelse og videreuddannelse af personer, der er beskæftiget i landbruget, bedre udnyttelse af innovationer, der er et resultat af forskning og udvikling, og effektivisering af landbrugsproduktionen;\n36. mener, i tråd med de nyeste forskningsresultater, at der uden en fælles landbrugspolitik og god landbrugspraksis vil udvikle sig ikke-bæredygtige former for produktion i hele EU (ekstrem intensivering af den bedste jord og omfattende nedlæggelse af landbrug i ugunstigt stillede områder), hvilket vil forårsage alvorlig skade på miljøet; insisterer på, at udgifterne til støtte gennem en stærk fælles landbrugspolitik intet er i forhold til omkostningerne ved ikke at handle og de negative utilsigtede konsekvenser heraf;\nDen nye fælles landbrugspolitiks prioriteter for det 21. århundrede\n37. mener, at landbruget er godt rustet til at yde et væsentligt bidrag til opfyldelsen af de nye prioriteter fra EU 2020-strategien i forbindelse med at tackle klimaændringer og skabe arbejdspladser gennem grøn vækst og levere vedvarende energi og på samme tid fortsat sikre fødevaresikkerheden for de europæiske forbrugere ved at producere sikre fødevarer af høj kvalitet;\nEn rimelig fælles landbrugspolitik\n38. fastholder, at EU's landbrug skal forblive konkurrencedygtigt over for den hårde konkurrence og de handelsforvridende skridt taget af handelspartnere og/eller lande, hvor producenter ikke er underlagt så høje standarder som i EU, navnlig med hensyn til produktkvalitet, fødevaresikkerhed, miljø, sociallovgivning og dyrevelfærd; mener derfor, at forbedring af konkurrenceevnen på forskellige niveauer (lokalt, regionalt, det indre marked og verdensmarkederne) stadig skal være grundlæggende mål for den fælles landbrugspolitik efter 2013 for at sikre, at EU har et bredt udvalg af forskellige fødevareprodukter af høj kvalitet samt andre landbrugsprodukter, som fortsætter med at vinde en større andel af verdensmarkedet og sikrer rimelige handelsvilkår og rentable priser for landbrugerne;\n39. minder om, at EU's landbrugere producerer fødevarer under overholdelse af de højeste sikkerheds-, kvalitets- og dyrevelfærdsstandarder, og at de bør belønnes herfor; mener, at importen fra tredjelande - under skyldig hensyntagen til rettigheder og forpligtelser i WTO-regi -skal opfylde de samme krav for at sikre fair konkurrence og give forbrugerne mulighed for at foretage et informeret valg om de produkter, de køber, bl.a. baseret på pålidelig sporbarhed; opfordrer Kommissionen til at varetage EU-landbrugernes interesser, når den på EU’s vegne forhandler multilaterale og bilaterale aftaler;\n40. insisterer på, at opretholdelsen af landbrugserhvervet i hele Europa er afgørende for at bevare en forskelligartet og lokal fødevareproduktion, sikre den socioøkonomiske dynamik og arbejdspladserne i landdistrikterne, navnlig i lyset af den nuværende økonomiske krise, samt imødegå truslen om nedlæggelse af landbrug i landdistrikterne i hele EU-området gennem fortsat beskyttelse af miljøet og landskabspleje; mener derfor, at ugunstigt stillede regioner skal have mulighed for at overvinde de yderligere hindringer, som skyldes deres særlige situation, og træffe de nødvendige tilpasningsforanstaltninger; mener, at det er nødvendigt at tage hånd om de særlige problemer, der er forbundet med subsistenslandbrug;\n41. understreger landbrugernes behov for langsigtede investeringsperspektiver og passende indkomster, der kan gøre det muligt for dem at udføre deres opgaver; opfordrer derfor til, at garantien for et rimeligt og stabilt udkomme for landbrugerne forbliver et primært mål i den nye fælles landbrugspolitik, og at der samtidig sikres god valuta for pengene og en rimelig behandling af forbrugerne ikke mindst gennem fremme af konkurrenceevnen i landbrugssektoren og ved at gøre det muligt for landbrugerne at dække deres reelle omkostninger og reagere på markedssignaler;\n42. opfordrer til, at der vedtages foranstaltninger, der skal styrke de primære producenters og producentorganisationernes forvaltningskapacitet og forhandlingsposition over for andre økonomiske aktører i fødevarekæden og tilskynde til dannelsen af organisationer, som kan styrke forbindelserne mellem de forskellige aktører inden for brancherne med henblik på at forbedre informationsdelingen og sikre en bedre overensstemmelse mellem udbuddet og forbrugernes efterspørgsel; mener, at en sådan udvikling vil kunne forbedre effektiviteten af fødevareforsyningskæden med større gennemsigtighed i fødevarepriserne og tiltag til bekæmpelse af illoyal handelspraksis, således at landbrugerne kan opnå den merværdi, som de fortjener; mener, at gennemførelsen af disse mål eventuelt kan kræve en justering eller præcisering af EU's konkurrenceregler for at tage hensyn til de særlige forhold på landbrugsmarkederne, forudsat at de ikke kommer til at stå i vejen for det indre markeds funktionsevne;\n43. mener, at der skal være fleksible og effektive markedsregulerende foranstaltninger for at sikre et passende sikkerhedsnet under de fremtidige rammer for den fælles landbrugspolitik med henblik på at undgå ekstreme udsving i markedspriserne, sikre en øget grad af stabilitet og give hurtige og effektive svar på økonomiske kriser, som opstår i sektoren; er af den opfattelse, at disse bør suppleres med et risikostyringssystem, som kan bidrage til at begrænse følgerne af natur- og sundhedskatastrofer;\n44. mener, at der for at opnå en mere effektiv styring af markedet og for at undgå kriser på grund af overproduktion bør holdes fast ved de specifikke instrumenter for styring af produktionspotentialet, som eksisterer i visse sektorer, på grundlag af principperne om ligebehandling og ikke-diskrimination;\n45. opfordrer til en retfærdig fordeling af landbrugsstøtten, og insisterer på, at fordelingen skal være retfærdig for landbrugere i både nye og gamle medlemsstater;\n46. mener, at en nedskæring af den direkte støtte under søjle 1 ville få altødelæggende konsekvenser ikke alene for landbrugerne, men i lige så høj grad for landdistrikterne, for de offentlige tjenester, landbruget leverer, for forbrugerne samt for samfundet, idet sidstnævnte som helhed også drager fordel af støtten; direkte støtte er derfor uundværlig og må videreføres, først og fremmest for de nye medlemsstater; henleder opmærksomheden på de negative følger, som enhver nedskæring af finansieringen af den fælles landbrugspolitik potentielt vil kunne få for bedrifternes værdi, hvilket ville have alvorlige konsekvenser, specielt for landbrugere med banklån, og navnlig set i sammenhæng med den økonomiske krise, som har haft alvorlige virkninger for europæisk landbrug;\n47. mener, at levedygtige landbrugsvirksomheder er afgørende for at bevare velfungerende landdistrikter, eftersom sådanne virksomheder genererer beskæftigelse og tjenesteydelser på lokalt niveau; mener derfor, at den fælles landbrugspolitik bør inddrage lokalsamfundene med henblik på at tilvejebringe de nødvendige vilkår for deres socioøkonomiske levedygtighed, herunder gennem bevarelse af familiebrug og en fortsat omstrukturering og modernisering af de bedrifter, som har behov herfor; minder om, at diversificeringsforanstaltninger og infrastrukturudvikling i landdistrikterne også spiller en væsentlig rolle i denne forbindelse;\nEn bæredygtig fælles landbrugspolitik\n48. mener, at landbruget har en ledende rolle at spille i forbindelse med tacklingen af klimaændringerne ved at nedbringe drivhusgasemissionerne, øge evnen til at lagre kulstof samt udvikle og i større udstrækning anvende vedvarende energikilder, landbrugsmaterialerne; mener, at klimahensyn skal integreres på tværs af foranstaltningerne for den fælles landbrugspolitik, hvor det er relevant;\n49. mener, at produktionseffektiviteten er grundlæggende for en mere bæredygtig forvaltning af knappe ressourcer, og at landbrugerne skal innovere deres tekniske produktionsmetoder ved hjælp af de mest effektive økonomiske, videnskabelige og tekniske forvaltningsværktøjer med henblik på at imødekomme den stigende efterspørgsel efter fødevarer og vedvarende landbrugsmaterialer på en mere økonomisk, social og miljømæssig bæredygtig måde;\n50. understreger i forbindelse med EU 2020-strategien, at forskning og udvikling, brugen af nye teknologier og god landbrugspraksis er vigtigt for at forbedre konkurrenceevnen og øge produktionen, samtidig med at forbruget af pesticider, gødning og knappe ressourcer som vand og energi mindskes; mener, at investeringer i innovation af landbruget bør fremmes yderligere, navnlig gennem den fælles landbrugspolitik og EU-rammeprogrammerne for forskning og udvikling med henblik på at takle nye udfordringer;\n51. anbefaler i denne forbindelse aktiv tilstedeværelse af landbrugstekniske rådgivere i regionerne til at guide landbrugerne i deres forsøg på at levere miljømæssige offentlige goder;\n52. mener, at det er nødvendigt at indføre beskyttelsesforanstaltninger for at sikre, at der fortsat kan benyttes bioteknologi inden for landbruget, uden at det påvirker de eksisterende produktionsmetoder;\nEn grøn fælles landbrugspolitik\n53. bemærker, at markedet indtil videre ikke har belønnet landbrugere ordentligt for at beskytte miljøet og andre offentlige goder; mener derfor, at den fælles landbrugspolitik skal lægge større vægt på bæredygtighed ved at give landbrugerne et passende økonomisk incitament til at optimere leveringen af økosystemtjenester og gennemføre en yderligere forbedring af den forsvarlige miljømæssige ressourceforvaltning af EU's landbrugsjord; understreger, at dette bør opnås, uden at det medfører ekstra økonomiske eller administrative byrder for landbrugerne;\n54. mener, at landbrugerne på grund af den forbedring af produktionsfaktorerne, som har fundet sted i forbindelse med de vidensmæssige fremskridt, er godt rustet til at bidrage til grøn vækst og reagere på energikrisen gennem udvikling af grøn energi i form af f.eks. biomasse, biologisk affald, biogas, andengenerationsbiobrændstoffer samt vind-, sol- og vandkraftenergi, hvilket også vil bidrage til at skabe nye grønne jobmuligheder;\nEn fælles og enkel politik\n55. Insisterer på, at en fælles landbrugspolitik er mere relevant end nogensinde før for at garantere, at den grænseoverskridende dimension af fødevareforsyning, klimaændringer, høje fælles standarder for miljøbeskyttelse, produkt- og kvalitetssikkerhed samt dyrevelfærd er sikret i et velfungerende indre marked;\n56. mener, at den nye fælles landbrugspolitik ved hjælp af et mere enkelt støttesystem skal være let at administrere, gennemsigtig samt mindske bureaukratiet og de administrative byrder for landbrugerne, navnlig for mindre producenter, således at de sættes i stand til at koncentrere sig om deres hovedopgave, nemlig at levere landbrugsprodukter af høj kvalitet; er af den opfattelse, at dette bl.a. kan opnås ved at gå over til at anvende leveringsværktøjer, som fastsætter målene og tillader landbrugerne selv at vælge de landbrugssystemer, de vil bruge til at nå disse mål, såsom resultataftaler, enkle kontrakter og flerårig støtte;\n57. opfordrer til, at der iværksættes hensigtsmæssige foranstaltninger med det formål at forklare ikke alene landbrugerne, men hele EU’s befolkning, hvad den fælles landbrugspolitik går ud på, og samtidig give gennemsigtige og klare oplysninger om de opstillede mål, de tilgængelige midler og de forventede positive virkninger af den fælles landbrugspolitik;\n58. mener, at der er behov for en mere proportional og risikobaseret tilgang fra Kommissionens side i forbindelse med anvendelsen af tilsynskontroller, udførelse af overensstemmelsesrevisioner og indførelsen af finansielle korrektioner;\n59. mener, at hvis den fælles landbrugspolitik virkelig skal forenkles, må dens nye arkitektur udformes således, at man undgår at sprede beslægtede foranstaltninger ud over forskellige politiske instrumenter;\n60. opfordrer Europa-Parlamentet til at levere hurtig og aktuel information om den aktuelle situation i landbrugsbudgettet;\nLevering af en retfærdig, grøn og bæredygtig fælles landbrugspolitik\n61. forventer i overensstemmelse med konklusionerne på Det Europæiske Råds forårsmøde om Europa 2020, at den fælles landbrugspolitik vil blive omarbejdet med henblik på at indføre instrumenter, som kan skabe intelligent og inklusiv grøn vækst;\n62. erkender den brede vifte af eksisterende og nye prioriteter for den fælles landbrugspolitik og bemærker, at de nye medlemsstater, da de blev medlemmer af EU, havde en berettiget forventning om, at deres landbrugsstøtte med tiden ville blive sammenlignelig med landbrugsstøtten til de gamle medlemsstater; mener, at det med henblik på fuldt ud at imødekomme de nye udfordringer og prioriteringer i forbindelse med en reformeret fælles landbrugspolitik er nødvendigt, at de midler, som tildeles den fælles landbrugspolitik i 2013-budgettet, i det mindste forbliver uændrede i løbet af den næste finansielle programmeringsperiode;\n63. opfordrer til, at der i budgettet for den fælles landbrugspolitik indføres en fleksibilitetsmekanisme for budgetårets afslutning, således at det bliver muligt at fremføre og genanvende underudnyttede bevillinger det efterfølgende år;\n64. udtrykker imidlertid bekymring for, at den fælles landbrugspolitik, hvis den har for mange prioriteter, vil overbelaste det begrænsede budget, som er til rådighed, og ikke vil give effektive resultater, navnlig inden for fødevareproduktionen;\n65. insisterer på, at den fælles landbrugspolitik ikke bør renationaliseres, og mener derfor, at direkte støtte fortsat skal være fuldt ud finansieret af EU's budget, og afviser derfor enhver yderligere samfinansiering, der kan skade den fair konkurrence inden for EU's indre marked;\n66. opfordrer til en retfærdig fordeling af midlerne fra den fælles landbrugspolitik til landbrugere i hele EU; minder om, at hvis mangfoldigheden af landbrugsformer i EU skal respekteres, er det nødvendigt at udarbejde objektive kriterier, der kan gøre det muligt at definere et retfærdigt fordelingssystem; pointerer, at direkte betalinger bidrager til leveringen af offentlige goder, til stabilisering af landbrugsindkomster og til sikring mod risici, hvorved de delvis kompenserer for omkostningerne ved de høje standarder i EU, som samfundet ønsker, og den fortsatte afvikling af toldmæssige barrierer, ligesom de udgør en belønning for leveringen af grundlæggende offentlige goder, som markedet ikke giver nogen kompensation for;\n1) mener, at det med henblik på at mindske skævhederne i fordelingen af direkte støttemidler mellem medlemsstaterne og afspejle den store forskelligartethed, som kendetegner europæisk landbrug, ikke vil være tilstrækkeligt alene at fastsætte støtten efter areal, og anmoder derfor Kommissionen om at foreslå yderligere objektive kriterier samt evaluere eventuelle virkninger heraf, idet den tager højde for landbrugssektorens komplekse karakter og forskellene mellem medlemsstaterne med henblik på at opnå en mere velafbalanceret fordeling;\n2) anmoder om, at der fastlægges rimelige og objektive kriterier for tildelingen af midler til opfyldelse af målene inden for landdistriktsudvikling;\n67. mener, at alle medlemsstater bør gå over til at betale direkte støtte på grundlag af arealstørrelse i løbet af den næste finansielle programmeringsperiode; er af den opfattelse, at denne overgangsperiode vil give de landbrugere og landbrugsstrukturer, som fortsat anvender det historiske betalingssystem, tilstrækkelig fleksibilitet til at tilpasse sig ændringerne og undgå en alt for radikal omfordeling af støtte, uden samtidig at indskrænke målet om straks at opnå en velafbalanceret fordeling af støtten blandt medlemsstaterne; bemærker, at afskaffelsen af det historiske grundlag kan medføre særlige udfordringer for medlemsstater eller regioner med relativt store arealer af "nøgen jord" (støtteberettigede arealer, som ingen har gjort krav på); opfordrer til, at der i forbindelse med udformningen af den fremtidige støtte tages hensyn til sådanne regioners specifikke behov; mener ligeledes, at medlemsstaterne og regionerne fortsat skal have mulighed for at regionalisere deres arealstøttesystem på en måde, som afspejler deres specifikke prioriteringer og samtidig respekterer fair konkurrence på det indre marked;\n68. mener, at der ikke bør være nogen mulighed for at genindføre koblede betalinger som et vejledende princip i den fælles landbrugspolitik; mener dog i betragtning af overgangen fra en historisk model til en arealstøttemodel og på baggrund af afgørelserne fra sundhedstjekket, at medlemsstaterne bør have et passende råderum; er af den opfattelse, at en sådan fleksibilitet vil gøre det muligt for medlemsstaterne at imødekomme de særlige behov, der findes på deres territorium, og forhindre, at produktionen går helt i stå, eller at landbrugsdiversiteten mindskes; mener, at et sådan råderum kunne tage form af en begrænset koblet støtte til sårbare landbrugssektorer og territorier samt miljømæssigt følsomme områder, der overholder WTO's krav og samtidig sikrer fair markedsvilkår for landbrugere i hele EU;\n69. mener, at der er behov for centrale byggesten - fødevaresikkerhed og fair handel, fødevarekvalitet, bæredygtighed, landbrug inden for hele Europas territorium, biodiversitet og miljøbeskyttelse, samt grøn vækst - med henblik på at opnå en mere retfærdig, grønnere og mere bæredygtig fælles landbrugspolitik; mener, at tosøjle-strukturen bør bevares, forudsat at den undgår overlapninger af politiske målsætninger og instrumenter, og at den i øvrigt afspejler indholdet af de ovennævnte byggesten;\n70. mener, at det grundet hensynet til forenkling, klarhed og en fælles tilgang er nødvendigt, at finansieringen af den fælles landbrugspolitiks prioriteter fastsættes fra begyndelsen af reformprocessen;\nFødevaresikkerhed og fair handel\n71. fastholder, at landbrugsdriftens rentabilitet og landbrugernes livskvalitet er en absolut forudsætning for, at landbruget kan opretholdes; mener derfor, at der bør indføres en grundlæggende EU-finansieret direkte arealstøtte til alle EU's landbrugere, som skal sikre social og økonomisk bæredygtighed i den europæiske landbrugsproduktionsmodel, hvilket skal sikre den grundlæggende fødevaresikkerhed for de europæiske forbrugere, gøre det muligt for landbrugerne at producere konkurrencedygtige fødevarer af høj kvalitet, sikre fortsat landbrugsvirksomhed og arbejdspladser i landdistrikterne i hele EU samt levere grundlæggende offentlige goder ved hjælp af krydsoverensstemmelseskravene for vedligeholdelse af jord i god landbrugs- og miljømæssig stand og gennem høje kvalitets- og dyrevelfærdsnormer;\n72. foreslår, at der indføres et ufravigeligt princip om, at kun aktiv landbrugsproduktion kan opnå støtte, og at der derfor indføres krav om en vis minimumsaktivitet i krydsoverensstemmelsesreglerne som en forudsætning for støtte, og at proportionalitetsprincippet anvendes som et nøgleprincip, når reglerne håndhæves;\n73. mener, at landbrugerne bør have adgang til en supplerende EU-finansieret direkte arealstøtte gennem enkle flerårige kontrakter, som belønner dem for at reducere deres kulstofemissioner pr. produktionsenhed og øge deres kulstofbinding i jorden ved hjælp af bæredygtige produktionsmetoder og produktion af biomasse, som kan anvendes i produktionen af langsigtede landbrugsmaterialer;\n74. bemærker, at dette vil indebære den ekstra fordel, at EU's landbrug som følge af lavere kulstofemissioner og/eller den forbedrede effektivitet bliver mere miljømæssigt og økonomisk bæredygtigt, og ligeledes sikre, at landbrugerne kan drage økonomisk fordel af øget kulstofbinding på deres jord, og dermed sidestille landbruget med andre former for industri, som indgår i EU-emissionshandelsordningen; kræver klare og målbare kriterier og mål, som skal defineres på passende vis med henblik på at kunne gennemføre disse betalinger så hurtigt som muligt i alle medlemsstater;\nLandbrug i hele Europa\n75. opfordrer til at bevare de særlige foranstaltninger, som kompenserer landbrugere, der producerer i ugunstigt stillede områder, såsom områder med naturbetingede handicap, herunder bjergområder, miljømæssigt følsomme områder og/eller regioner, som er særligt berørt af klimaændringer samt de mest afsidesliggende regioner, med henblik på at sikre, at der finder landbrugsvirksomhed sted, således at jorden fortsat forvaltes og der fremstilles lokale fødevarer i hele EU, hvilket mindsker risikoen for opgivelse af jorder og sikrer en velafbalanceret territorial forvaltning i hele EU samt en rationel udvikling af landbrugsproduktionen;\n76. mener, at enhver reform af ordningen for ugunstigt stillede områder, navnlig med hensyn til den måde, hvorpå disse områder udpeges og klassificeres, bør tage hensyn til de vanskeligheder, som landbrugere i alle dele af EU oplever, da disse vanskeligheder varierer meget alt efter biofysiske og klimatiske forhold; finder, at områder, der måtte blive udelukket på grund af nye regler, i alle tilfælde skal indrømmes en tilstrækkelig lang udfasningsperiode;\n77. henleder opmærksomheden på den særlige rolle, som landbrugerne spiller i landdistrikter omkring byer, hvor presset på landdistrikts- og landbrugsressourcer kan være meget stort; understreger, at produktionen af fødevarer og offentlige goder nær bybefolkninger bør bibeholdes;\n78. understreger, at udviklingen af politikken vedrørende fødevarekvalitet, især hvad angår angivelse af geografisk oprindelse (BOB/BGB/GTS), bør udgøre en væsentlig prioritet i den fælles landbrugspolitik og uddybes og styrkes, således at EU kan bevare sin førerposition på området; mener, at det for disse kvalitetsprodukters vedkommende må være passende at indføre nye instrumenter til styring, beskyttelse og markedsføring, således at de kan udvikle sig harmonisk og fortsat yde et væsentligt bidrag til en bæredygtig vækst og konkurrencedygtighed inden for det europæiske landbrug;\nBiodiversitet og miljøbeskyttelse\n79. mener, at landbrugerne kan bidrage til biodiversitet og miljøbeskyttelse, samt til tilpasning til og afbødning af klimaændringerne på en omkostningseffektiv måde; en yderligere intensivering er derfor nødvendig; mener, at den fælles landbrugspolitik skal give langt størstedelen af landbrugsjorderne mulighed for at komme med i ordninger for miljøvenligt landbrug med henblik på at belønne landbrugere, der leverer supplerende økosystemtjenester, og samtidig opmuntre til mere bæredygtige, lavinput-produktionsmodeller, såsom økologisk landbrug, integreret landbrug, udvikling af landbrug med høj naturværdi samt bæredygtige intensive landbrugsmetoder; mener, at alle disse foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne bør forblive samfinansierede med et – om nødvendigt – forhøjet budget;\n80. mener, at "grøn vækst" bør være det centrale punkt i en ny udviklingsstrategi for landdistrikterne, der fokuserer på at skabe nye grønne job gennem:\n- udvikling af lokale dynamiske værktøjer, såsom lokal markedsføring, lokal forarbejdning og støtte til projekter, som involverer aktører fra den lokale landbrugssektor\n- udvikling af biomasse, bioaffald, biogas og fremstilling af vedvarende energi i små mængder samt fremme af produktionen af andengenerationsbiobrændstoffer, landbrugsmaterialer og produkter fremstillet ved hjælp af grøn kemi\n- investering i modernisering og innovation samt i nye forsknings- og udviklingsteknikker til tilpasning til og afbødning af klimaændringerne,\n- uddannelse og rådgivning af landbrugere for så vidt angår anvendelsen af nye teknikker og bistand til unge landbrugere, der er på vej ind i erhvervet;\n81. mener, at der med henblik på at understøtte de centrale byggesten i den fælles landbrugspolitik fortsat bør være et passende sikkerhedsnet mod ekstreme prisudsving; mener, at dette sikkerhedsnet bør være tilstrækkelig fleksibelt til at tage hensyn til udviklingen på markedet og omfatte værktøjer i form af offentlig og privat oplagring, intervention, markedsorienterede mekanismer til at lette presset på markedet, som bør aktiveres, når det er nødvendigt for at modvirke ekstreme prisudsving og som en hurtig reaktion på kriser; finder med henblik herpå, at der bør stilles en særlig reservebudgetpost til rådighed i EU's budget, som kan aktiveres hurtigt som en reaktion på kriser;\n82. foreslår, at disse foranstaltninger bakkes op med instrumenter, der er designet til at bidrage til at mindske markedsudsving og skabe stabile drifts- og planlægningsvilkår for landbruget; mener i denne sammenhæng, at det for at tage højde for ekstreme markeds- eller klimaforhold bør overvejes at indføre nye innovative økonomiske og finansielle værktøjer, såsom generelle afgrødeforsikringer, terminsmarkeder og gensidige fonde, uden at disse må gribe forstyrrende ind i eventuelle private ordninger, som måtte være under udvikling;\n83. mener, at kontrol med produktionspotentialets udvikling kan udgøre et værdifuldt redskab til sikring af bæredygtig vækst inden for flere landbrugssektorer;\n84. insisterer på, at der med henblik på at supplere markedsforanstaltningerne er et presserende behov for at styrke de primære producenters position i fødevareforsyningskæden gennem en række tiltag, der kan håndtere spørgsmål om gennemsigtighed, kontraktmæssige relationer og illoyal handelspraksis; er af den opfattelse, at eventuelle justeringer af konkurrencereglerne også bør undersøges med henblik på at gøre det muligt for primære producentorganisationer at blive mere effektive og om nødvendigt vokse i omfang og størrelse og derigennem styrke deres forhandlingsposition over for større detailkæder og forarbejdningsvirksomheder; mener, at man i denne sammenhæng bør overveje at udnævne nationale ombudsmænd og/eller en europæisk ombudsmand, som kan løse tvister inden for fødevareforsyningskæden;\n85. minder om, at eksportrestitutioner, som er et af de nuværende markedsinstrumenter, i overensstemmelse med WTO-forpligtelserne fortsat bør udfases i EU parallelt med tilsvarende foranstaltninger fra WTO-handelspartnere;\n86. mener, at EU's landbrugs konkurrenceevne skal fremmes både inden og uden for Fællesskabet med henblik på at finde måder at håndtere fremtidens udfordringer på, herunder fødevaresikkerheden i EU, forsyningen med fødevarer til en voksende verdensbefolkning, en miljømæssig fornuftig tilgang, biodiversitet og håndtering af klimaændringer;\n87. påpeger, at EU kan finansiere foranstaltninger i EU-lande og tredjelande, der formidler information om eller promoverer fordelene ved EU's landbrugs- og fødevareprodukter i EU og rundt omkring i verden; er af den opfattelse, at budgettet til disse foranstaltninger bør tages op til fornyet overvejelse med det formål at øge synligheden af EU's landbrugs- og fødevareprodukter på markederne i EU og i tredjelande; mener, at den nye fælles landbrugspolitik i større omfang bør benytte sig af sådanne salgsfremmeordninger, og at deres gennemførelse bør forbedres og gøres mere effektiv;\n88. mener, at den fælles landbrugspolitik bør gøre det muligt at sikre alle forbrugere og især de fattigste en sundere ernæring på grundlag af et bredere udvalg af produkter til overkommelige priser; mener, at det for at bekæmpe fattigdom og forbedre sundheden er det nødvendigt at videreføre bistandsprogrammerne til fordel for de fattigste befolkningsgrupper og udvide programmerne til fremme af forbruget af frugt og grøntsager i skolerne;\n89. mener, at udformningen og gennemførelsen af den nye fælles landbrugspolitik primært bør bygge på enkelhed, proportionalitet og begrænsning af bureaukrati og administrative omkostninger;\nDen fælles landbrugspolitik i den flerårige finansielle ramme (FFR) og den årlige budgetprocedure\n90. understreger i lyset af den fælles landbrugspolitiks målsætninger nødvendigheden af at stille tilstrækkelige midler til rådighed i den nye FFR for bedre at kunne støtte op om politikken i overensstemmelse med de store udfordringer, som denne sektor, der er af afgørende betydning for EU's fødevaresikkerhed, står over for i de kommende år;\n91. minder om, at det i løbet af de seneste fire år med den nuværende FFR kun har været muligt at enes om de årlige budgetter enten ved anvendelse af de eksisterende marginer under de forskellige udgiftsområder i FFR eller ved anvendelse af revision, som foreskrevet i artikel 23 i den interinstitutionelle aftale (IIA) af 17. maj 2006 ved anvendelse af de disponible marginer under udgiftslofterne for udgiftsområde 2 med henblik på at finansiere andre EU-prioriteter; påpeger, at fra budgetåret 2011 og frem til udløbet af den nuværende FFR (2013), vil marginerne under udgiftsloftet for udgiftsområde 2 være yderst begrænsede;\n92. understreger, at den flerårige finansielle rammes juridisk bindende karakter nødvendiggør, at der indføres mere fleksible gennemførelsesbestemmelser, som gør det muligt for EU at reagere på uforudsete hændelser på en tilstrækkeligt smidig og effektiv måde;\n93. påpeger, at Kommissionen i medfør af artikel 314, stk. 3, i TEUF ikke længere kan ændre sit budgetforslag, så snart Forligsudvalget er blevet indkaldt; erindrer om, at Kommissionen hvert efterår skal forelægge en ændringsskrivelse med henblik på at opdatere landbrugsprognoserne; insisterer på, at denne ændringsskrivelse skal foreligge inden afstemningen i Parlamentet; anmoder sine kompetente udvalg om at udarbejde en intern procedure med henblik på at fastlægge Parlamentets holdning forud for mødet i Forligsudvalget;\n94. minder om, at pilotprojekter og forberedende foranstaltninger indført af Parlamentet har udviklet sig til vigtige redskaber til opstilling af politiske prioriteringer og til lancering af nye initiativer, som ofte er blevet til EU-aktiviteter og -programmer, også inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne; mener, at pilotprojekter og forberedende foranstaltninger også fremover kan være en platform for afprøvning af nye idéer til reformer;\n95. opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til Europa-Parlamentets henstillinger i forbindelse med udarbejdelsen af sin meddelelse og sine lovgivningsforslag;\nVedtagne tekster, P6_TA(2007)0101.\nVedtagne tekster, P7_TA(2010)0131.\nVedtagne tekster, P7_TA(2010)0088.\nSe fig. 3 i bilaget.\nSe fig. 4 i bilaget.\nSe fig. 5 i bilaget.\nDen fælles landbrugspolitik har hidtil haft succes med at løse de opgaver, som blev fastsat i den oprindelige Rom-traktat. Den fælles landbrugspolitik har i de sidste 50 år øget landbrugets produktivitet, været med til at sikre en rimelig levestandard i landbrugssamfundene, stabiliseret markederne, sikret forsyningssikkerheden og forsynet forbrugerne med fødevarer til rimelige priser. Fremtidens fælles landbrugspolitik skal leve op til nye og presserende udfordringer, og den skal skabe en ramme for fremtiden, som bygger på stabilitet, forudsigelighed og fleksibilitet i krisetider.\nBaggrunden for reformen er den økonomisk krise og de alvorlige finansielle vanskeligheder, som medlemsstaterne, skatteyderne, landmændene og forbrugerne står over for, og det er derfor nødvendigt at opstille en sammenhængende og troværdig politik for den fælles landbrugspolitik efter 2013.\nDen fælles landbrugspolitik må tilpasse sig et Europa under forandring og en global kontekst. Først og fremmest skal det europæiske landbrug sikre fødevaresikkerheden for sine egne forbrugere og bidrage til at brødføde en stadigt voksende verdensbefolkning. Det er imidlertid første gang, at vi ikke bare kan "skrue op for hanen" og producere flere fødevarer ved hjælp af ekstra energi og ekstra input. Hvorfor? Det er der især to grunde til: For det første vil energikrisen, de stigende priser på energi og behovet for at reducere drivhusgasemissionerne, fungere som vigtige hindringer for øget produktion. For det andet vil virkningerne af klimaændringerne sætte en stopper for muligheden for at anvende flere og større landområder i produktionen. Klimaændringerne vil også medføre vandmangel og tørke, som igen vil fungere som en bremse for en øget produktion. Som en følge heraf, vil EU og landbruget på verdensplan være nødt til at producere flere fødevarer på grundlag af mindre jord, vand og energi.\nGrundstenen i den fælles landbrugspolitik skal fortsat bestå i at sikre, at europæisk landbrug er konkurrencedygtigt i forhold til velsubsidierede handelspartnere, såsom USA, Japan, Schweiz eller Norge, samt at sikre EU's landmænd rimelige handelsvilkår, Den skal også fortsætte med at støtte landbruget i hele Europa med henblik på at sikre lokal fødevareproduktion og en velafbalanceret territorial udvikling.\nDet er desuden yderst vigtigt for dagens landbrug at vise, at det er godt rustet til at yde et væsentligt bidrag til at nå de nye EU 2020 prioriterede strategimål i forbindelse med at tackle klimaændringer, forny og skabe nye job gennem grøn vækst, og på samme tid fortsat sikre fødevaresikkerheden for de europæiske forbrugere ved at producere sikre fødevarer af høj kvalitet. Europæiske landbrugere og den fælles landbrugspolitik skal vise, at de har nogle af svarene på det 21. århundredes udfordringer, og at de er en del af løsningen, ikke en del af problemet.\nMed udvidelsen af EU til 27 medlemsstater er det afgørende, at de nye medlemsstaters forventninger om fair behandling i sidste ende honoreres. Med henblik på at opfylde de nye EU-medlemsstaters prioriteringer og forventninger skal budgettet for den fælles landbrugspolitik mindst bibeholdes på 2013-niveauet i forbindelse med de nye finansielle overslag.\nI rapporten har ordføreren beskrevet prioriteterne for en fælles og troværdig multifunktionel landbrugsmæssig fødevarepolitik, som vil yde støtte til landbrugere til gavn for samfundet som helhed. Ordføreren har opstillet fem centrale byggesten, nemlig: fødevaresikkerhed og fair handel, bæredygtighed, landbrug i hele Europa, biodiversitet og miljøbeskyttelse, samt grøn vækst, som skal levere en mere retfærdig, grønnere og mere bæredygtig fælles landbrugspolitik.\nI forbindelse med gennemførelsen af bestemmelserne i den nye Lissabontraktat skal Europa-Parlamentet tage sit nye ansvar som medlovgiver på landbrugsområdet alvorligt. Kommissionen og Rådet bør samarbejde mere direkte, lige og i god tro med parlamentarikerne om netop denne sag.\nTil dette formål vil ordføreren udnytte de nye muligheder, som den nye institutionelle kontekst giver, så effektivt som muligt. Ordføreren vil forsvare den centrale rolle, som Parlamentet skal spille med hensyn til at vedtage en fleksibel metode for den politiske beslutningstagning, der lægger særlig vægt på proportionalitet og subsidiaritet.\nUDTALELSE fra Budgetudvalget (29.4.2010)\nA. der henviser til, at traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde gør den flerårige finansielle ramme (FFR) til en juridisk bindende retsakt, som det årlige budget skal være i overensstemmelse med,\nB. der henviser til, at Europa-Parlamentet efter Lissabontraktatens ikrafttræden har fået beføjelse til at udforme Unionens landbrugspolitik, ikke blot for så vidt angår de flerårige landbrugsprogrammer, men også ved at ændre det årlige landbrugsbudget, og at det således har fået ansvar for at sikre en retfærdig og bæredygtig fælles landbrugspolitik,\nC. der henviser til, at den nye fælles landbrugspolitik står over for nye og krævende udfordringer, ikke blot med henblik på at opfylde de europæiske borgeres behov for fødevarer med produkter af passende kvalitet, imødegå problemerne med hensyn til verdens fødevaresikkerhed, sikre at landbrugsmarkederne fungerer og støtte landbrugssektorens indtægter, men også at bevare miljøet overalt i Europa og reagere på klimaforandringerne,\nD. der henviser til, at udgifterne til landbruget kun udgør 0,4 % af EU's samlede BNP (2008-tal), som omregnet til per capita økonomisk støtte til landbrugerne bringer EU's støtteniveau på linje med dets største handelspartnere, som f.eks. USA,\nE. der henviser til, at udgifterne i form af direkte støtte udgør 0,38 % af EU's BNP (2008-tal),\nF. der henviser til, at udgifterne i forbindelse med politikken for udvikling af landdistrikterne udgør 0,11 % af EU's BNP,\nG. der henviser til, at frivillige modulationsmekanismer siden 2007 har gjort det muligt at omfordele den økonomiske støtte mellem direkte betalinger og landdistriktsudvikling, uden at dette imidlertid har øget gennemsigtigheden, legitimiteten og forenklingen af de økonomiske ressourcer, der afsættes til landbruget,\nH. der påpeger, at de beskedne margener, der er til rådighed under udgiftsområde 2 fra og med budgetåret 2011, gør det meget vanskeligt for Unionen at reagere hensigtsmæssigt på markedskriser og uventede globale begivenheder og kan fratage den årlige budgetprocedure sin substans,\n1. minder om, at det i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde understreges, at en enstemmigt vedtaget rådsforordning for fremtiden skal fastsætte en flerårig finansiel ramme, og at denne skal fastsætte beløbene for de årlige lofter for hver enkelt udgiftskategori;\n2. understreger, at den flerårige finansielle rammes juridisk bindende karakter nødvendiggør, at der indføres mere fleksible gennemførelsesbestemmelser, som gør det muligt for EU at reagere på uforudsete hændelser på en tilstrækkeligt smidig og effektiv måde;\n3. gør opmærksom på nødvendigheden af at sikre, at den fælles landbrugspolitik forbliver fælles, og at det for at imødegå uundgåelige skævheder mellem medlemsstaterne er nødvendigt at undgå, at den fælles landbrugspolitik atter nationaliseres, og således sikre en fælles landbrugspolitik, der finansieres retfærdigt og med tilstrækkelige midler, som udelukkende stammer fra EU's budget;\n4. minder om, at det i løbet af de seneste fire år med den nuværende FFR kun har været muligt at enes om de årlige budgetter enten ved anvendelse af de eksisterende margener under de forskellige udgiftsområder i FFR eller ved anvendelse af revision, som foreskrevet i artikel 23 i IIA af 17. maj 2006 ved anvendelse af de til rådighed værende margener under udgiftslofterne for udgiftsområde 2 med henblik på at finansiere andre EU-prioriteter; påpeger, at fra budgetåret 2011 og frem til udløbet af den nuværende FFR (2013), vil marginerne under udgiftsloftet for udgiftsområde 2 være yderst begrænsede;\n5. understreger i lyset af den fælles landbrugspolitiks målsætninger nødvendigheden af at stille tilstrækkelige midler til rådighed i den nye FFR for bedre at kunne støtte op om politikken i overensstemmelse med de store udfordringer, som denne sektor af afgørende betydning for EU's fødevaresikkerhed står over for i de kommende år;\n6. påpeger, at Kommissionen i medfør af artikel 314, stk. 3, i TEUF ikke længere kan ændre sit budgetforslag, så snart Forligsudvalget er blevet indkaldt; erindrer om, at Kommissionen hvert efterår skal forelægge en ændringsskrivelse med henblik på at opdatere landbrugsprognoserne; insisterer på, at denne ændringsskrivelse skal foreligge inden afstemningen i Parlamentet; anmoder sine kompetente udvalg om at udarbejde en intern procedure med henblik på at fastlægge Parlamentets holdning forud for mødet i Forligsudvalget;\n7. minder om, at pilotprojekter og forberedende foranstaltninger indført af Parlamentet har udviklet sig til vigtige redskaber til opstilling af politiske prioriteringer og til lancering af nye initiativer, som ofte er blevet til EU-aktiviteter og -programmer, også inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne; mener, at pilotprojekter og forberedende foranstaltninger også fremover kan være en platform for afprøvning af nye idéer til reformer;


Single Løgumkloster lesbiske kvinder der er interesseret i kristne Dating, Kristen-Dating\nSingle Løgumkloster Lesbiske Kvinder Der Er Interesseret I Kristne Dating\nLeder du efter Løgumkloster lesbiske kvinder? Søg gennem de sidste medlemmer nedenfor og mød din ideelle partner. Start en samtale og aftal en date i denne uge. Vores hjemmeside har 1000-vis af singler på udkig efter en date med nogen ligesom dig! Opret din 100% gratis konto nu\nKvinde Kolding, Syddanmark, Danmark\nJeg er et åbent, videbegærligt, favnende og alsidigt menneske. Til hverdag har jeg fornøjelsen af at undervise en masse skønne, mangfoldige børn i...\nGennemse Medlemmer I Løgumkloster\nLøgumkloster lesbiske kvinder


• Køb Hængebirk online i dag → Se udvalget her\nInternet webshops med hængebirk\nPlantetorvet.dk er aktuelt en af de mest benyttede internet virksomheder inden for planter og blomster. Webshoppens udvalg indbefatter omkring 15000 varer fra flere mærker. Forretningens Trustpilot-score på 8,9 af 10 manifesterer stor tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 6440 evalueringer, hvoraf 4860 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 17187 mennesker tilhængere af Plantetorvet.dk, og her har netbutikken modtaget 1288 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,45 ud af 5, som tillige er virkelig beundringsværdig.\nBlomsterverden.dk er aktuelt imellem de førende e-forretninger der sælger planter og blomster. Netbutikkens sortiment omfatter flere end 2000 produkter fra forskellige brands. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 ud af 10 markerer god tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 2413 anmeldelser, hvoraf 2189 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 2866 mennesker fans af Blomsterverden.dk, og herpå har forhandleren modtaget 21 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,3 af 5, som tillige er temmelig godt.\nPlantorama.dk er nu iblandt de største internet virksomheder der sælger planter og blomster. Forhandlerens udvalg favner flere end 10000 produkter fra diverse producenter. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 8 af 10 bevidner en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1468 anmeldelser, hvoraf 1019 af dem giver topkarakter. På Facebook er 74484 mennesker fans af Plantorama.dk, og her har virksomheden modtaget 293 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4 ud af 5, hvilket ligeledes er ekstremt overlegent.\nPlanteshop.dk er i dag imellem de bedste online selskaber inden for planter og blomster. Virksomhedens udvalg spænder over ca. 150000 varer fra en række brands. Deres Trustpilot-rating på 8,9 af 10 indikerer god tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 6440 evalueringer, hvoraf 4860 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17187 personer fans af Planteshop.dk, og her har forhandleren modtaget 1288 bedømmelser med en middel rating på 4,45 af 5, hvilket tillige er ekstremt imponerende.\nHaveHandel.dk er aktuelt iblandt de mest benyttede e-forretninger der sælger planter og blomster. Netshoppens udvalg rummer over 1000 produkter fra diverse producenter. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,2 ud af 10 røber stor tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 20 evalueringer, hvoraf 17 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 686 mennesker tilhængere af HaveHandel.dk, og herpå har webshoppen modtaget 4 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,1 ud af 5, hvilket ligeledes er ekstremt beundringsværdig.\nEn række internet webshops foreslår i dag alverdens fragtmetoder. Den mest populære er på nuværende tidspunkt levering til et afhentningssted, hvor det er nemt for dig at hente de bestilte varer på et valgfrit tidspunkt. Leveringsmetoden er altså super hensigtsmæssig, samt i mange tilfælde desuden den mindst kostelige form for levering.\nDu burde derudover beslutte dig for at vælge afsending til din lejlighed eller hus eller til adressen hvor du arbejder. Fragtløsningen bliver mange gange en sjat mindre prisbillig, men tillige ret så simpel. Den prisbilligste fragtform af hængebirk vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, hvilket nødvendiggør at du bor lige ved hængebirk e-handlens adresse.\nLeveringstidspunktet er vældig aktuel når vi står og skal bruge dine nye produkter inden for kort tid, og med det formål er det bestemt afgørende at man studerer den anslåede leveringstid ved den vedkommende vare.\nStørstedelen af hængebirk e-shops udlover levering på næste hverdag på en lang række varenumre, men som ikke desto mindre kræver at ordren lægges tidligere end et bestemt klokkeslæt, med det formål at de har mulighed for at nå at få hængebirk ordnet forinden lagerpersonalet får fri.\nNogle få internet firmaer tilbyder portofri fragt, men tit er det forudsat at der erhverves for et fastsat beløb. Som alternativ bør man udvælge den mest letkøbte mulighed for levering, som mange gange – om man bor i Kolding, Smørumnedre eller Hinnerup – vil være at få fragtfirmaet til at køre varerne til en pakkeshop.\nDet er efterhånden rigtig uproblematisk for forbrugerne at finde frem til de bedste priser på hængebirk på forskellige e-butikker, og til tak har adskillige e-forretninger ikke kunne slippe for at nedbringe udsalgspriserne på en række af deres produkter – til juniorer, lige så vel som til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange love gratis fragt.\nDog kan det immervæk være lønsomt at efterse visse forhandlere på nettet efter hængebirk udsalg forinden du gennemfører dit køb, således at man ikke er i tvivl om at få fat i den mest attraktive pris.\nDu skal lige meget hvad være opmærksom på, at hvis en internet virksomhed sælger hængebirk til en udsalgspris der anses for hamrende billig, bør det mange gange være et tegn på en fup e-butik. Kortkøb er trods alt en del af en anordning, som værner kunden imod uærlige internet outlets.\nVi tilråder kortkøb eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du overveje et afbetalingstilbud fra f.eks. ViaBill, ifald du hellere vil godtgøre prisen senere.\nInden nogen bestiller hængebirk i en internet shop kan de utvivlsomt have øje for dens forretningsaftale, men det er bare ikke specielt ophidsende.\nEn nemmere løsning kunne måske være at granske om e-butikken er medlem af e-mærket, hvilket typisk er en antydning af at e-shoppen accepterer de danske regler, og at netbutikken løbende tilses af jurister som mestrer de gældende bestemmelser. Dette er desuden en god genvej til at blive assisteret, såfremt du møder besvær med dit indkøb.\nEndvidere slår vi et slag for at køber er vaks omkring de mest vitale vedtægter der har indvirkning på handlen, for eksempel den ombytningspolitik på hængebirk virksomheden har. I den relation er det tilmed relevant, at man altid bibeholder sin e-mail kvittering, så man når som helst vil kunne bevise sin shopping, om man leder efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot yder stort set fortræffelige genveje til at verificere en lang række aktuelle brugeres opfattelser og derved er det smart, at du eftergår e-shoppens hængebirk kritik forinden du køber.\nFacebook præsterer på samme måde tilpas passende muligheder for at få indtryk af online forhandlerens kundetilfredshed. Tilmed ses nogle e-forhandlere som giver folk mulighed for at registrere en kritik af ordreforløbet, hvilket ligeledes må tages i brug til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi har tætte samarbejder med en del online firmaer idet vi annoncerer forretningernes varer, og høster godtgørelse hvis de personer vi sender videre realiserer en transaktion.\nOplysninger vedrørende hængebirk og online forretninger værnes om nu og da, men vi påtager os intet ansvar for ændringer der kan være foretaget siden vi sidst opdaterede sidens oplysninger.


Dig selv og din sensitivitet | Helseværkstedet\nDig selv og din sensitivitet\nKender du dig selv og din sensitivitet?\nAlle reagerer på sansemæssige påvirkninger, og alle stimuleres af det. Det er fundamentalt for vores biologiske eksistens. Men i forhold til flertallet af befolkningen (ca. 80%), reagerer de særligt sensitive (ca.20%) meget kraftigt på sansemæssige stimuleringer. Særligt Sensitive filtrerer nemlig ikke særlig meget i forhold til sanseapparatet. Alt registreres. Det er meget forskelligt, hvad man reagerer på, men samlet set, drejer det sig om en lang række påvirkninger, særligt sensitive kan reagere og overreagere på.\nFor eksempel: Lyde, støj, lugte, skarpt lys, kuld og træk, stimulanser, medicin, fuldmåne, årstidernes skiften, elektriske apparater, der blinker og dytter, tidsmæssigt pres, smerter, indeklemte og trykkende atmosfærer, voldsomme film og tv-avis, sensibel overfor andres følelser og humørsvingninger, sult eller tørst, natur og kunstoplevelser, rigt indre liv, stærk fantasi og forestillingsevne, kronisk anspændthed og overbekymrethed, retfærdighed, næstekærlighed – for blot at nævne nogle få af karaktertrækkene.\nEn særlig sensitiv person er særdeles disponeret for at registrere små detaljer og subtile nuancer i sin omverden, hvilket medfører, at denne person nødvendigvis må bruge mentale ressourcer på at bearbejde og forholde sig til en væsentlig større mængde indtryk, end personer, som ikke er særligt sensitive. Bearbejdelsen tager tid og energi, hvilket gør at man føler sig overstimuleret og fyldt op tidligere end andre.\nUlempen ved at være særlig sensitiv er, at mennesker med dette medfødte træk, oftest oplever en høj grad af stimuli, både indre og ydre, og dette kan udløse overstimulering - udmattelse. Dette kan også medføre psykosomatiske reaktioner, der af udenforstående kan tolkes som stress eller depression. Langsigtet påvirkning af overstimulering kan i værste fald medføre udbrændthed. Sensitive, der har haft en stresset eller sårbar barndom er i større grad disponeret for angst, depression og generthed.\nHvert menneske har sin egen sensitive profil. Nogle er sensitive på alle områder og andre kun på et enkelt. Find din sensitivitets profil, så du kommer til at kende dine egne trickpunkter og de ting, der giver dig energi. Nedenunder er blot nævnt nogle enkelte områder.\nfysisk sensitivitet - mad, drikke, medicin, sansepåvirkning, lys, lyd, smerte, tempo, travlhed, uorden, skønhed, månefaser.\npersonlig sensitivitet – egne tanker, følelser, stemninger, egne vaner og mønstre, forventninger og forestillinger, rigt indre liv med dybe tanker.\nsocial sensitivitet – andre menneskers sindstilstand, stemninger, følsomhed over for hvad andre mennesker tænker, mener og siger, stærk fantasi og forestillingsevne, kronisk anspændt og overbekymret.\nideologiske sensitivitet – høje etiske værdier, retfærdighed og næstekærlighed, vanskelig ved mobning, diskrimination og mishandling, og oplevelsen af, at ikke alle lever op til din egen ideologiske standard.\nspirituel sensitivitet – fornemmelsen af at være en del at en større helhed, det kan være en gave og give ro, eller det modsatte – afhængig af, om man formår at leve med din spiritualitet på en naturlig og jordbunden måde.\nDen særligt sensitive har potentiale for at være:\nIntuitiv, kreativ, nytænkende, gode til at samarbejde, skaber gode stemninger, stor indlevelsesevne over for andre, gode til at forbyde sig og koncentrere sig, er udholdende, en god lytter og en sej vilje til at gennemføre, det de brænder for.\nMange særligt sensitive føler sig anderledes og kan have gjort det i et langt liv. Nogle er måske også mere langsomme og eftertænksomme, og det skyldes, at den særligt sensitive person bruger megen tankeenergi på at fordøje sine indtryk. Den særligt sensitive bemærker langt flere nuancer og detaljer i andres følelser og stemninger. Alle disse psykiske input, alle disse data skal bearbejdes. Det tager tid, og overskrider man sine grænser for stimulering, bliver der brug for reparation. Den foregår gerne i stilhed – uden udefra kommende stimuleringer.\nSensitive mennesker, der har haft en stresset eller sårbar barndom er i højere grad disponeret for angst, depression og generthed. Hvis angst og lignende traumatiske oplevelser bearbejdes terapeutisk, bliver den følelsesmæssige reaktion mindre.\nHvad kan man da gøre for at tage vare på sig selv? Lær at sige nej uden at sige undskyld, og tænk på at andre ikke ved, hvornår du ikke magter mere. Kun dig selv ved det. Tag korte pauser i løbet af dagen. Lad være at se vold og ødelæggelser i TV. Skab dig flere åndehuller, gå en tur, mediter, sluk for computer, mobil og tv. Rent praktisk for at trives, bør man erkende, at man har det sensitive træk. Giv dig selv støtte og opbakning og omsorg, især når der er fejl og mangler. Sørg for god nattesøvn. Roligt arbejdsmiljø. Væk din sjæl i naturen. Du kan læse flere gode råd på min hjemmeside.\nSærligt sensitive, som tager hensyn til egne grænser, trives godt og kan få et rigt liv.\n”Den dybere sandhed er, at jer har en historie, men jeg er ikke min historie.” ukendt\nCopyright 2021 Helseværkstedet


Grønne offentlige indkøb kan genstarte Danmark mener Rambøll - DI\n”Genstart Danmark med grønne offentlige indkøb”\nLeder af Site Solution & Waste Management i Rambøll,Björn Appelqvist opfordrer virksomhederne til at komme i sving med cirkulær økonomi - og det offentlige til at tage de grønne briller på, når der skal købes ind.\nHvis milliarderne i coronahjælpepakkerne bliver brugt til at gøre offentlige indkøb grønne, kommer der en naturlig efterspørgsel på cirkulære løsninger, mener leder af Site Solution & Waste Management i Rambøll, Björn Appelqvist.\nLeder af Site Solution & Waste Management i Rambøll,Björn Appelqvist, har et bud på kickstart af Danmark – der samtidig giver cirkulær økonomi medvind: Grønne offentlige indkøb og cirkulære logistiksystemer.\n– Hvis milliarderne i de offentlige coronahjælpepakker bruges til at øge efterspørgslen efter bæredygtige og cirkulære løsninger, kan de offentlige indkøb drive en grøn revolution, siger han.\nDen offentlige indkøbskraft\nSom eksempel på offentligt forbrug , der kan gøres grønt og cirkulært, nævner Rambølls afdelingsleder emballager, møbler og bygninger.\nDet offentlige Danmark har en enorm indkøbskraft og kan skabe et cirkulært marked – og dermed volumen med sin efterspørgsel. Leder af Site Solution & Waste Management i Rambøll, Björn Appelqvist\nHan er overbevist om, at den øgede efterspørgsel vil gøre de grønne løsninger konkurrencedygtige. Og hvis der kommer reel efterspørgsel på grønt, følger virksomhederne efter.\n– Virksomheder er utrolig dygtige til at udvikle til en efterspørgsel. Men virksomhederne har brug for forudsigelighed, og at det offentlige honorerer cirkulære løsninger i indkøbene, siger Rambølls afdelingsleder.\nHelst helt nye systemer\nBjörn Appelqvist peger desuden på, at hjælpepakkerne i forbindelse med corona allerede er offentlig indblanding, så hvorfor ikke benytte lejligheden og gøre noget nyt.\n– Der er brug for en ny tilgang. Et helt nyt logistiksystem for den cirkulære økonomi, siger han.\n– Der vil være tale om opbygning af en helt ny cirkulær infrastruktur, og den opgave kan ingen løfte alene, men måske kan det offentlige og virksomhederne i fællesskab finde nye løsninger. Timingen lige nu er i hvert fald perfekt, siger han.\nLæs også: Klimaministeren i opråb: Genstart af Danmark skal have en grøn dynamo i front\nFolketinget vil ifølge den nyligt indgåede klimaaftale forhandle om grønne offentlige indkøb i efteråret 2020.


Betingelser - Må jeg se dit værelse\nNår du handler hos "Må jeg se dit værelse", så handler du med Dit Værelse ApS og du accepterer samtidigt vores betingelser, som du kan læse herunder.\nVi sender naturligvis din pakke så hurtigt som muligt.\nVær særligt opmærksom på, at vi har ferielukket d. 10. -23. juni 2019.\nDin pakke bliver sendt i uge 26.\nFragt koster 39,- og der er fri fragt på ordrer over 600,- ved valg af GLS pakkeshop.\nFragt koster 49,-, hvis du vælger at få pakken sendt til en erhvervsadresse med GLS\nFragt koster 69,-, hvis du vælger at få sendt pakken til din private adresse med GLS. Skriv evt. i kommentarfeltet, hvis pakken kan stilles et sted på adressen.\nHvis du ikke henter pakken, inden den bliver sendt retur til os, så skal du betale fragten, hvis du ønsker den leveret igen.\nOvenstående priser gælder kun for Danmark.\nHar du brug for, at vi sender til andre lande, så er du meget velkommen til at kontakte os på mail kontakt@ditvaerelse.dk eller tlf 53845350.\nSærligt vedr. levering af produkter fra byKlipKlap, Jupiduu og Collect Furniture\nAlle produkterne fra byKlipKlap, Jupiduu og Collect Furnitre bliver leveret fragtfrit direkte fra vores leverandørers lager og til din adresse (by KlipKlap og Jupiduu) eller til GLS pakkeshop (Collect Furniture).\nSelvom du vælger en GLS-pakkeshop ved køb af produkter fra by KlipKlap eller Jupiduu ved afslutning af ordren, så bliver produkterne stadig leveret til din private adresse. Altid fragtfrit.\nHvis du bestiller andre varer på samme ordre, så bliver de leveret med GLS til enten pakkeshop, erhverv- eller privatomdeling, som du har valgt ved afslutning af ordren.\nNår du handler hos os har du altid 14 dages fuld fortrydelsesret jf. forbrugeraftaleloven.\nNår vi har modtaget varen og konstateret, at den er i ordentlig stand, tilbagebetaler vi det fulde beløb for varen. Fragten i forbindelse med returneringen skal du selv betale for.\nFor at gøre brug af fortrydelsesretten skal følgende være opfyldt:\nVaren skal sendes til os senest 14 dage efter du har fået besked om, at den er leveret i GLS shop.\nVaren skal returneres i samme stand, som du modtog den.\nVaren skal returneres i den original emballage.\nHvis du har spørgsmål kan du kontakte os på telefon 53 84 53 50 eller på mail mads@ditvaerelse.dk.\nDu har 2 års reklamationsret som forbruger. Det betyder, at du kan få varen repareret, ombyttet eller pengene tilbage afhængig af den givne situation.\nReklamationsretten dækker ikke fejl, mangler eller slitage, som er opstået pga. forkert brug, manglende vedligeholdelse eller slid.\nLige så snart du har modtaget din vare, bedes du kontrollere, at varen er som ønsket.\nDu skal reklamere over fejlen, senest en uge efter du har konstateret den.\nBetaling kan foretages med et Dankort, Visa/Dankort, Visakort, Mastercard, Maestro, Visa Elektron og American Express. Betalingen foregår over en krypteret server via 3.parts betalingsgateway (ePay) og er lige så sikkert som at benytte dit kreditkort i supermarkedet. Alle priser er angivet i danske kroner (DKK) og inklusiv 25% moms.\nBetalingen hæves først, når varen er sendt.\nEnhver tvist mellem køber og Dit Værelse ApS - herunder fortolkning af Dit Værelse ApSs handelsvilkår - afgøres af Sø- og Handelsretten i København i henhold til dansk lovgivning med dansk som gyldigt sprog.\nVi tager forbehold for tastefejl i produkttekster og priser.\nVi har ikke mulighed for at tilbyde gaveindpakning på møbler og varer, som bliver sendt direkte fra leverandøren. Derudover står det angivet i produktbeskrivelsen, hvis vi ikke tilbyder gaveindpakning.


DE 5 BEDSTE hoteller i Hobro i 2019 - TripAdvisor\nBedste hoteller i Hobro, Danmark\n15 ejendomme i Hobro\nPrisbesked: Hotelpriserne holder sig i ro i Hobro. Det er et godt tidspunkt at booke på!\nNr. 1 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 15 overnatningssteder i Hobro med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Hobro (21)\n11,8 km fra Hobro\nNr. 1 af 1 hotel i Farup\n19,5 km fra Hobro\n21,2 km fra Hobro\nNr. 2 af 2 hoteller i Skørping\n22,0 km fra Hobro\nNr. 1 af 2 hoteller i Skørping\n24,2 km fra Hobro\n24,8 km fra Hobro\nNr. 2 af 5 hoteller i Randers\n25,2 km fra Hobro\n30,5 km fra Hobro\nNr. 4 af 5 hoteller i Randers\n31,2 km fra Hobro\n31,9 km fra Hobro\n32,9 km fra Hobro\nNr. 3 af 4 hoteller i Viborg\n35,7 km fra Hobro\n40,2 km fra Hobro\nNr. 7 af 10 hoteller i Silkeborg\n43,0 km fra Hobro


rachel evans Piss sex videoer - Pisshamster.com\nRachel Evans Tissende videoer\nLesbiske trusser drypper af pisse\nKuglepytter bliver lesbiske elskere våde og liderlige\nSe Rachel Evans Swallow Cum fra Two Cocks Only på Swankmag\nVipissy - Jessica Rox og Hendes Pis Loving Fiance\nHvis du er i pissende porno som vi er, vil du elske dette rachel evans sektion. Selvom pissende fetish kan virke monoton, er det faktisk ret varieret. Der er masser af ting, som folk elsker pissing gør. rachel evans kan være et godt eksempel på det. Mange mennesker tænker, "Hej, pissende porno betyder, at du rykker væk med at se din pige, mens hun er på toiled?" men de forstår ikke, hvordan man virkelig kan nyde fetisjer som at pisse. Og fordi du er her, tror vi, at du helt sikkert vil sætte pris på den brede vifte af vores indhold. Især rachel evans porno videoer du kan se lige her. Vi tog os tid til at vælge den bedste rachel evans klip for dig, men ingen er 100% nøjagtige. Og især hos fetisjer er der mange forskellige smag. For at hjælpe os med at gøre dette afsnit endnu bedre, glem ikke at bedømme eller kommentere videoer, så vi og alle andre ved, hvilke videoer der er værd at vores tid! Det er det, nyd din daglige dosis af rachel evans porno!


Gardinbussen Kulby Sjælland - Bestil en gardinbus i dag! | Bestil Gratis Gardinbus\nGardinbussen Kulby Sjælland er blevet en vigtig design tendens over de sidste par årtier, men mange boligejere stadig bruge gardiner til at udsmykke deres hjem. Gardiner er stadig langt mere praktisk og meget lettere at vedligeholde end blinds. Samtidig, et velvalgt gardin er altid et stort stykke, der let kan gå godt med andre designelementer som møbler og område.\nEn meget stor fordel ved gardinbussen Kulby over blinds er vedligeholdelse: sidstnævnte er betydeligt sværere at vedligeholde. Det kan få vanskeligt at rense blinds, fordi du er nødt til at tørre ned hver lamel til at fjerne støv og snavs – en kedelig proces. I modsætning hertil er forholdsvis let at opretholde gardiner, fordi du bare kunne sende det ud for tør rengøring eller smide det i vaskemaskinen for en hurtig vask.\nEn anden kant, gardinbussen Kulby har over blinds er prisen: gardiner er så meget billigere i forhold til blinds. Brugerdefinerede blinds skal foretages af fagfolk, og det kunne nemt sætte dig tilbage en smuk øre. I mellemtiden, gardiner er forholdsvis billig og enkel at installere – så enkelt, i virkeligheden, at du kunne gøre det selv. Den nuværende tendens er på vej mod lysere tekstiler til gardiner, så du ikke behøver at bekymre sig om brugerdefinerede draperier med tykke og tunge stoffer. Du kan læse meget mere her.\nFor den ultimative økonomi, kan du endda oprette dine egne gardiner til at spare mere på omkostningerne. Alt du behøver er en smule tålmodighed og kreativitet, fordi gardiner involverer kun lige sting på en symaskine. Selv uden en symaskine, kan du stadig skabe store gardiner; en smuk no-sy gardin er muligt med anvendelse af rining tape stryges på stoffet for at skabe sømmene. Du kan slå dit hjem gardinbussen Kulby i en simpel DIY projekt at gøre i din fritid.\nGardinbussen Kulby – bestil en gardinbus allerede i dag!\nDer er grunde aplenty hvorfor du ønsker at bruge gardiner i stedet for persienner til dine vinduer. Bortset fra at være let at oprette og tilpasse selv for en nybegynder, kan gardiner giver samhørighed de visuelle elementer i ethvert rum. Uanset om det er en personlig no-sy gardin eller en store-købte færdiglavet en i slutningen af dagen, vil du stadig få alle et gardin s fordele. Desuden vil din opsparing fra at bestille gardinbussen Kulby i stedet for persienner forsikre dig, at du gjorde det rigtige valg. Yderligere læsning her.\nDette indlæg blev udgivet i Sjælland og tagget gardinbussen priser Kulby den februar 2, 2017 af monthypython21.


Hent Bedst Windows Musik management software\nDVD Subtitle Extractor 26 Jan 15\nNero 2015 Platinum 8 Jul 15\nMusicnizer 25 Jan 15\nKid3 Tag Editor 15 Apr 15\nPlayMaker 21 Jan 15\nBedst Musik management software Til Windows\niBackupBot 5.3.0 Opdateret\niBackupBot til Windows kan du styre, hvordan du sikkerhedskopiere og administrere din iPad, iPhone eller iPod touch data. Det bakkes op oplysninger omfatter sms'er, noter, kalder historie, kontakt favoritter, lyd og widget-indstillingerne. iBackupBot...\n20 Sep 15 I Audio software, Musik management software\nSharePod 4.2.0 Opdateret\nSharePod er den nemmeste måde at overføre musik og afspilningslister fra en iPod, iPhone eller iPad til computeren. Med et enkelt klik kan du vende-sync, backup eller gendanne alle sange og spillelister fra din iPhone tilbage til iTunes på computeren....\n2 Oct 16 I Audio software, Musik management software\nrekordbox er en musik management App til Pioneer DJ-produkter. Du kan overføre musikfiler fra din Mac / Windows til denne App til at forberede din DJ præstation såsom oprettelse af afspilningslister, indstilling cue punkter, og så...\n8 Dec 14 I Audio software, Musik management software\nAudio Wizard 1.2.2\nGuiden Lyd tillader: skabelse og opretholdelse af opbevaring af spor i PC; arbejder med opbevaring katalog; skabelse af afspilningsliste og spille det; kopiering spor fra et flytbart medie til oplagring; rippe spor fra en Audiocd og omdanne den til...\n24 Sep 15 I Audio software, Musik management software\nHvis du mp3 filer eller mp3 mapperne ikke vises eller afspilles i den rigtige rækkefølge i din mp3-afspiller, kan det freeware program mp3DirSorter hjælpe dig. Mange spillere bruger rækkefølgen af filer og mapper i filsystemet. Hvilket ikke alfabetisk,...\n10 Jul 15 I Audio software, Musik management software\nAudioShell 2.3.6 Opdateret\nAudioShell 2 er en Windows Stifinder shell udvidelse, der giver dig mulighed for at se og redigere ID3 meta-data tags direkte i Windows Vista / 7/8 Explorer. Det har fuld understøttelse af: mp3 (ID3v1, ID3v2.2, ID3v2.3 og ID3v2.4 tags), Windows Media wma,...\n19 Jun 16 I Audio software, Musik management software\nAudio Repeater 2.2\nAudio Repeater kan du overføre lyd prøver fra én enhed til en anden med DSP forarbejdning support. Du kan ændre Buffer Count & Buffer Size hvis du hører huller i audio stream. Audio Repeater bruger DSP modul af Winamp DSP plug-in. Du kan bruge dette...\n21 Jan 15 I Audio software, Musik management software\nWindows VU Meter er et selvstændigt program, der efterligner en gammel stereo s VU eller lyd niveaumålere. Programmet har ingen mellemliggende værktøjslinjer eller vinduesrammer at tillade programmet at give en ren brugerflade og gør det nemt at overlay...\nMedia Go kan du nemt overføre musik, fotos, videoer og andre medier mellem din computer og nogle store mobile enheder, herunder PSP-systemet, WALKMAN, Sony Tablet, Xperia smartphones, og Sony Ericsson mobiltelefoner. Du kan også overvåge din plads skik,...\n31 Dec 14 I Audio software, Musik management software\nNero MediaHome 16.0.03300 Opdateret\nNero MediaHome er den nemme og frie medier manager for dine fotos, musik, video og data. Den komplette, alt-i-én kilde kan du finde, organisere, redigere, afspille, dele, sync, brænde og nyde dine medier uden besværet med komplicerede teknologi....\n19 Sep 15 I Audio software, Musik management software\nWaveShop (64-bit) 21 Jan 15\nPlist Editor 27 May 15