Du træner ikke for lidt, du restituerer for dårligt! – SPORTSCLINIC\nDu træner ikke for lidt, du restituerer for dårligt!\nKristoffer 18. september 2017 oktober 6th, 2017\nNår man arbejder med entusiastiske motionister og atleter møder man tit mentale indstillinger som ”det skal trænes væk”, ”det skal gøre ondt, før det gør godt”, ”jeg er skadet, ergo må jeg være for svag” og så videre. Det er ikke usædvanligt, at vi møder temmelig succesfulde motionister (om end skadet), som ikke har lyst til at stoppe med træne, men har en forventning om, at de er for ”svage”, og det derfor må være nogle ”fancy” øvelser, der skal fixe problemet – altså mere træning. Udfordrer man tankegangen lidt, og spørger hvornår vedkommende regner med, at deres overbelastede muskel eller sene skal restituere og genopbygge sig mellem deres træningspas og de isolerede øvelser de regner med at få, ser de ofte lettere forvirret ud.\nTræning er nedbrydning af kroppen\nJo, den er god nok. Træning i sig selv er ikke det der gør dig stærkere, hurtigere eller sundere – det er restitutionen efterfølgende. Når du har trænet har du stresset dit bindevæv og dit kredsløb (afhængig af hvad du har lavet selvfølgelig), og vores fantastiske krop og hjerne vil registrere dette, og efterfølgende genopbygge sig til niveauet før plus lidt ekstra, så vi næste gang er lidt bedre forberedt på samme udfordring. Dette kræver selvfølgelig at ressourcerne til genopbygningen er der, og at nervesystemet er i balance. De fleste vi møder er godt klar over, at vil du løbe et halvmaraton, er det ikke optimalt at leve af chokopops med mælk. Hvad mange ikke så tit tænker over er, hvor mange andre faktorer der kan forringe ens restitution.\nVores trekantede binyrer (adrenals) bliver aktiveret, når vores stressrespons bliver aktiveret.\nRestituer bedre ved at identificere og begrænse ”stressors”\nSom moderne mennesker bliver vi bombaderet med begivenheder hver dag der aktiverer vores stressrespons. På vej til arbejde er vi allerede lidt stressede fordi vi er for sent på den, på cyklen undviger vi med nød at næppe at støde sammen med en anden trafikant, vi når lige akkurat over det mørkegule lys, på arbejdet er en af kollegaerne ubehagelig, og så fik man heller ikke lige sovet nok, fordi børnene er syge. Samtidig er vi, med vores højtudviklede hjerne, i stand til at igangsætte vores stressrespons alene ved at tænke på eller mindes en stressfuld begivenhed. Det kan du høre lidt mere om her:\nVores stressrespons aktiveres af den del af vores ubevidste nervesystem kaldet det sympatiske nervesystem (fight and flight), og får at restituere effektivt skal vi bruge den modsatte komponent kaldet det parasympatiske nervesystem (rest, digest and recover).\nDet vil være individuelt hvad man påvirkes mest af, bortset fra kost og søvn som gælder alle, men vil du forbedre din restitution og derved udbyttet af din træning, så burde du tænke over det og justere efterfølgende. Rammes du alligevel stadig af de samme problemer igen og igen, så kig forbi og lad os finde ud af hvorfor.\nGod restituering 🙂\nPS: Når det er sagt er der nogle redskaber som kan hjælpe og fremme den muskulære restitution. Det vil vi skrive lidt mere om på et senere tidspunkt, men du kan se mere på: http://prehab.dk/\nSportsclinic er nu MYO.\nVi har flyttet og skiftet navn, men vores fokus på helhedorienteret behandling er det samme.\nLøbere uden baller – Del 3: Ankel- og lægproblemer\nLøbere uden baller – Del 2: Knæ- og baglårsproblemer\nLøbere uden baller – Del 1: Hofteproblemer\nOverbelastningsskade – hvor alvorlig er den?\nSeneskadet? Tung, langsom styrketræning er måske vejen frem!\nMå det gøre ondt når jeg træner?\nHelingstider – den svageste struktur styrer din genoptræning\nRICE, PRICEM, PRCIEM? Akut skadesbehandling\nNext PostLøbere uden baller - Del 3: Ankel- og lægproblemer\nFind årsagen til din skade eller skavank Bestil en tid nu\n© 2021 SPORTSCLINIC. Alle rettigheder forbeholdes / En del af MYO Collective


Princes korpiger vilde med Charlotte Sparres tøj\nFoto: Martin Høien/BILLED-BLADET Interessen og efterspørgslen for Charlotte Sparre er stor, både herhjemme og ude i verden. Charlotte Sparre kan mere end at lave tørklæder, og nu vil korpigerne hos Prince optræde i den danske designers tøj. Helle Skram de Fries Charlotte Sparre er især kendt for sine skønne tørklæder, men hun designer naturligvis også meget andet tøj. Nu har korpigerne hos Prince forelsket sig i den danske designers tøj og vil gerne bruge noget af det, når de skal på turné til efteråret.- De har kontaktet min PR-agent i Paris og sagt, de har set noget af mit tøj, som de godt kunne lide. Og det har de nu fået, fortæller Charlotte Sparre til Ekstra Bladet.Korpigernes tøjvalg glæder designeren ud over det rent forretningsmæssige. Hun er nemlig selv stor fan af Prince. Relaterede\nCharlotte Sparre i tysk Vogue\nCharlotte Sparre veninde med Spice Girl\nCharlotte Sparre hyldet af eksklusivt fransk stormagasin\nPrinsesse Maries muntre bytur med Bendtner


Alfa Romeo Klub Danmark - Renovering af topstykke\nEMNE: Renovering af topstykke\nSv: Renovering af topstykke\t08.06.2014 12:28\t#14314\nI må have mig undskyldt.\nAt gå på shopping for at få renoveret et topstykke, uden referencer. Er efter min mening den sikre vej til at få problemer.\nTorben Madsen , søg dine referencer, inden du spørger på prisen. Der er ikke den mekaniker , der ikke kan give dig et tilbud. Tillid til og erfaring til værkstedet betyder mere end at spare en tusse.\nHusk at rabat er et udtryk for kalkulation. Enhver der har forretning er i stand til at tillægge prisen en % sats, inden han trækker eventuel rabat fra. Og hvis jeg kunne få 25% rabat på en reparation. Ville jeg stille spørgsmålet, hvorfor mig, der er total ukendt af firmaet.\nMen hvad der måske kunne være interessant . hvad er det du skal have lavet?????\nHvis du skal have nye sæder, nye styr, nye ventiler, måske en flugt boring.\nVille mine første spørgsmål til en reparatør være , hvilket maskineri har i.\nDen måde du spørger på, indikere for mig. At du er til gør det selv.\nHvis du skal have lavet hvad jeg har anført. Er der ingen mekaniker værksted, der har maskineri til at lave det. Han sender det til Fredrik Rasmussen/ Carl Christensen eller Horsens Cylinderservice. Hvis det er i Jylland. Kender ikke dem på Sjælland, men hvis de tillægger en procentsats før de trækker 25% fra, vil jeg være betænkelig\nJeg er vidende om at man hos Fred.Rasmussen / Carl Christensen, har været "uheldige" med renovering af Alfa Romeo motorer. 2 tilfælde at fejl tolerance på en slibning af en krumtap søjle, samme fejl på en 200hk BMW 2002 motor.\nSå frem for at se på om du kan spare en smule. Så søg og spørg på referencer. Hvis du er reelt søgende, så spørg, hvad der er blevet lavet.\nArne Juul sender, de motorer han renoverer ned til Horsens cylinderservice , for at få lavet en total bearbejdning. Den Jyske sektion , var på besøg sidste år, måske er der af deltagerne, der kan udtrykke en mening.\nDen ene af indhaverne havde sin første Alfa Romeo tilbage i slut 50erne.\nJeg vil blot sige. Tænk dig om, inden du farer ud i det ukendte.


EU fastholder krav om nye ‘reformer’ i Grækenland: Generalstrejke torsdag den 8. december | KPnet\nEU fastholder krav om nye ‘reformer’ i Grækenland: Generalstrejke torsdag den 8. december\nEfter fem folkeafstemninger, der alle er gået EU imod, har EU-projektets ledende folk ikke vist noget tegn på at ændre den herskende politik. EU’s grundlov er nyliberalisme og krav om ‘reformer’, der konsekvent forringer levevilkårene for landenes befolkninger. Sådan vil det fortsætte. Også i Grækenland hvor EU stiller krav om flere nedskæringer. Fagforeningerne kalder til generalstrejke den 8. december, hvor både det private og det offentlige område lukkes ned.\nFyrede rengøringsfolk i protest\nGrækenland fik mandag en lille lettelse i lånebetingelserne fra Eurozonens finansministre, men der var på ingen måde tale om eftergivelse af gæld, nærmere en sikring af, at der overhovedet kan kradses penge hjem til de internationale banker. Eurogruppen er overhovedet ikke stillet tilfreds endnu, for Grækenland har ikke gennemført samtlige de krævede arbejdsmarkedsreformer.\nSyriza-regeringen arbejder på at få en aftale om en ”bæredygtig” græsk gæld og derved fastholde magten i en situation hvor opbakningen bliver mindre og mindre, og hvor regeringen har lovet befolkningen at genrejse retten til kollektive overenskomster, som EU og IMF har fjernet.\nDer er imidlertid ingen tegn på at EU giver Grækenland lov til at rulle nogen ‘reformer’ tilbage eller har planer om at eftergive gæld. Tværtimod fastholder den tyske finansminister Schäuble at grækerne må rette ind. Han udtaler til Bild:\n”Athen må omsider gennemføre de nødvendige reformer. Hvis Grækenland ønsker at blive i euroen, så er der ingen vej uden om – og det er fuldstændigt uafhængigt af gældsniveauet”.\nGældsniveauet nærmer sig det absurde niveau af 180 procent af BNP, mens EU og IMF stiller krav til Grækenland om en årligt overskud på statsbudgettet på 3,5 procent af BNP de næste mange år – et fuldstændigt urealistisk krav, hvor gælden bruges til at vride armen om på Grækenland til at sælge ud af alle arbejderrettigheder og social sikring og sælge den offentlige sektor til spekulanter.\nKravene fra EU lyder bl.a., at der skal være frit slag for massefyringer, mere ‘fleksibel arbejdstid’, lavere mindsteløn og flere deltidsansættelser. EU og IMF kræver desuden at det offentlige energiselskab privatiseres, og at 25 % sælges ud nu. Regeringen vil gå med til 17 %.\nDet er skruen uden ende – så længe Grækenland bliver i Euro’en og i EU vil kravene om udsalg af rettigheder og landets værdier blive ved.\nGræske fagforeninger på både det private og det offentlige område kalder til 24 timers generalstrejke torsdag d. 8. december.\nSe mere hos EU-fagligt.dk


Digital black, intuitiv kontrolskærm til Niko Home Control, 24 V, gribermontering\nDigital black er en betjeningsskærm til Nike Home Control, der helt kan tilpasses dine ønsker. Den har desuden en yderst brugervenlig grænseflade med tydelige symboler. Skærmen aktiveres automatisk, når du kommer tæt på den med hånden. Så du med én handling kan tænde, slukke eller dæmpe belysningen, indstille atmosfærer, indstille ventilationsniveau, betjene rullegardiner og solskærme. Kort sagt, er det muligt at betjene dit Niko Home Control-system på alle mulige måder.\nFordi den er forsynet med en temperatursensor og algoritme, kan denne version af Digital black 24V programmeres som zone-termostat, når den er forbundet med en Niko Home Control varme/kølemodul (ref. 550-00150) eller relæmodul (ref. 550-00103 eller 550-00106) programmeret til elektrisk opvarmning. Har du flere termostater (ref. 550-1305x)? Så kan du nemt indstille temperaturen med Digital black. Når Digital black anvendes som thermostat, kan du definere indstillingsværdier og ugeprogrammer i Niko Home appen.\nDigital black, intuitiv kontrolskærm til Niko Home Control, 24 V, gribermontering. Ved montering i dåse til forsænket montering med gribeoverflader bruges gribere, der kan drejes åbne med skruer med et kærvskruehoved (slot 0,8 x 5 mm). Griberne, der har en bæreflade på 31 mm, drejes helt tilbage, når de løsnes.\nMaksimalt antal Digital blacks pr. installation: 10\nMaksimal omgivelsestemperatur: +40 °C


Ankomst til Las Vegas inkl. Le Reve Show! – dag 10 | Katrine Ahle\nVi havde egentlig ikke nogen tid vi skulle op til, men vågnede begge da det blev alt for varmt at være på værelset. At tænde for air condition havde været godt i går, men den kunne jo ikke køre hele natten. Vi gad ikke at spise morgenmad på dette hotel, så vi valgte bare at stå op og pakke sammen. Det var det samme show med at slæbe kufferterne ned af en meget stejl trappe og hen til bilen, som selvfølgelig allerede var meget varm også. Svingede bilen rundt om blokken og ville parkere lige foran, så vi kunne smide nøglen af. Havde godt set aftenen forinden at der stod et skilt med at gæster til Starbucks ikke måtte parkere her, men da vi jo tilhørte hotellet parkerede vi lige foran. Så kom der med det sammen en vred dame ud, og skældte ud og sagde at der måtte vi ikke holde. Blev sgu noget forbavset og fik snerret af hende, at vi faktisk havde sovet på deres hotel i nat og bare gerne ville aflevere nøglen. Så skiftede humøret pludselig og hun sagde at hun kunne tage imod nøglen her – fulgte dog efter hende ind, for jeg ville gerne have en faktura med. Der undskyldte hun så igen, men jeg gad ikke rigtig reagere på det.\nHer til morgen skulle vi til Svale’s længe ventede rigtige amerikanske diner-oplevelse. Havde søgt på det hjemmefra og fundet Peggy Sue’s Diner, som på deres hjemmeside påstår har ligget der siden 1954. Denne diner var også en afgørende punkt for hvor vores overnatning fandt sted. Det passede nemlig fint med at vi kunne køre direkte på motorvejen mod Las Vegas, køre et par kilometer og så dreje af ved Peggy Sue’s Diner og spise morgenmad/frokost. Dineren var ikke svær at finde – store vejsideskilte fortalte at om 2 miles, 1 miles lå dineren, og lige pludselig dukkede farvelade-bygningen op. Der er skruet op for farverne på bygningen, som alligevel er ved at falme, fordi solen er så pokkers stærk. Inde i skrumlet var temperaturen rar, men lige så snart man åbnede døren blev man mødt af en mur af varme.\nVi kom indenfor og kiggede os omkring og Svale smilede meget meget stort over indretningen. Hun fik selvfølgelig lov at vælge at vi skulle sidde i en af båsene og straks kom en waitress hen iført “uniformen” for at give os et par menukort. Det var svært at koncentrere os om menukortet, når der var så meget at kigge på, men til sidst fik vi valgt en ret hver og en kæmpe milkshake til. Det er det vildeste herovre, for der kommer ikke bare et glas med milkshake toppet med flødeskum og et cherry ovenpå, de kommer med en beholder (som har samme størrelse som glasset) med det overskydende. Så faktisk får man næsten 2½ milkshake når man bestiller én. Bestillingen er den samme altid – jordbær til Svale og vanille til mig 🙂\nOveralt på dineren er der hængt billeder eller små dimser op. Klientellet er så forskellig. Der sad en kæmpe mand med cowboyhat på, en familie (turister) i en bås længere henne, et ældre par og et par gamle damer, og ALLE mulige andre. Vi havde en fest med at kigge os omkring. Selvfølgelig kunne vi hverken spise hele eller halvdelen af vores mad, men det smagte skønt.\nLangs vejen til Las Vegas havde jeg på forhånd fundet forskellige seværdigheder, som man kunne stoppe og kigge på, for det er jo også en del af at være på roadtrip, og især i US med alle deres skøre påfund. Dagens næste oplevelse var dog ikke hverken skør eller underlig, men historisk. Da klokken ikke var ret meget, og vi slet ikke kunne tjekke ind i Las Vegas endnu, foreslog jeg om vi skulle køre til Calico Ghost Town, som lå virkelig tæt på dineren. Noget med cowboys og det vilde vesten er altid spændende.\nCalico Ghost Town er en tidligere spøgelsesby og ligger i Calico Mountains i Mojaveørkenen. Byen blev grundlagt i 1881, fordi der blev fundet den største samling af sølv nogensinde i Californien. Der opstod ret hurtigt omkring 30 sølvminer med tilsammen over 800 km minegange. Byen voksede med op til 3000 indbyggere i det der kaldtes Callico Mining District, der også indeholdt et væld af barer og fire bordeller, spillehaller og spisesteder samt et hotel, et par kirker og en skole. I midten af 1890’erne faldt sølvprisen, og det kunne ikke længere betale sig at udvinde sølvet, hvilket betød at de fleste ret hurtigt forlod byen derefter. I 1951 købte Walter Knott (Knott’s Berry Farm) byen og begyndte restaureringen af de tilbageværende bygninger. I dag er der bare fem af de oprindelige bygninger tilbage – bl.a. Lucy Bell Lanes hus, som var Calicos længst boende person. De andre huse i byen er genopført som kopier på de gamle fundamenter og byen har i dag 9 permanente indbyggere.\nDet var helt utrolig varmt da vi steg ud af bilen ved Calico. De drikkevarer vi havde i bilen, tog vi med os på den korte tur igennem byen (ellers var de alligevel blevet varme). Der var mange små detaljer at kigge på imens vi gik op af bakken og igennem byen. Den var meget lige. I de fleste af husene var der en form for butik, med enten tøj, dimser eller drikkevarer. På det der garanteret engang var byens hotel, var der en masse gyngestole stillet op ude foran, og vi satte os i en hver og gyngede lidt frem og tilbage i skyggen. Her kunne man sagtens forestille sig at byens ældre havde siddet og snakket og røget på deres piber, og et sted Lillefar ville synes var dejligt. Pånær måske det med varmen.\nVi fandt også en scene, hvor Svale selvfølgelig lige skulle nå at optræde. Ellers gik det langsomt rundt i byen, kigge lidt på det ene hus, så på Lucy Bell Lanes museum, så kunne vi se togbanen og en indgang til en af minerne, og vi læste en del inskriptioner – bla. en time capsule der var gravet ned i byen i 1981 og først måtte åbnes igen i 2031. Nogen steder stod skiltene virkelig umotiveret – bl.a. et Saloon-skilt. Lige bagved var der nemlig en klippeskrænt, som slet ikke ikke på nogen måde indikerede at der kan have ligget en bygning der. Jeg fik også taget et par varme billeder med et par bjerge i baggrunden, som stod i fin kontrast til den blomstrede kjole jeg havde på.\nVi afsluttede turen med et besøg i et køleskab for at få drikkevarer med til turen mod Vegas. Da vi først kom ud på motorvejen igen gik det lige ud. Og lige ud. Og mere lige ud. Dagens afkørselsskilt var absolut nr. 239: Zzyxx Rd. Vi brugte en del tid på at overveje hvordan man dog udtaler denne bys navn.\nDet er lige så hurtigt at misse at man er kørt fra en stat til en anden, som når man krydser grænserne i Europa. Det ene øjeblik var vi i Californien og det næste var vi i Nevada (og vi nåede heller ikke at få kameraet frem på vejen retur). Første by i på den anden side er byen Primm, som nok mest vinder på at være første/sidste stop på Nevada-siden ved Interstate 15. Benzinen er billigere i Nevada, og efter en lang køretur fra Californien, vil man gerne tanke op på både det, drikke og mad. Her ligger også et par udkantscasinoer og hoteller og et outletcenter, men så kan man heller ikke klemme mere ud af det stop. Vi drejede ind for at få lidt drikkevarer og kaffe sammen med alle de andre 100 biler, og derefter videre tilbage på motorvejen mod Vegas.\nJeg havde lidt nervøse trækninger over at skulle køre ind i endnu en storby. Det havde været lidt for nervepirrende at skulle ind i LA, så vi var meget spændte på hvordan Vegas ville være. Egentlig troede vi at vi ville komme direkte forbi “Welcome to Vegas-skiltet”, men fru GPS dirigerede os udenom og fortalte at vi skulle dreje på Flamingo Rd (som var den vej vores hotel lå). Efter et par uger i USA havde vi lært at holde os i den rigtige bane på motorvejen og først lægge os i højre bane, når vi mente at vi skulle dreje af, og det gik egentlig ret nemt. Vi havde forsøgt at sætte GPS’en til parkeringshuset på Flamingo (vores hotel), men den viste forkert og vi endte ude på the Strip. Heldigvis i dagslys, så vi kunne se os for. Men vi kunne ikke finde indgangen til parkeringen, og the Strip har MANGE baner. Vi måtte så køre videre, men da alle hoteller ligger side om side var der lang til at man kunne dreje ned af en vej for at komme tilbage, så jeg endte simpelthen med at lave en uvending lige midt på the Strip (så kan man også sige at man har gjort det), og så kørte vi tilbage for at se om vi mon havde misset en vej ind til parkeringen ved hotellet. Flamingo ligger på et hjørne og da vi kom dertil uden at se indgangen, drejede vi til venstre og kørte ned langs hotellet på den side. Der var heller ikke nogen. Så kom vi endelig til en vej hvor vi igen kunne dreje til venstre (meningen var at vende 180 og køre tilbage), men fordi vi ikke lige kunne komme til at vende skrumlet rundt, måtte vi køre videre og opdagede så til vores store glæde at dette VAR vejen ind til parkeringshuset ved Flamingo. Nemt (not).\nFordi det var Labourday Weekend kunne man godt forestille sig at der ville være helt fyldt i parkeringskælderen, så jeg frygtede lidt da vi kørte ind at vi skulle helt op på toppen for at finde en plads, men på tredje etage et par pladser væk fra “valet parking”-pladserne kunne vi lige skrue skrumlet ind uden de store problemer.\nUd af bilen med kufferterne og hen til elevatoren for at køre ned og videre hen til bagindgangen af hotellet. Aldrig har jeg oplevet så stort et hotel og forvirringen var stor over at finde receptionen for at tjekke ind. Selvfølgelig var der mange andre som også skulle tjekke ind samtidig, så vi stod i kø i 30-45 min før det blev vores tur. Vi fik værelse på 23. etage og det var den vildeste oplevelse at komme ind på værelset. Det var så stort og sindssygt flot og havde udsigt til Bellagio springvandet!\nTil aften skulle vi ind og se et show og mens jeg tussede lidt rundt på værelset, kunne Svale lige nå at lukke øjnene lidt. Den blev dog kort, da jeg opdagede at vi skulle hente vores billetter allerede kl 18. på Wynn hotellet, hvor showet også var. Kiggede på kortet og prøvede at lure hvor lang tid det ville tage at gå derned.\nJeg vækkede Svale og vi fik hurtigt gjort os klar til at gå. Det var virkelig varmt da vi kom ud på gaden og alting var så nyt og kæmpe at kigge på. Selvom Wynn kun var 3 hotellet væk er hotellernes længde så stor at det faktisk tog omkring 25 min at gå derhen. Gaden dertil var fyldt med barer, caféer, halvnøgne damer i fjerkostumer, der var klar til at få taget billeder med forbipasserende.\nVi kom ind på Wynn og blev straks forvirret over hvilken retning vi skulle for at komme til showet. I hvert hotel er der både et shoppingcenter og et kæmpe casino. Vi fandt endelig frem til stedet hvor vi skulle hente billetterne og fik dem udleveret. Vi havde snakket om undervejs at finde et sted at spise aftensmad inden showet og gik nu på jagt på Wynn. Vi fandt en restaurant i et stort åbent område og fik heldigvis bord med det samme. Tiden var en lille smule knap, så inden vi bestilte spurgte vi tjeneren om det kunne lade sig gøre både at spise og nå showet. Det var heldigvis helt fint.\nEfter rigtig mange dage med burger, fritter og alt muligt andet junk trængte vi begge til noget der knasede, som var friskt og (måske) lidt sundere. Derfor faldt vi begge for cæsarsalaten på menukortet og lært af erfaring besluttede vi at dele en portion. Dressingen fik vi ved siden af, fordi Svale ikke kan lide det, men så var der mere til mig. Det var nok et af det bedste måltider vi fik på den ferie. Cæsarsalaten var så lækker, sprød, kyllingen var saftig og vi spiste begge fuldstændig op!\nKlokken 20 skulle vi ind og se Le Reve – et af de store spektakulære vandshows, som Las Vegas er kendt for. Vi havde fået anbefalingen hjemmefra, så vi var super spændte på det!\nSalen var rund og alle sæderne pegede ind mod midten. Man kom ind i toppen af salen, og vi skulle så finde ned til vores mega gode pladser næsten nederst lige ved vandet. Efter så mange år i teatersale i London, var det helt skørt at opleve en sal, der så ud som denne. Sæderne var nærmest lænestole som var super lækre at sidde i. Vi fik kigget lidt på nogen af de andre, som havde snacks med ind, så det nærmest lignede de skulle i biffen. Fordommene om amerikansk “Big sizes” holdt lige i denne sammenhæng.\nShowet var helt sindssygt flot og akrobaterne kunne de vildeste tricks. De dukkede op af vandet som ægte havfruer, blev hejst op i loftet og lavede de vildeste hovedspring ned i vandet fra 24 meters højde. Showet er bygget op som en drøm, hvor man følger en pige igennem en fantasiverden.\nLink: Le Reve – The Dream\nKunne klart ha’ set showet 10 gange mere for at få alle detaljerne med og mindst én gang fra bagerste række for helheden.\nMeget trætte og fyldt med oplevelser gik vi hjem i varmen og slog et smut forbi Bellagio, og så den smukke udsigt.


Top 10 seværdigheder i Casale Monferrato - TripAdvisor\nRejser til Casale Monferrato\nAlle aktiviteter i Casale Monferrato I nærheden af hoteller\nAktiviteter i nærheden af Hotel Candiani\nAktiviteter i nærheden af Business Hotel\nBedste seværdigheder i Casale Monferrato, Italien\nEuropa Italien Piedmont Province of Alessandria Casale Monferrato Forslag til aktiviteter i Casale Monferrato\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet Typer af aktiviteterPopulære seværdighederSeværdighedstyperSeværdigheder og vartegn (31)Shopping (5)Museer (4)Sjov og leg (2)Natteliv (9)Natur og parker (5)Ressourcer for rejsende (3)Mad og drikke (4)Koncerter og forestillinger (1)Mere Casale Monferrato vejrinformation\n39°F 3°C 32°F 0°C 1 tommer 3 cm Mere vejr for Casale Monferrato\nCattedrale di Sant'Evasio (Duomo di Casale Monferrato)232 anmeldelser Kirker og katedraler\nSinagoga99 anmeldelser Seværdigheder og vartegn\nJewish Community House Monferrato71 anmeldelser Specialmuseer\nTorre Civica di Santo Stefano49 anmeldelser Seværdigheder og vartegn\nEcomuseo della Pietra da Cantoni13 anmeldelser Historiske steder, Historiske museer\nPalazzo Gozani Di Treville8 anmeldelser Arkitektoniske bygninger, Slotte, Historiske steder\nChiesa di San Michele4 anmeldelser Historiske steder, Kirker og katedraler\nPalazzo Mellana (ex Palazzo Gambera)1 anmeldelse Arkitektoniske bygninger, Historiske steder\nPalazzo Sannazzaro1 anmeldelse Arkitektoniske bygninger, Historiske steder\nEx Chiesa di Santa Croce2 anmeldelser Arkitektoniske bygninger\nSanta Caterina23 anmeldelser Seværdigheder og vartegn\nMuseo Civico Gipsoteca Bistolfi20 anmeldelser Kunstmuseer, Seværdigheder og vartegn\nChiesa di San Paolo2 anmeldelser Kirker og katedraler\nChiesa di Sant'Ilario1 anmeldelse Kirker og katedraler\nSorteret efter: Vurdering Cattedrale di Sant'Evasio (Duomo di Casale Monferrato)\nNr. 1 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Kirker og katedraler\nNr. 2 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Seværdigheder og vartegn\nNr. 3 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Specialmuseer\nNr. 4 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Seværdigheder og vartegn\nNr. 5 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Santa Caterina\nNr. 6 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Seværdigheder og vartegn\nNr. 7 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Slotte\nNr. 8 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Seværdigheder og vartegn\nNr. 9 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Kunstmuseer\nNr. 10 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Historiske steder\nNr. 11 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Legepladser\nNr. 12 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Arkitektoniske bygninger\nNr. 13 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Historiske vandreområder\nNr. 14 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Historiske steder\nNr. 15 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Specialmuseer\nNr. 16 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Kirker og katedraler\nNr. 17 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Biblioteker\nNr. 18 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Besøgscentre\nNr. 19 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Ex Chiesa di Santa Croce\nNr. 20 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Arkitektoniske bygninger\nNr. 21 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Parker\nNr. 22 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Haver\nNr. 23 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Arkitektoniske bygninger\nNr. 24 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Historiske vandreområder\nNr. 25 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Arkitektoniske bygninger\nNr. 26 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Kirker og katedraler\nNr. 27 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Kirker og katedraler\nNr. 28 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Monumenter og statuer\nNr. 29 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Biblioteker\nNr. 30 af 48 aktiviteter i Casale Monferrato Arkitektoniske bygninger


Imse Vimse AI2 - snowland - Hurtig levering\nImse Vimse AI2 - snowland\nImse Vimse er ikke kendt for onesize-modeller, men denne gang har de virkelig gennemarbejdet konceptet og givet os lige den ble, vi gerne vil have. Den kan blive ret lang i det, hvilket gør at den fint dækker de første 2-2½ års stofblebrug. I forhold til andre tilsvarende stofbleer er den endda en smule længere/højere end de fleste.\nForan kan den knappes sammen, så den passer til de små fra ca. 4 kg. Derudover har den gode solide lækagebarrierer og er lukket med en forholdsvis smal velcro, der er godt kapslet ind, så den ikke risikerer at berøre og genere maveskindet.\nDet medfølgende indlæg er i 100% økologisk bomuld i en lækker tæt-løkket jersey.\nBleindlæggene er i 100% økologik bomuld.\nDetaljebillederne er med bambusindlæggene, men principperne er helt de samme.\nBleindlæggene vaskes ved 60-90 grader og tåler tørretumbling. Blebukserne tåler også 60 grader men må ikke tørretumbles.


Mama Brown & Hamburg Favoritter i 2020 - Mama Brown\nMama Brown Travels - Hamburg\nMama Brown & Hamburg Favoritter i 2020\nElsker du Hamburg lige så højt som jeg?\nJeg elsker at tage til Tyskland, når jeg skal koble af. Det er nemt, hurtigt, og der er så meget at lave! I dette indlæg vil jeg komme med mine favoritter – og gode bud på, hvad der er skønt at lave, when in Hamburg!\nSIDE Hotel ligger perfekt. Tæt på alt! Shopping, Alsterhaus, Neuer Wall, Chanel, Mango, Zara, Gucci etc., etc. Hotellet er lækkert, rent og så er der styr på tingene. Der er bar og restaurant, som gerne laver mad og drikke til dig døgnet rundt, hvis du har en aften, hvor du ikke orker at skulle ud. Kvaliteten er høj til prisen og deres morgenmad er fulstændig fantastisk. Bonusinfo: De har spa og motionscenter, inklusive svømmerigtig pool.\nAlsterhaus kunne jeg bruge dage i. Hér er alt hvad hjertet begærer – hvis du elsker alt dét, som er godt OG skidt for din krop. Fx alkohol, uanede mængder mærkevarer både inden for mode og mad samt vin. Bonusinfo: På lørdage er der smagsprøver på øverste etage, hvor du også finder éen af byens bedste sushi-restauranter, og østersbarer.\nAtelier F. ligger lige ved Neuer Wall, og det er mit favoritsted, når jeg skal spise frokost. Her ér så hyggeligt, og indretningen er enhver interiørbevidst kvindes drøm. Bed om at få éen af deres hyggelige båse, hvis I er et kærestepar afsted. Det er helt unikt! Bonusinfo: Prøv deres muslinger i flødesauce!\nAtelier F., Hamburg\nCaviar House & Prunier er byens bedste østersbar, som ligger i Alsterhaus på øverste etage. Det er helt unikt at sidde her, drikke et godt glas vin eller to, nyde østers, blinis og små retter, imens du sidder i en buzzende shopping atmosfære. Jeg kommer der hvér gang, jeg besøger Hamburg, og jeg er aldrig blevet skuffet! Bonusinfo: Prøv deres østers, kaviar, blinis med creme fraiche og deres vanvittige agurkesalat med wasabi til!\nStadt Bäckerei laver det lækreste brød, mest saltede kringler og mushy kage. Hér må du købe ind på hjemturen, så du har lidt tysk bageri til fryseren – det forlænger turen, minderne og madelskeren, inden i dig. Bonusinfo: De laver en virkelig lækker to-go kaffe til din shoppingtur!\nPfeifen Tesch ligger i en sidegade ved Alsterhaus (hjørnet ved Nivea butikken). Hér får du den ultimative cigar- og pibe oplevelse, hvis du er til dét – eller din mand, venner eller familie skal have en virkelig veltænkt gave! Bonusinfo: Bed om at få pakket dine cigarer forsvarligt i en pose, der holder fugtigheden.\nMore Than Champagne Bar ligger i Alsterhaus, de har både flasker du kan købe med hjem, og du kan smage udsøgte bobler i flere varianter. Alsterhaus har flere champagnebarer, men denne er ikke “specifik” og rummer både bobler og vin; det perfekte sted at slutte sin shopping oplevelse af på! Bonusinfo: Prøv deres Ruinart varianter, de er veltempererede hér.\nCaviar House & Prunier – Alsterhaus\nDer er mange ting at se og lave i Hamburg. Shoppingen hér er fantastisk, og Neuer Wall og Alsterhaus er mine favoritter! Prøv også baren på Cloud’s & Heaven’s Nest, eller 20up Skyline Bar, sushi på Hotel East, en 3 retters på Die Bank, fransk mad hos Café de Paris eller den hemmelige bar Le Lion!\nMen. Mit absolutte favorithotel er SIDE Hotel, pga beliggenhed og morgenmad. Se bare billederne hérunder. Jeg håber, at du fandt lidt inspiration til din næste tur til Hamburg!\nMAMA BROWN & JUL I HAMBURG – PART 2\nMama Brown & Jul i Hamburg – Part 1\nForrige indlægMAMA BROWN & JUL I HAMBURG – PART 2


≫ 7 VIMEO rabatkode ⇒ 30% OFF med vores kampagnekoder og tilbud ⇒ - juni 2020 -\n≫ VIMEO Rabatkode ✂ Tilbudskoder og tilbud\nDu får op til 30% rabat med vores VIMEO.com kuponer, tilbud og rabatkoder\n15% Rabat kode til VIMDEO Plus, Pro Og Business Abonnementer\nKun i en begrænset periode vil du spare 15% på VIMDEO Plus, Pro Og Business Abonnementer med denne kupon kode\n15% rabat-kupon til at Vælge Abonnement\nNogle abonnement på VIMEO får nu 15% rabat, når denne kupon bruger\nBare $7 for Vimeo Plus!\nKun For en begrænset periode: Slutte sig til VIMEO Plus, og du er nødt til at betale bare $7\nPremium-Plan kun $ 75\nFå premium-plan for ubegrænset live seere, ubegrænset live streaming,7TB samlede lagerplads , er alle disse for kun $75/måned faktureres årligt.Ingen vimeo kupon kode, der behøves.\nVimeo Grundlæggende for fri\nVælg én af de foreliggende planer og se, hvilken en er den perfekte passer til dine behov.Du kan prøve det gratis i 30 dage for at se, hvordan det virker.\nVimeo Præmie på kun 70 euro per måned\nEr du fortrolig med Vimeo. Så tjek den nye detaljer til Vimeo Præmie. Du har ubegrænset live streaming og live seere, plus en 7TB samlede lagerplads. Ingen vimeo kupon kode, der behøves.\nTilmeld dig gratis med en grundlæggende medlemskab.Gå nu på vimeo.com og start din gratis beskaeftigelsesfremmende at se, hvordan det virker. Eller hvis du allerede ved, hvad de skal forvente, at gå ud og købe nu Vimeo Plus med kun 6 Euro per måned.\nPromotion Premium-Plan kun $ 75 30 november 2019\nPromotion Vimeo Grundlæggende for fri 30 november 2019\nPromotion Vimeo Præmie på kun 70 euro per måned 28 september 2019\nPromotion Vimeo Grundlæggende for FRI 28 september 2019\nVIMEO Review | Pro og ulemper\nVIMEO kupon FAQs »Sådan bestiller og gemmer\nFor at købe til den bedste pris på VIMEO.com anbefaler vi, at du bruger et af vores kuponer i listen ovenfor, som vi opdaterer hver gang en ny kuponkode vises, så du har de største rabatter til denne butik. Her er svar på nogle af de sædvanlige spørgsmål om VIMEO.\nHvad er den bedste VIMEO-kuponkode?\nKan jeg bruge VIMEO-kuponer taget fra andre websteder?\nHvordan kan jeg bruge en VIMEO promo kode?\nMåder at spare mere på VIMEO\nOpret forbindelse til VIMEO på Social Media\nAnden hjemmeside med VIMEO kuponkoder


Eckhart Tolle – citater – Side 2 – EckhartTolle.dk\nAt vide, at du ikke er nærværende, er en stor succes\nNår du har fået dine første på glimt af den tidløse bevidsthedstilstand, begynder du at bevæge dig frem og tilbage mellem tidens dimension og nærvær.\nFørst bliver du bevidst om, hvor sjældent din bevidsthed virkelig er i Nuet. Men at vide, at du ikke er nærværende, er en stor succes. Den viden er nærværd – selvom den til at begynde med kun varer nogle få sekunder i urets tid, før den forsvinder igen.\nDerefter vælger du med tiltagende hyppighed at have din bevidstheds fokus i nuet i stedet for i fortiden eller fremtiden.\nTanker og begreber skaber en overfladisk barriere\nFor at kende andre mennesker i deres inderste behøver man i virkeligheden ikke at vide noget om dem – deres fortid, deres historie, deres livs indhold. Vi forveksler det at vide noget om dem med en dybere viden, som ikke er begræbsmæssig.\nAt kende til og at kende er totalt forskellige væremåder. Den ene beskæftiger sig med form, den anden med det formløse. Den ene fungerer gennem tanker, den anden gennem stilhed.\nAt kende til er gavnligt til praktisk formål. På det plan kan vi ikke klare os uden. Når det bliver den dominerende væremåde i parforhold, bliver den imidlertid meget begrænsende, endog destruktiv.\nHvor Du end er, så vær der totalt\nSe, om du kan fange dig selv i at beklage dig, enten i det , du siger, eller i dine tanker, over en situation, du befinder dig i, hvad andre mennesker gør eller siger, over dine omgivelser, over din livssituation, ja endda over vejret.\nBeklagelser er altid ikke accept af det, der er. De skaber uden undtagelse en ubevidst negativ ladning. Når du beklager dig, gør du dig selv til offer. Når du taler åben, er du i kontakt med din egen kraft. Derfor skal du ændre situationen ved at handle eller tale åbent , hvis det er nødvendigt eller muligt; forlade situationen, eller acceptere den. Alt andet er vanvid.\nDet er altid bevidstheden som oplever\nSå hvem er det, der oplever? Det er dig. Og hvem er du? Bevidsthed. Og hvad er bevidsthed? Dette spørgsmål kan ikke besvares. I samme øjeblik du besvarer det, har du forfalsket det, gjort det til et nyt objekt.\nBevidsthed, som med et mere traditionelt ord betegnes ånd, kan man ikke vide noget om i dette ords almindelige forstand, og det er nytteløst at forsøge på det. Al viden ligger inden for dualitetens verden – subjekt og objekt, den, der ved, og det, der vides.\nFortiden kan ikke overleve i dit nærvær\nAlt, hvad du behøver at vide om den ubevidste fortid i dig, vil blive fremkaldt af de udfordringer, der er i det nuværende. Hvis du udforsker fortiden, vil den blive til et bundløst hul. Der er altid mere.\nDet er muligt, at du mener, at du har brug for mere tid til at forstå fortiden eller gøre dig fri af den, eller med andre ord, at fremtiden til sidst vil frigøre dig fra fortiden. Det er en illusion.\nKun det nuværende kan frigøre dig fra fortiden. Mere tid kan ikke frigøre dig fra tid.\nLær at byde afslutninger velkommen\nFolk er tilbøjelige til at have det dårligt med afslutninger, fordi enhver afslutning er en lille død. Det er derfor, at ordet for “farvel” på mange sprog betyder “vi ses igen”.\nNår som helst en oplevelse når sin afslutning – en sammenkomst af venner, en ferie, børnene, der rejser hjemmefra – dør du en lille død. En form, der opstod i din bevidsthed som den oplevelse, opløses.\nOfte efterlader dette en følelse af tomhed, som de fleste mennesker gør deres bedste for ikke at mærke, ikke at se i øjnene.


Vælg nummer her, set fra venstre mod højre Vælg øverste række nr. 1 Vælg øverste række nr. 3 Vælg miderste række nr. 1 Vælg miderste række nr. 2 Vælg miderste række nr. 3 Vælg nederste række nr. 1 Vælg nederste række nr. 2 Vælg nederste række nr. 3\nMookait står for jordforbindelse. Prisen er pr stk.


Hjælpepakker til selvstændige\nSidste frist for mange hjælpepakker herunder kompensation for selvstændige\nSom følge af COVID-19 blev der i foråret 2020 lanceret en række forskellige initiativer og hjælpepakker til virksomhederne. Hjælpepakkerne er løbende blevet udvidet og justeret. Mange af hjælpepakkerne har frist for ansøgning den 31. august 2020, hvorfor de virksomheder der ikke allerede har ansøgt, bør overveje, om der skal ansøges inden fristens udløb.\nSelvstændige erhvervsdrivende med maksimalt 25 fuldtidsansatte, som har haft en nedgang i omsætningen på mindst 30% har mulighed for at søge kompensation. Det er en betingelse for at kunne søge om kompensation, at virksomhedens omsætning har været mindst 10.000 kroner i gennemsnit pr. måned før Covid-19. Kompensationen opgøres som 90% af omsætningsnedgangen. For virksomheder, der har haft forbud mod at holde åbent, vil kompensationen være 100% af omsætningsnedgangen i den tvangslukkede periode. Uanset størrelsen af omsætningsnedgangen kan kompensationen maksimalt udgøre 23.000 kroner pr. måned. Virksomhederne kan frit vælge, om der skal søges om kompensation for en 3-måneders, 4- måneders eller 5-måneders periode. De 3 perioder går fra 9. marts og frem til henholdsvis 8. juni, 8. juli og 8. august 2020.\nValg af periode kræver beregninger\nNogle virksomheder har oplevet en forholdsvis begrænset nedgang i omsætningen, mens andre virksomheder fortsat oplever en markant nedgang i omsætningen. For de virksomheder, som kun har mærket en mindre nedgang i omsætningen i starten af Covid-19 perioden vil det i enkelte tilfælde kun være relevant at søge kompensation for en 3-måneders periode. I nogle tilfælde, kan virksomhederne således få udbetalt mere kompensation ved at søge for en 3-måneders periode end for en 4- eller 5-månedes periode. Der bør derfor altid laves en konkret beregning inden der søges kompensation.\nOmsætningsnedgangen skal opgøres ud fra nogle fastlagte referenceperioder, der som udgangspunkt ikke kan fraviges.\nForlængelse af tidligere indsendt ansøgning\nHvis man tidligere har søgt og fået godkendt kompensation for 3-måneders perioden, men ønsker at søge for 4-måneders perioden skal man søge igen. Hvis man tidligere har ansøgt om kompensation for 4-måneders perioden kan man ikke senere vælge alene at søge for 3-måneders perioden. Hvis man ønsker at søge for den 5. måned, skal der også ansøges om dette.\nFristerne skal overholdes\nHvis der søges kompensation for en 3-måneders eller 4-måneders periode, så er fristen for ansøgning den 31. august 2020. Hvis der skal søges for den 5. måned, så er fristen for at søge for den femte måned den 30. september 2020. Overholdes fristerne ikke, kan der ikke opnås kompensation.


Faktatjek: Giver mere SU-lån mere skævvridning i uddannelser? | Indland | DR\nFaktatjek: Giver mere SU-lån mere skævvridning i uddannelser?\nI debatten om regeringens foreslåede ændringer i SU-systemet er der flere gange blevet henvist til negative erfaringer fra Norge. Detektor har set nærmere på de norske erfaringer.\nDetektor har faktatjekket om de Norske uddannelser har markant sværere ved at tiltrække unge fra familier, hvor forældrene ikke har en lang uddannelse. Og ny forskning viser faktisk, at Norge ikke ligger markant dårligere end Danmark. På billedet ses demonstranter for Christiansborg i forbindelse med demonstrationen den 13. oktober mod regeringens planer om at omlægge SU'en. (Foto: Ólafur Steinar Gestsson © Scanpix)\nArtiklen er blevet rettet d. 31/10/2016 kl 10:00. Rettelsen fremgår med kursiv i slutningen af femte afsnit.\nNorge er blevet en central del af efterårets debat om regeringens plan om at omlægge dele af det danske SU-stipendie til SU-lån. I Norge blev SU-systemet nemlig omlagt til mere lån for år tilbage, og skal man tro formand for Danske Studerendes Fællesråd, Yasmin Davali, har det haft betydning for, hvem der gennemfører en uddannelse i landet:\nI forslaget lægger regeringen op til at en større del af den samlede SU vil være lånebaseret. Stipendiedelen af SU’en sættes ned fra 5.100 efter skat til 4.300 efter skat.\n- Det, der også sker, det er, at man i Norge har en markant dårligere social mobilitet, end man har i Danmark, lød et fra formanden i DR2 Morgen.\nDetektor har faktatjekket, om de Norske uddannelser virkelig har markant sværere ved at tiltrække unge fra familier, hvor forældrene ikke har en lang uddannelse. Og det viser sig, at helt ny forskning faktisk placerer Norge og Danmark på samme niveau.\nNorge og Danmark er stort set ens\nSeniorforsker fra SFI Jens-Peter Thomsen har i samarbejde med en række nordiske kolleger forsket i den sociale uddannelsesmobilitet i de nordiske lande. Et arbejde, der netop er afsluttet, men endnu ikke udgivet. Jens-Peter Thomsen fortæller dog til Detektor, at konklusionen er klar, når man ser på niveauet af social uddannelsesmobilitet i henholdsvis Norge og Danmark:\nSocial uddannelsesmobilitet dækker over chancen for, at unge kan påbegynde og gennemføre en uddannelse, der er højere end den uddannelse, deres forældre har gennemført. Den sociale uddannelsesmobilitet er høj, hvis de studerendes afhængighed af familien er lille. Omvendt er den sociale uddannelsesmobilitet er lav, hvis afhængigheden er stor. I den offentlige debat kaldes det ofte bare social mobilitet.\n- Uddannelsesmobiliteten er stort set ens i Danmark og Norge.\nJens-Peter Thomsen og hans kolleger har sammenholdt uddannelsesniveauet for 30-årige og deres forældre i en periode fra 1985-2010 i de nordiske lande. Forskerne har udregnet, hvad sandsynlighed er for, at man har en videregående uddannelse i en alder af 30 år set i forhold til forældrenes uddannelsesniveau.\n- Den varierer lidt afhængigt af, hvilke uddannelser man ser på. Men ser man på det samlet, er der ikke den store forskel. Faktisk ligger Norge en anelse over Danmark.\nOECD siger ikke noget om uddannelsesmobilitet\nYasmin Davali baserer sin påstand på tal fra en OECD opgørelse, der viser en fordelingen af forældrenes uddannelsesniveau blandt studerende i Danmark og Norge. Her er andelen af studerende uden akademikerforældre større i Danmark, end den er i Norge, hvilket ifølge Yasmin Davali viser, at Norge har en lavere social uddannelsesmobilitet end Danmark.\nMen sådan kan man ifølge seniorforsker Jens-Peter Thomsen ikke tolke tallene. OECD's tal viser nemlig udelukkende de studerendes forældrebaggrund, men giver ikke indblik i, om den sociale uddannelsesmobilitet er høj eller lav - altså hvad sandsynligheden er for, at studerende fra hjem med lavtuddannede forældre kommer ind på en videregående uddannelse.\n- Den tabel kan man ikke bruge til at sige noget som helst om social uddannelsesmobilitet. Den siger udelukkende noget om fordelingen af den sociale baggrund blandt studerende på videregående uddannelser, siger han og tilføjer:\n- Skal man sige noget om den sociale uddannelsesmobilitet skal man vide, hvor mange børn, der er i befolkningen, og hvor mange børn, der går på den videregående uddannelse. Og det siger tabellen fra OECD ikke noget om.\nDavali: Det kan gøres op på mange måder\nYasmin Davali fastholder overfor Detektor, at Norge har en lavere social uddannelsesmobilitet end Danmark:\n- Jeg synes, det er relevant at se på de studerendes forældrebaggrund. Og den er ifølge OECD mere skæv på de norske uddannelser end de danske. Og vi har jo også tal fra et canadisk forskningsprojekt, der viser, at de studerendes uafhængighed af deres forældres indkomst er mindre i Danmark end i Norge. Og det synes jeg faktisk peger i retning i, at den sociale mobilitet er bedre i Danmark.\nMen hvad siger du til, at der nu ligger forskning, som specifikt undersøger den sociale uddannelsesmobilitet i Norge og Danmark og konkluderer, at den er nogenlunde ens?\n- Jeg vil godt understrege at jeg jo ikke set det forskning, da det ikke er udgivet. Men jeg synes faktisk, at der allerede ligger forskning, der viser nogle interessante ting i forhold til sammensætningen af studerende i Norge. Men jeg er da også helt med på, at man kan gøre det op på forskellige måder, der allesammen har deres styrker og svagheder, siger Yasmin Davali.\nSvært at sige om SU spiller ind\nDen sociale uddannelsesmobilitet er altså stort set ens i Danmark og Norge. Det er dog ifølge Jens Peter Thomsen svært at sige noget om, hvad det skyldes – og det bliver derfor svært, at spå om effekten af en potentiel SU-reform i Danmark.\n- Det kommer lidt an på, hvor specifikt man går ned i detaljen. Altså man kan ikke afvise at udsving i mobiliteten kan skyldes alle mulige ting - for eksempel at Norge laver reformer et givent år, fortæller Jens-Peter Thomsen.\nMan skal samtidig være påpasselig med at overføre de norske erfaringer til Danmark. Udmeldinger i regeringens SU-plan er nemlig ikke det samme som det system, man har i Norge.\n- Man skal selvfølgelig altid være påpasselig, når man sammenligner to forskellige systemer i to forskellige lande. Men på et overordnet niveau, mener jeg godt, man kan gøre det.\nKora: SU har betydning\nDetektor har også spurgt programleder for Arbejdsmarked og Uddannelse hos Kora, Jacob Arendt, om han mener, at regeringens SU-planer kan hæmme den sociale uddannelsesmobilitet.\n- Samlet vil jeg mene, at forskningen peger i retning af, at man kan sige, at en mere lånebaseret model vil øge risikoen for social skævhed, siger Jacob Arendt og henviser blandt andet til to danske studier lavet af ham selv og Helena Skyt Nielsen. Begge konkluderer ifølge Jacob Arendt, at SU har en betydning for den sociale skævvridning:\n- Vi har to danske studier. Det ene, jeg selv har lavet, som ser på frafald, og det andet lavet af Helena Skyt Nielsen, ser på optagelse på videregående uddannelser. Og selv om de begge to ligger år tilbage peger de på, at størrelsen af SU'en har betydning for unge med en ringere social baggrund.\nTILFØJELSE: Detektor har efter udgivelsen af artiklen været i kontakt med Helena Skyt Nielsen, som mener, at ovenstående udlægning af hendes forskning er misvisende. Hendes forskning viser nemlig, at en reduktion af SU-studipendiet uden forbedrede lånemulighederne vil gå ud over studerende, der har forældre med lav indkomst og som samtidig har begrænset mulighed for at låne penge. Men eftersom regeringen ligger op til øge de studerendes lånemulighederne under studiet, kan man ikke på baggrund af Helena Skyt Nielsens forskning sige, at regeringens SU-planer vil øge den sociale skævhed.\nI Norge ændrede man i 1991 SU-systemet, så man kunne få omlagt noget at sit lån til stipendier, hvis man færdiggjorde til tiden. Og et studie af reformens effekter viser, at den samlet set ikke haft nogen betydning for, hvem der gennemførte, fortæller Jacob Arendt. Dykker man ned i studiet, så kan man dog se af resultatet, at det dækker over to modsatrettede effekter.\n– Det var primært unge fra bedre stillede hjem, der gør sig hurtigere færdig på grund af de her økonomiske incitamenter, hvorimod dem fra dårligere stillede hjem faktisk er langsommere og flere falder fra, siger han og tilføjer:\n- Resultat underbygges yderligere af et studie af den norske reform i 2002, hvor støtteandelen blev nedsat og låneandelen forøget. Studiet viser, at unge med forældre uden uddannelse i højere grad arbejdede mere ved siden af studierne, som følge af reformen, end ved at lånefinansiere studierne. Der er ikke målt på frafald, men vi ved fra andre studier, at mere arbejde ved siden af studierne kan øge risikoen for frafald.\nSU-reform øger risiko for skævvridning\nNår man sammenholder norske erfaringer med andet forskning på feltet, mener Arendt at udspillet fra regeringen, som omlægger en del af SU-stipendiet til SU-lån, øger risikoen for en social skævvridning.\n- Der er altså nogle af de her studier, der peger på, at mange af dem fra lavere social baggrund enten reagerer de ikke på det økonomiske incitamenter, eller også så optager de simpelthen ikke lån i samme grad som dem med højere social baggrund, og det er blandt andet det, man har set i Norge. Den risiko er der jo også i det reform-udspil, regeringen har lagt frem.\nJens-Peter Thomsen, vil ikke afvise, at der er en risiko for, at den sociale uddannelsesmobilitet bliver lavere, hvis regeringens reform bliver gennemført. Men han vurderer, at risikoen er lille.\n- Ud fra det, regeringen har lagt frem, mener jeg ikke, der er grundlag for at sige, at vi ser en målbar effekt


Nordisk miljømærkning den grimme ælling, smuk svane -eller - PDF\nNordisk miljømærkning den grimme ælling, smuk svane -eller\nDownload "Nordisk miljømærkning den grimme ælling, smuk svane -eller"\n1 Nordisk miljømærkning den grimme ælling, smuk svane -eller and Roskilde universitetscenter SamBas 4. semester 2002 Hus 14.1 Vejleder Børge Klemmensen Skrevet af Mads Ville Markussen, Magnus Bønneland Mortensen og Marie Højlt Jensen 1\n2 Abstract Vi beskæftiger os i denne rapport med indførelsen af miljømærket svanen i Danmark og mulighederne for progressivitet i forhold til opstramningen af kriterierne for mærket. Vi inddrager i vores arbejde de to fagdimensioner, politologi og økonomi. Den politologiske del beskæftiger sig med, hvorfor man benytter en markedsbaseret regulering i stedet for en mere traditionel tilgang, som command and control. I den økonomiske del ser vi på, om det, at man tilstræber at kun ca. en tredjedel af markedet kan have svanemærket, kan medføre, at markedsmekanismerne kan sørge for, at der sker en stadig stigende opstramning af reglerne for mærket. Vi finder frem til, at en tendens i samfundet mod mere governance og EU s indre marked og den generelle vægtning af vækst, svækker muligheden for national miljøregulering, og det kan være en forklaring på, hvorfor man valgte at indføre svanemærket. Vi finder ligeledes frem til, at svanemærkets muligheder for progressivitet i opstramningen er tilstede, så frem svanemærkede produkter har store markedsandele, hvilket der dog kun i dag er i meget få af. Hvorvidt dette i fremtiden vil ændre sig, kan vi ikke sige noget entydigt om. 2\n3 Forord Indledning Problemfelt Problemformulering Forklaring af problemformulering Metode og videnskabsteori Metode Valg af og sammenhæng mellem empiri og teori Begrebsafklaring Kildekritik Design Forklaring af projektdesign Afgrænsning Videnskabsteori Økonomi: Politologi Økonomisk teori Efterspørgsel Udbud Prisdannelse Ecolabels progressivitet over tid Politisk forbrug og samfundsefficiens Neoklassicismen forsimplinger og antagelser Governance Præsentation af Rhodes teori om governance Forskellige former for governance Hvordan vi bruger governance Hvordan vi ser governance i Danmark Historien om svanen Hvad er svanen?\n4 5.2 Sådan landede svanen i Danmark Den politiske debat Hvordan ser svanen ud? Målsætningen for svanemærket Svanemærkets miljøstrategi Udformning af kriterier Valg af produktgrupper Administration af svanen Nordisk miljømærkenævn Miljømærkenævnet i Danmark Miljømærkesekretariatet Koordineringsudvalget Udvikling af et kriteriesæt Opsummering Svanen intet alternativ Miljøregulering på nationalt plan Miljøregulering i EU Delanalyse I Politologisk analyse Hvordan klarer svanen sig? Efterspørgselssiden Hvad er forbrugernes kendskab til svanemærket? Prisforskellen på konventionelle produkter og svanemærkede produkter Hvor stor mængde svanemærkede produkter bliver der solgt? Udbudssiden: Hvordan har mærket udviklet sig mht. antallet af produktgrupper? Hvordan har udviklingen i antallet af licenser indenfor udvalgte produktgrupper været? Udvikling i kriteriesættet for produktgruppen tryksager Økonomisk analyse Konklusion Refleksioner Perspektivering har svanen en fremtid?\n5 12.1 Det grønne Ø-mærke Diskussion af det grønne Ø-mærke og svanen Miljømærker fremtid eller fascisme?...76 Litteraturliste:...78 Bilag..I-VI 5\n6 Tabel- og figurliste Figur 2.1: Design...16 Figur 3.1: Udbud og efterspørgsel...25 Figur 3.2: Det samlede marked for svanemærkede produkter..27 Figur 3.3: X A/S der producerer svanemærket...28 Figur 3.4: Det samlede marked for svanemærkede produkter...28 Tabel 9.1: Andel der genkender eller kender henholdsvis svanen og blomsten...57 Tabel 9.2 Hvad betyder mærket?...58 Figur 9.1: Har De tillid eller mistillid til, at De gavner miljøet ved at vælge et Svanemærket produkt frem for et lignende produkt, der ikke er mærket?...59 Tabel 9.3: Rengøringsmidler koncentreret...60 Tabel 9.4: Toiletruller...60 Tabel 9.5: Håndsæbe...61 Tabel 9.6: Vaskepulver koncentreret og ikke koncentreret...61 Tabel 9.7: Hvilke produkter var der tale om? (i procent)...63 Tabel 9.8 Antallet af licenser...65 Tabel 9.9: Antal grupper med licenser\n7 Forord Vi vil her takke en række personer, der har hjulpet os i forbindelse med projektet. Først vil vi takke følgende personer for venlig reaktion på vores henvendelse i forbindelse med søgning af empiri til vores projekt: Jørn Falk fra Blumøller, Jeppe Juul fra Danmarks Aktive Forbrugere, Claus Jørgensen fra Grøn Information, Mette Bønneland fra NOAH, Bo Larsen fra FDB og Tine Due Hansen fra Miljømærkesekretariatet. Vi skylder ligeledes en stor tak til Tobias Thomsen og Flare Advertising for grafik og tryk. Vi vil også takke Mads sambo, Mikkel Nielsen, for at have vist overbærenhed med, at vi har indtaget lejligheden i den afsluttende fase i projektskrivningen. Og til sidst tak til Børge Klemmesen for god vejledning gennem projektforløbet. Magnus: Jeg takker Jill for at være en forstående kæreste, der har vist stor overbærenhed med, at jeg har haft for travlt til at give dig den tid, du fortjener. Marie: Tak til familie og venner. Også tak til 51-gangen og Brian Mikkelsen for sjove indslag i hverdagen. Vi vil afslutningsvis takke Swiffer for at være der, når vi havde brug for opmuntring. 7\n8 1 Indledning Næsten alle former for produktion medfører en eller anden grad af miljøbelastning, og især hvis man ser på hele produktets kredsløb. Af mange regnes fx økologisk producerede fødevarer for at være ikke forurenende, men dette er ikke tilfældet. I selve produktionen bliver der brugt traktorer, som bruger benzin og udsender CO2 til atmosfæren, i forarbejdningen og indpakningsfasen bliver der ofte brugt elektrisk drevene maskiner, og derudover skal varen transporteres til supermarkeder. Når varen bliver solgt til forbrugeren genererer det i hjemmet en større eller mindre mængde affald, som igen skal transporteres til genbrugsstationer eller lossepladser. Det, at der forekommer en miljøpåvirkning, er i sig selv ikke noget problem, så længe miljøet over tid ikke bliver dårligere stillet, det vil sige så længe bæredygtighedsgrænsen ikke bliver overskredet. Eksempelvis er CO2 en forudsætning for, at der kan forekomme vegetation, og så længe der bliver bundet lige så meget CO2 i planter og organisk materiale, som der bliver udsendt af menneskehedens aktiviteter, kan man ikke sige, at miljøet bliver dårligere stillet. Det samme rationale kan bruges på andre typer af miljøbelastning så som kemikalier og pesticider hvis de bliver nedbrudt i samme tempo, som de bliver udsendt, er det ikke videre problematisk. Forbrug medfører altså en miljøbelastning. Der er umiddelbart to måder, denne belastning kan formindskes på. Forbruget kan nedsættes, eller produktionen af varer kan ske på en sådan måde, at det belaster miljøet mindre. At sørge for at produktionen foregår med metoder, der belaster miljøet mindre, og at produkterne i sig selv påfører miljøet en mindre belastning kan ske ved, at der fra myndighedernes side sættes standarder for, hvordan produktionen skal foregå, og hvad produkterne skal leve op til. Et eksempel på en sådan direkte regulering, er regler om begrænset brug af tungmetaller, eksempelvis bly i benzin. Men man kan som forbruger også være med til at gøre en miljømæssig forskel i sit valg og fravalg af vare. Dette kræver dog, at man kan kende de mindre fra de mere miljøbelastende produkter. Inden for en række produkter kan man i dag få vejledning i sit valg af varer ved hjælp af såkaldte ecolabels. Ecolabels eller miljømærker, som de også kaldes, er små 8\n9 symboler som eksempelvis det røde Ø-mærke for økologi og ringen af pile for genbrug. Symbolerne viser forbrugeren, at der er taget særlige miljømæssige hensyn i forbindelse med denne vare enten i forbindelse med fremstillingen, brugen eller bortanskaffelsen. Hvis en forbruger ønsker at gavne miljøet, kan hun så købe denne vare og dermed mindske miljøbelastningen ved sit forbrug. Virksomhedernes interesse i ecolabels er, at de har mulighed for at profitere på, at nogle forbrugere er villige til at betale ekstra for miljørigtige varer, og dette kan både betyde større indtjening og øgede markedsandele. For tildeling af et ecolabel, kan der tages udgangspunkt i fastsatte minimumsgrænser for fx produktion, emballage osv. Det kan for eksempel være et krav, at tungmetaller ikke indgår i produktionen eller produkterne, eller at materialet skal være fuldt genanvendeligt. Udformningen af et mærke kan også tage udgangspunkt i en livscyklusvurdering af produktet, hvor man tager højde for miljøbelastningen under produktion, transport, indpakning, forbrug og bortanskaffelse. Dette kaldes også en vugge-til-grav vurdering. En af fordelene ved en sådan metode er, at man fjerner den uheldige situation, hvor en forbruger forsøger at købe miljørigtigt ved at købe økologiske bananer, mens indpakningen er PVC-fyldt plastik, hvilket medfører en kraftig miljøbelastning. På et marked uden ecolabels er den politiske forbruger på herrens mark. Hun er villig til at betale ekstra for et produkt, der har en mindre miljøbelastning, men har kun meget begrænset ide om, hvilket produkt hun skal vælge. For at gøre forbrugerne opmærksomme på, at en vare er miljørigtig, bliver virksomheden således nødt til at reklamere med produktets miljørigtighed. Forbrugeren er nødt til at stole på virksomhedernes egne udtalelser om miljøvenligheden af deres produkter det er dog ulovligt at komme med direkte løgnagtige oplysninger om et produkt. Forbrugeren kan ikke tjekke kvaliteten af et produkts miljøegenskaber, som hun for eksempel kan med smagsmæssig kvalitet af madvarer, hvor hun har mulighed for at afdække, om de har kvalitet ved at smage på dem. Det medfører, at virksomhederne kan greenwashe, altså give indtryk af at et produkt er miljørigtigt uden at være det. At der er mulighed for, at virksomheder kan greenwashe mindsker troværdigheden hos forbrugeren, og dette medfører, at forbrugerens villighed til at købe et miljørigtigt produkt begrænses. Dette kan afhjælpes ved at benytte et respekteret 9\n10 ecolabel for at øge troværdigheden bag produktet. 1 Derfor vælger mange virksomheder i dag at tilslutte sig ecolabels, der styres af en uafhængig part enten staten eller en privat organisation, da disse har en høj troværdighed blandt forbrugerne. 2 Der er i dag mange af disse udefra styrede ecolabels et af dem er svanemærket, og det har vi valgt at skrive projekt om. 1.1 Problemfelt I 1989 blev det nordiske ecolabel svanemærket vedtaget af forbrugerministrene i Nordisk Ministerråd og indført i Sverige, Norge, Finland og Island. Formålet var blandt andet at fremme brugen af mindre miljøbelastende produkter. Danmark valgte i første omgang at indtage en observatørrolle, fordi man ville satse på EU's miljømærke, blomsten. I 1997 valgte man dog fra dansk side at tilslutte sig svanen. Man kan undre sig over, hvorfor man pludselig valgte at tilslutte sig svanen, når man i første omgang havde indtaget en observatørrolle. En anden ting vi har undret os over er, hvorfor man fra statens side var interesseret i et mærke, der er baseret på frivillighed og markedsprincipper, og således var afhængig af både forbrugere og producenters tilslutning. Det kan umiddelbart virke mærkeligt at man, hvis man fra statens side ønskede mindre miljøbelastende produkter, ikke valgte eksempelvis at sætte afgifter på miljøbelastende produkter eller helt forbyde dem. Svanen er indrettet, så det er den mest miljøvenlige tredjedel af marked, der skal kunne opnå mærket. Således vil der i princippet blive skubbet en anden virksomhed ud af den bedste tredjedel, hvis nye virksomheder overgår de etablerede i miljøvenlighed for af få mærket. Ud fra dette rationale, vil konkurrencen om at få del i de kunder, der køber svanemærket føre til, at kriterierne for mærket vil blive strammet op man kunne også kalde denne proces progressivitet i opstramning af kriterierne. Af praktiske grunde er det kun ca. hvert 3. år, kriterierne bliver revideret, og det kan således variere i løbet af perioden, hvor stor en andel af markedet, der besidder svanemærket. I forbindelse med dette har vi undret os over, om virksomhederne rent faktisk er interesserede i at producere svanemærkede produkter, og om 10\n11 forbrugerne er villige til at købe dem. Ligeledes kunne det være interessant at vide, om mærket rent faktisk bliver strammet op, hvis der er en stor del af marked der har mærket. Dette fører frem til vores problemformulering: 1.2 Problemformulering Hvorfor blev svanemærket indført i Danmark, og kan svanemærket komme til at virke progressivt i forbindelse med opstramning af kriterier? Forklaring af problemformulering Første del af problemformuleringen, hvorfor blev svanemærket indført i Danmark, skal ses i forhold til svanemærkets opståen, udformning og virke, altså at det er et ecolabel, der bygger på markedsprincipper frivillighed. Kriterier dækker over det, et produkt skal leve op til, for at det kan blive svanemærket. Med Opstramning henviser vi til, når der sker en revurdering af kriterierne, hvor de miljømæssig krav til produktet skærpes. Med progressivt henviser vi til, at kriterierne bliver opstrammet, når en tilstrækkelig stor del af markedet har fået svanemærket. Progressiviteten opstår, når der gentagende gange er foretaget opstramninger, og mærket således over tid vil blive stadig strammere. 11\n12 2 Metode og videnskabsteori Vi vil i dette kapitel redegøre for vores metodiske og videnskabsteoretiske overvejelser. 2.1 Metode Her vil vi gennemgå nogle af de metodiske overvejelser, vi har foretaget os i arbejdet med projektet. Først vil vi give nogle praktiske oplysninger om vores notesystem. Vi har valgt at angive litteraturhenvisningsnoter med tal, og selve noterne findes bagerst i projektet. De enkelte noter vi har, med det formål at lette eller uddybe forståelsen, er så angivet med bogstaver og findes på samme side som de er sat Valg af og sammenhæng mellem empiri og teori Vores projekt er delt op i en politologisk og en økonomisk del, hvor vi behandler de to dele af problemformuleringen. Vi har i vores politologiske undersøgelse valgt at tage udgangspunkt i R.A.W. Rhodes teori omhandlende et forvaltningsmæssigt skift fra government til governance og i vores økonomiske del, tager vi udgangspunkt i mikroøkonomisk teori. Vi har valgt at benytte Rhodes teori, da han med udgangspunkt i andre teoretikere beskriver forskellige opfattelser af governance, samtidig med at han giver en overordnet beskrivelse af skiftet fra government til governance. Rhodes beskæftiger sig både med netværk, men også med den del vi hovedsageligt beskæftiger os med, nemlig generelt en øget brug af markedsmekanismer i det offentlige. Alternativt kunne vi have valgt at inddrage flere teoretikere, der beskæftiger sig med governance så som Bogason 3, men vi mener ikke, at det ville have øget forståelsen af begrebet i forhold til vores projekt. I teorien om udviklingen fra government til governance benytter vi den del, der sigter på at vise, at der er sket en udvikling mod mere governance illustreret som den øgede markedsbasering og netværksstyring. Vi bruger teorien som en del af forklaringen på, hvorfor et frivilligt markedsbaseret mærke som svanemærket er opstået. Det empiriske udgangspunkt for den politologiske analyse tager vi dels i en beskrivelse af svanemærkets udformning og regulativer på baggrund af bekendtgørelser, samt andres beskrivelse af dette. Og dels i en beskrivelse af hvad diskussionen omhandlede i forbindelse med svanemærkets indførsel. 12\n13 Dette gør vi for at skabe et empirisk grundlag, som kan medvirke til at underbygge vores teoris forklaring af, at der sker en udvikling mod mere governance. Derudover ser vi også på, hvad der blandt andet påvirker en national miljøregulering i Danmark med udgangspunkt i tekster omhandlende EU s regler med hensyn til dels det indre marked og varens frie bevægelighed og dels miljø. Ligeledes inddrager vi overvejelser omkring vækst og kapitalinteresser i et markedsbaseret samfund. Udgangspunktet for dette er at forsøge at give en anden forklaring end governance på, hvorfor man indførte et frivilligt miljømærke baseret på markedsprincipper frem for at benytte command and controlregulering. I den økonomiske del har vi valgt at bygge vores egen model op på baggrund af almene udbuds- og efterspørgselsprincipper fra mikroøkonomien. Vores model er en beskrivelse af, hvorfor og hvordan et mærke som svanemærket kan føre til en progressiv udvikling i kriterierne for tildeling af mærket, således at den miljømæssige effekt vil blive større og større. Vores model er bygget på forudsætninger og betingelser, som også bliver et redskab i analysen, idet de kan ses som betingelser, der i højere eller mindre grad skal være opfyldt, for at man kan forvente en progressiv udvikling. Med vores økonomiske empiri ønsker vi således at afdække, hvorvidt forudsætningerne for en progressiv udvikling er opfyldt, om der kan spores en progressiv udvikling, og om der er tendenser, der kan tyde på, at der med tiden kan komme en progressiv udvikling. Det empiriske udgangspunkt for vores økonomiske analyse bygger på flere typer af oplysninger. Blandt andet har vi brugt en undersøgelse lavet for Miljømærkesekretariatet om forbrugerens kendskab og holdning til mærket. Ligeledes har vi udarbejdet vores egen undersøgelse af prisforskelle på mærkede og ikke-mærkede varer i to danske supermarkeder. Derudover består empirien af en del faktuelle oplysninger om udviklingen i antallet af produktgrupper og licensindehavere mv. Vi vil altså i vores økonomiske del primært benytte kvantitativ empiri, og i vores politologiske del vil vi benytte kvalitativ empiri. 13\n14 2.1.2 Begrebsafklaring Miljøvenlig: Vi bruger begrebet miljøvenlig om produkter, der er relativt mindre miljøbelastende end sammenlignelige produkter. Det skal altså ikke forstås, som produkter der ikke belaster miljøet overhovedet. Ecolabel/miljømærke: Et mærke der indikerer, at produktet medfører en mindre belastning af miljøet end tilsvarende produkter. Et ecolabel/miljømærke indeholder nødvendigvis ikke nogen oplysninger om kvalitet eller sundhed, hvis det ikke er i relation til miljøet. Politisk forbrug: Forbrug hvori der afspejles værdimæssige præferencer i en samfundsmæssig sammenhæng i valget af varerne, eksempelvis omkring miljø Kildekritik Vi vil her gennemgå de kilder, som har haft afgørende betydning for vores projekt. Generelt om brug af Internettet: Generelt kan der siges om nettet, at det er en meget uforpligtende måde at udtale sig på. Vi har derfor været kritiske i vores brug af Internettet. Først og fremmest har vi benyttet os af publikationer, som også er udgivet på traditionelt papirformat. De versioner vi har brugt fra Internettet har for størstepartens vedkommende været i PDF-format, hvilket betyder, at det er elektronisk format af papirversioner med forside, forfattere og hvad det ellers indebærer. Efter vores opfattelse er disse ligeså valide som papirversionerne, men umiddelbart lettere tilgængelige, hvorfor vi har valgt at benytte disse. I øvrigt har vi forholdt os til, hvem der var indehavere af siderne, og om disse var pålidelige kilder til information. Vi har fået en del af vores empiri fra denne side, der er Miljømærkesekretariatets officielle hjemmeside henvendt til virksomheder. Her har vi fundet opdaterede informationer om licensindehavere, produktgrupper og kriterier for produktgrupper. Da siden drives af Miljømærkesekretariatet, må man umiddelbart regne med, at det er en pålidelig kilde. Vi er dog stødt på et par eksempler på småfejl, så som regne- eller tastefejl. Dette er selvfølgelig med til at mindske sidens troværdighed, men da Miljøsekretariatet er hovedkilde til en lang række oplysninger, og da de henviser til siden, har vi valgt at benytte den. 14\n15 Miljømærkenyt: ( i PDF format på Dette blad, der udgives af Miljømærkesekretariatet, regner vi ligeledes som pålideligt, men også her er problemer med småfejl i for eksempel årstal, hvilket betyder, at vi ikke kan være sikre på, at de ikke har lavet andre fejl. Miljømærkning en vej for politisk forbrug! (OB 97/98 : 288) Er en specialerapport fra TEKSAM af Thomas A. Christensen og Mette Jensen. Dette har været en væsentlig kilde til empiri for vores projekt. Vores vurdering af denne er, at det er en troværdig rapport, og vi har indtryk af, at de har været grundige i deres indsamling af empiri. Vi har tjekket deres kilder og henvisninger, hvor det har været muligt, og det har været en loyal gengivelse, de har lavet. Derudover er en del af deres empiri primærkilder, idet den bygger på personlig kontakt. Evaluation of the Environmental Effects of the Swan Eco-label Final Analysis (TemaNord 2001:516) Dette er en rapport udarbejdet for Nordisk Ministerråd af det internationale institut for miljøøkonomi ved Lund Universitet i samarbejde med en gruppe fra ministerierne for miljø og forbrug i de nordiske lande. Da rapporten virker professionelt udført har vi ingen grund til at tvivle på de faktuelle oplysninger, som indgår i den. Dette gælder i det hele taget for alt, vi benytter, som er udarbejdet i Nordisk Ministerråds regi. 15\n16 2.1.4 Design Figur 2.1: Design Økonomi Politologi Problemformulering: Hvorfor indførte man svanemærket, og kan svanemærket virke progressivt i forbindelse med opstramning af kriterierne for mærket? Teori /analyseramme Økonomisk Teori: Politologisk teori Udbud og ecolabels Prisdannelse Ecolabels progressivitet Efterspørgsel og ecolabels Økonomisk kritik af den politiske forbruger som drivkraft Rodes: Governance Governance og hvordan vi bruger teorien Empiri Kendskab til svanen Salg af svanemærket produkter Antal licenser Antal produktgrupper Hvad er svanemærket Hvordan kom svanen til Danmark Administration af svanen EU og miljøregulering Analyse Økonomisk analyse Politologisk analyse Nedtagt Konklusion 16\n17 2.1.5 Forklaring af projektdesign Som det fremgår af ovenstående grafiske fremstilling af vores projekts opbygning, kan man overordnet opdele vores projekt i to dele en økonomisk og en politologisk. Men den kronologiske opbygning i projektet er ikke opdelt på samme måde. Først præsenterer vi vores økonomiske teori i kapitel 3. Den består af generelle mikroøkonomiske principper og vores egen økonomiske model omkring progressivitet. Efterfølgende kommer den politologiske teori i kapitel 4, hvor vi starter med at gennemgå Rhodes governancebegreb, hvorpå vi forholder det til danske forhold, og hvilken betydning det har i vores projekt. Kapitel 5 er den ene halvdel af vores politologiske empiri omhandlende svanen. Det indeholder en generel introduktion til svanemærket og en beskrivelse af, under hvilke omstændigheder den blev vedtaget i Danmark. Kapitel 6 er den anden halvdel af den politologiske empiri om svanen, og det indeholder en mere detaljeret beskrivelse af svanens indretning og administration. Kapitel 7 er en beskrivelse af hvilke komplikationer, der kan være for direkte regulering. Kapitlet har karakter af empiri, men i analysen benytter vi det på mange måder som en teori på linje med governance. Den politologiske del afsluttes i kapitel 8 med vores politologiske analyse, hvor vi sammenholder kapitel 4-7. Kapitel 9 er vores økonomiske empirikapitel. Vi ser i dette afsnit på en række oplysninger for at kunne sige noget om udviklingen for henholdsvis efterspørgslen og udbudet i forbindelse med svanemærkede produkter. Efterfølgende bliver det sammenholdt med vores økonomiske teori i den økonomiske analyse i kapitel 10. De to analyser bliver sammenholdt og bearbejdet i kapitel 11, der er konklusionen, og hvor vi også kommer med betragtninger vedrørende validitet. Afslutningsvis har vi en perspektivering i kapitel 12, som vi har valgt at bruge til at diskutere ecolabels i forhold til forurener-betalerprincippet og svanemærket i forhold til det grønne ø-mærke. 17\n18 2.1.6 Afgrænsning Overordnet afgrænser vi os fra at vurdere de effekter, som svanemærket kan have haft på miljøet. Dette ville kræve en meget teknisk tilgang, hvor vi skulle vurdere effekten af grænseværdier, kemiske formlers miljømæssige belastning og så videre. Vi ser kun på svanens miljøeffekt ud fra dens udbredelse og modtagelse på markedet. Vi vælger ligeledes at antage, at opstramning af kriterier har en miljømæssig effekt, og vi afgrænser os derfor fra at vurdere de enkelte opstramningers miljøeffekt. Vi afgrænser os fra en sociologisk indgangsvinkel. For eksempel i forbindelse med grunden til at forbrugere ønsker at købe miljømærkede produkter. Dette valg er truffet på baggrund af en afvejning af vores fokusområde i forhold til vores resurser. Vi vurderede, at projektet ikke samlet set ville være blevet beriget ved brug af sociologien set ud fra de problematikker, vi ønskede at beskæftige os med. Samtidig ville en indtagelse af en tredje fagdimension nødvendigvis betyde en nedprioritering af de to fagdimensioner, vi har valgt at arbejde med. Vi beskæftiger os med svanemærket i Danmark og afgrænser os således fra at se svanemærket i forhold til hele det geografiske område, det dækker, nemlig Norden, i det omfang at det ikke kan øge forståelsen af mærkets virke i Danmark. På samme måde afgrænser vi os fra, at se på øvrige miljømærker som for eksempel EU s blomst, i det omfang det ikke har direkte relation til vores behandling af svanemærket. Vi vil derfor ikke beskæftige os med de Ej heller vil vi se på, hvordan magten udøves inden for disse netværk. Grunden til at vi ikke ser på netværkene er, at det er svanemærkets opståen i samfundet, der interesserer os, og ikke hvordan det fx interaktionerer med andre aktører, eksempelvis virksomhederne Vi afgrænser os fra at se på de indbyrdes afhængigheder og magtrelationer, der er indenfor de enkelte netværk, som ellers er en af de ting, Rhodes lægger vægt på. Grunden til at vi ikke ser på indretningen af netværkene er, at det er svanemærkets opståen i samfundet, der interesserer os, og ikke de relationer der er mellem aktørerne i svanemærket. 18\n19 2.2 Videnskabsteori Vi har valgt at gribe afsnittet om videnskabsteori sådan an, at vi vil se på, hvilke videnskabsteoretiske grundantagelser, der bliver brugt i de teorier, vi benytter, og som vi derfor ikke kan undgå at blive påvirket af. Idet vi beskæftiger os med økonomi, bliver vi nødt til at overtage de grundantagelser, der er indenfor denne disciplin, hvis vi ikke vil begynde helt på bar bund. Vi kunne ved hjælp af Khuns begreb paradigme sige, at vi bliver nødt til at arbejde med det paradigme, der er gældende indenfor mikroøkonomi, det vi sige, at vi overtager de neoklassiske grundantagelser. Vi kunne alternativt gøre som eksempelvis Cobb og Daly i deres bog, Det fælles bedste fra 1989, hvor de forsøger at lægge grundstene til et alternativt paradigme. Vi ønsker dog ikke i dette projekt, hverken at videreudvikle Cobb og Dalys paradigme eller lave vores ejet, da vi har vurderet, at det vil være bedre at befinde os inden for et etableret, men på mange punkter tvivlsomt paradigme end et ikke færdigt udviklet som Cobb og Dalys. I vores politologiske analyse tager vi udgangspunkt i government-governance teorien. Idet vi tager udgangspunkt i government-governance overtager vi i større eller mindre grad den opfattelse, teorien er udarbejdet på baggrund af. Rhodes teori er deskriptiv, idet den beskriver, at der sker en forvaltningsmæssig ændring i samfundet. Vil vi således i vores arbejde med svanen ikke sige noget om, hvorfor der er kommet mere governance, blot at indførelsen af svanen hænger sammen med denne udvikling Økonomi: Vores økonomiske udgangspunkt bygger på mikroøkonomiske/neoklassiske grundantagelser, og således bygger eksempelvis afsnittet om svanemærkets mulighed for progressivitet i praksis oven på de videnskabsteoretiske principper, som den neoklassiske skole bygger på, så som rationalisme, nyttemaksimering osv. Ontologi Neoklassikerne betegnes som værende realister, forstået på den måde, at de mener, at virkeligheden eksisterer uafhængigt af den menneskelige erkendelse. Der eksisterer en sandhed, det er bare ikke sikkert, den kan påvises. 19\n20 Den neoklassiske opfattelse tager udgangspunkt i individualisme, idet den siger, at den sociale verden udelukkende består af individer. Kollektivets påvirkninger af individets handlinger bliver ikke underkastet nogen analyse. Hverken psykologiske, kulturelle eller politiske træk osv. bliver der taget højde for, da disse ikke hører under økonomiens analyseområde. Epistemologi Et væsentligt element i den neoklassiske skole er, at man lægger mere vægt på at forudsige end på at forklare. Forklaringsdelen grunder oftest i antagelsen om den rationelle nyttemaksimerende aktør. Om denne antagelse blot er en effektiv model eller et sandt væsenstræk ved det virkelige økonomiske menneske, er af mindre vigtighed for neoklassikerne. For de neoklassiske teorier gælder det, at de bygger på en antagelse om, at aktørerne på markederne er rationelt handlende. Samlet set kan man sige, at neoklassikerne ikke bekymrer sig om, hvorvidt deres teori er fuldstændig sand, så længe den er effektiv. Det er bedre antydningsvist at være på rette spor, end med fuldstændig sikkerhed at være på vildspor (Alfred Marshall i Jesper Jespersen 1996, økonomi og virkelighed, s. 24) Rationel handlen og nyttemaksimering En væsentlig forudsætning for neoklassicismen og dermed også for vores økonomiske teori er, at forbrugere og virksomheder handler rationelt, og at de dermed altid vil handle på en måde, der vil være mest optimal for at opnå deres ønsker og dermed maksimere deres nytte. At folk skal handle rationelt betyder ikke, at alle individer altid skal handle rationelt, men derimod at mennesker i tilstrækkelig udstrækning skal handle indenfor rationalitetens rammer. For at dette kan ske, forudsættes det at: - alle kender alle valgmuligheder - alle kender alle konsekvenser - alle kender deres egne ønsker i prioriteret rækkefølge. Vi er kritiske overfor om de antagelser og forudsætninger, som det neoklassiske teoriapparat er bygget på, passer på den virkelige verden. Derfor vil vi så vidt muligt prøve at stille spørgsmålstegn ved om forudsætningerne er opfyldt, og således i hvor høj grad teorien kan sige noget om vores empiri. 20


• Køb Alfix Durapuds ⇒ Find webshop\nTemmelig mange e-forhandlere foreslår nu en række forskellige fragtmuligheder. En favorit iblandt mange er nu om stunder at få bragt ordren til en pakkeshop, hvor det er muligt at hente bestillingen når det passer dig bedst. Fragtløsningen er altså vældig ligetil, samt endda endda den mindst kostelige fragtform ved køb af Alfix Durapuds.\nDu kan ligeledes vælge at få pakken bragt til din private bopæl eller ud på din arbejdsplads. Fragttypen er uheldigvis en tand mindre prisbillig, men på den anden side yderst let gængelig. Den prisbilligste leveringsløsning er uden tvivl at hente pakken selv, som jo afhænger af at du bor lige ved internet webshoppens lager.\nFragtperioden på er jo super afgørende hvis man har brug for din ordre øjeblikkeligt, så herved er det nemlig på sin plads at du studerer leveringstiden ved det aktuelle produkt.\nAdskillige internet forhandlere frembyder levering på næste hverdag på massevis af varer, eksempelvis Alfix Durapuds, men vær opmærksom på at det er regnet ud fra at bestillingen placeres før et fastslået tidspunkt, så at de har en chance for at nå at få ordren fikset forinden de logistikansatte holder fyraften.\nEnkelte forretninger på nettet byder på levering uden beregning, men for det meste kun såfremt der handles for en konkret pris. Desuden må du gribe den mindst kostelige leveringsløsning, der tit – om du opholder sig ved Esbjerg, Nyborg eller Jyllinge – vil være at få dem til at bringe produkterne til et udleveringssted.\nDet er meget overkommeligt for alle at søge sig frem til priser fra flere forhandlere på nettet, og til tak har flertallet af butikker på nettet fundet det uundgåeligt at mindske salgsværdien på produkterne – til drenge og piger, men også til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange byde på levering uden gebyr.\nDog kan det stadigvæk blive nyttigt at efterse nogle forskellige internet foretagender efter tilbud på Alfix Durapuds forud for at du færdiggør din shopping, således at du er sikker på at indhente den prisbilligste pris.\nMan må blot være opmærksom på, at såfremt en online forretning annoncerer bedst i test varer for en salgspris som kan ses som besynderligt overkommelig, kan det mange gange være en indikation på en svindel e-handler. Handler med kort er på den anden side en del af en orden, der sikrer os overfor svindlende internet varehuse.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du anvende en løsning på afbetaling som fx ViaBill, forudsat du agter at finansiere omkostningerne over en periode.\nInden folk køber i en internet webshop behøver man uden tvivl betragte forhandlerens forretningsaftale, men det er gerne et omfattende projekt.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at efterse hvorvidt e-shoppen er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det burde være en angivelse af at online forhandleren understøtter de opstillede regler, samt at e-firmaet regelmæssigt revideres af sagkyndige der er indført i lovene på området. Det er en rigtig god genvej til at få bistand, såfremt du får problemer ved dit køb.\nFor øvrigt er det en hjælp at køberen er påpasselig med de mest aktuelle reglementer der har betydning for købet, som eksempelvis den ombytningsrettighed virksomheden lover. I den relation er det desuden vigtigt, at man når som helst bibeholder sin e-mail kvittering, så man altid kan bevise handlen af Alfix Durapuds, ligegyldigt om man efterspørger produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder forholdsvis solide chancer for at vurdere en længere række tidligere køberes iagttagelser og herved foreslåes det, at du tjekker online forretningens omtaler af Alfix Durapuds inden du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder derudover fuldkommen fremragende muligheder for at få et kig ind i internet butikkens kundetilfredshed. Foruden det er der nogle internet forhandlere som giver folk mulighed for at udfærdige en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel må drages fordel af til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nDenne side er finansieret af reklameindtægter. Vi samarbejder med en hel del outlets på nettet i Danmark hvori vi annoncerer butikkernes varer, og tjener kommission ifald en af de besøgende på vores website realiserer en ordre.\nFakta vedrørende varer og outlets på nettet værnes om ofte, men vi kan desværre ikke garantere imod ændringer der måtte være iværksat efter sidste opdatering af de anvendte oplysninger.