Er resultatet godt nok??? - Vægttab - Motion-onlines Forum\nEr resultatet godt nok???\nBy munk, November 2, 2001 in Vægttab\nFor 6 uger siden startede jeg med en livsstilsændring. Jeg er overvægtig og var utrænet. Jeg dyrker fitnes 3x1t. pr uge og traver rask 1 t. = 8 km. hver aften. Jeg spiser 6 små fedtfattige måltider om dagen og har fuldtridsjob. Vægttag 6 kg= 1 kg. pr uge.\nLige nu er jeg viljefast og standhaftig men vil gerne opnå bedre/hurtigere vægttab!! Hvor skal jeg sætte ind??\nJeg er klar over at jeg også opbygger muskler og det kan måske være forklaringen på de relativt få kilos tab??\nJeg kender også mig selv godt nok til, at der skal ske noget for at jeg kan fastholde mig selv i de nye sunde mønstre så gode ideer, tak\nløb evt. istedet for at gå.\nHvilken slags "fitness" er det?\nHvor meget vil du gerne tabe dig og på hvor lang tid?\nHøjde og vægt er også godt at vide.\nUden at kende dit kalorieforbrug og træning etc, forekommer det at du måske har ramt muren efter 6 uger. Det er en helvedes masse motion du får hamret af og det er også godt nok. Men der er ikke ret meget mere du kan gøre, uden at det vil koste mere end det gavner. Efter min opfattelse bør du holde pause med din gang/løb og spise lidt mere end du plejer, samtidig med at du træner røven ud af bukserne.\nDette skulle kunne bevirke at dit stofskifte vænner sig til flere kalorier, således at du "nulstiller" din forbrænding.\nEfter du har gjort det, så begynd at genindføre din cardio, men ikke det hele på en gang.\nGrunden er, at hvis du starter med at gøre det hele, går der 2-3-4 uger og så rammer du muren igen, og må skære ned i maden eller lignende.\nVed at genindføre motionen gradvist, kan du udskyde det tidspunkt hvor du rammer muren.\nstart fx med 1/2 time 3-4 gange om ugen. Når det holder op med at virke, så øg til 45 min eller tag en ekstra dag med 30min.\nPå den måde vil du kunne øge din motion langt flere gange end på den anden måde.\nDu kan også forsøge at variere din motion, alterner mellem gang, cykling, svøn´mning etc, som du har lyst.\nDer er selvfølgelig også muligheder for at gøre det samme med kosten, men da du ikke skriver hvad du spiser, er det svært at sige noget her.\ntak for svarene -her lidt supplerende oplysninger: jeg skal tabe 25 kg på 1 år- det er målet. Jeg kan ikke løbe pga opererede knæ. Jeg er 170 cm og vægt 95 kg.\nJeg spiser: kl. 5.30 Havregrød, 1 gl. skummet, kaffe\nkl. 10. 1 sk. franskbrød m. marmelade,vand\nkl.13, fiberbolle,mager pålæg, tomat\nkl. 15 1 knækbrød m mager ost\nkl. 18, mager kød, grønsager, kartofler el ris\nkl 20. vindruer,\nDrikker over dagen 2 l. vand . alt er magert og uden sukker.\nDet er muligt jeg har ramt muren, men jeg er også bange for at tage på igen hvis jeg pludselig ændrer mønsteret. Men jeg føler også jeg står nedenfor muren og ikke kan komme videre. Jeg har tidligere svømmet og det vil jeg genoptage. Sende endelig flere gode råd, tak\nAltså hvis du går til lægen med et problem som overvægt, vil han med det samme sende dig til en diætist. Hvis det ikke virker og du f.eks. pga dårlige knæ har svært ved motion kan han finde på at udskrive en recept på Letigen, for det virker.\nMen hvorfor ikke bare købe kommercielt Letigen, de såkaldte ECA stacks. Jeg ved godt at ECA herhjemme er "ulovligt" at sæleg, men det kan være lidt af en gråzone om hvorvidt det må købes/indføres osv. Men en ting er helt sikkert. Du kan ikke blive straffet for at købe det hos en dansk importør.\nJa, det er et doping præperat, og man skal da heller ikke sluge et glas om dagen hvis man i sidste uge fik hjertestop. Men det er altså et sikkert middel hvis det bruges korrekt, og man ikke har svagt hjerte/hjertesygdomme i forevejen.\nMange vil måske mene at det er lige drastisk nok at starte med ECA fordi man vil tabe sig, men I langt de fleste lande vil man slet ikke kunne forstå hvorfor at man ikke bare bruger ECA fordi det er nemt og effektivt. Så den lidt kyllingske holdning til produktet er næsten udelukkende et dansk fænomen. I USA er der mange som bruger det uden overhovedet at dyrke motion. Det siger sig selv at virkningen selvfølgelig er begrænset hvis man gør det på den her måde, men den er der stadig.\nMit råd, ECA + motion + korrekt kost = maksimalt forsvarligt vægttab.\nAng brug af ECA.\n- Brug det helst på tom mave.\n- Drik masser af vand da det er vanddrivende.\n- Pas på at du ikke bruger det for lang tid inden du spiser morgenmad, da det er appetit nedsættende og du derfor kan risikerer ikke at kunne spise morgenmad, for morgenmad er det vigtigste måltid når man er på slankekur.\n- Brug det ikke efter klokken 1500-1600 stykker da det vil holde dig vågen.\n(Redigeret af MichaelEbeltoft ved 1:23 pm på Nov. 5, 2001)\nOvervejende fornuftigt. Prøv dog at skrotte alt hvedebrød og skift det ud med noget mere langsomt fordøjeligt kulhydrat.\nDer går meget lang tid mellem måltid 1 og 2, som ikke er hensigtsmæssigt, idet man normalt har et større energibehov tidligt på dagen.\nSpis mere tidligt på dagen og trap ned i løbet af dagen.\nVindruer er ikke god mad at tabe sig på. De er fulde af sukker, har intet proteinindhold, er hurtigt fordøjet og mætter ikke.\nVær ikke bange for at tage lidt vægt på i løbet af en uge. Meget lidt af det vil være fedt og det vil ryge igen i løbet af et par dage, når du begynder på diæt igen.\nNogle gange må man tage et skridt tilbage, for at kunne tage 2 frem.\n> Michaelebeltoft: ja ECA, er et godt tilskud til en vægttabsplan (Tænkte bare ikke på det Gracias).\nJeg ser ingen grund til at sænke motionsniveauet, for derefter at hæve det igen. Jeg er enig i, at det kan have sine fordele, at variere sit kalorieindtag fra dag til dag (periodiseret diet), men at gå en rask tur, vil da altid forbrænde det samme antal kcal.\nKcal indtag kan let varieres ved at indtage hele æg, ost og fed fisk et par dage om ugen. Disse produkter er godt nok fede, men de indeholder en masse gode næringsstoffer i form af essientielle fedtsyrer, vitaminer, mineraler og proteiner med højt biologisk index. Disse næringsstoffer er vigtige, også når man er på diet.\nKort fortalt: BLIV VED med at motionere, men variere kcal-indtag :)\nVil du dermed også påstå at kroppen ikke vænner sig til træning og at en given slags træning altid producerer det samme resultat?\nPåstanden om at cardio altid brænder samme antal kalorier af, er ikke korrekt, fordi kroppen vænner sig til cardio på samme måde som den vænner sig til træning.\nDerfor vil det give en større effekt at skære ned og gradvist bygge op. Samme princip som ved periodisering.\nI grove træk må argumentet være således: Hvis den samme masse transporteres den samme strækning i det samme tidsrum, så må det koste det samme antal kcal.\nDen tilpasning kroppen har til kardiovalkulær træning er blandt andet forbedret hjerte- og lungekapacitet, og det er kan da godt være, at det påvirker energi forbruget marginalt. Men så er argumentet måske, at man skal stoppe cardio i en uge (3 timers gang koster mange kcal), for evt at kunne holde et marginalt højere energiforbrug ugen efter. Det mener jeg ikke giver mening.\nDin analog med vægttræning er interessant. Løsningen på at kroppen tilvænner sig vægttræning, er jo ikke at stoppe med at vægttræne i 1 mdr, for derefter at starte igen.\nHvis man skal periodisere sin cardio træning, så kan man variere intensiteten. Gå en kort og hurtig tur, eller gå en lang tur ved lavere intensitet.\nHvor det er korrekt at man ikke stopper med at træne en måned når man ikke længere kan opnå fremgang, forholder det sig anderledes med vægttab i dette tilfælde.\nManden laver cardio 1time hver aften! det er en heftig mængde!\nVi er vel enige om at kroppen efter en periode sætter forbrændingen ned pga øget stress i form af cardio og nedsat kost>vægttabsstop.\nHvis man har ramt muren, nytter det ikke at blive ved med at gøre det man i forvejen laver. Ergo er der to muligheder: enten øge intensitet/varighed af cardio eller sænke niveauet i en kort periode for at nulstille forbrændingen.\nMulighed 1: koster mere resourcemæssigt end afkastet, tab af muskelmasse etc, hvorimod mulighed 2, gør det muligt at udstrække vægttabsperioden i længere tid og giver i det lange løb et højere vægttab.\nAnalogien kan overføres på overtræning. Er man overtrænet, er det også en fin ide at holde en kort pause og lade kroppen komme til hægterne.\nJeg har meget svært ved at se, at man kan overtræne ved at GÅ 1 time om dagen. Min erfaring er at det ikke er en god idé at stoppe cardio, hvis man ønsker at tabe fedt. Det er selvfølgelig et spørgsmål om at tilpasse sin cardio, så det bliver et supplement til vægttræning, og hvis man viser tegn på overtræning, så holder man igen med cardio. Men gå ture er meget lav intensitet, det burde ikke volde problemer.\nHvorfor skulle man ikke kunne overtræne ved at gå 1 time/dag når det er i forbindelse BÅDE med diæt OG træning.\nDet er da en heftig belastning for kroppen, specielt som begynder.\nDet er i høj grad også et spørgsmål om hvilket udbytte man får når man rammer vægttabsmure.\nUdbyttet er ALTID dårligere efter 3-4 diætuge, mm. man cycler carbs/kalorier (Hvilket Munk ikke gør).\nPointen er her at man holder en pause i både diæt og cardio. Når man har gjort det, kan man påbegynde den igen.\nFor så at udskyde tidspunktet hvor man igen rammer muren, kan man cycle carbs/kalorier og gradvist indføre cardio.\nman vil tabe sig mere ved at lave lidt cardio og trappe det op gradvist, end ved at lægge ud med cardio 7 gange/uge.\nDet er en no-brainer og yderligere er det mindre belastende.\nJavel! man har ikke lyst til at skippe cardioen når man først er i gang, men resultaterne efterfølgende er altså bedre.\nHvorfor lave mere når man kan få samme resultat ved at lave mindre?\nJeg mener fuldstændig du overvurderer kroppens evne til at udføre et stykke arbejde, uden at forbruge energi på det. Har du noget dokumentation på din "no-brainer", for jeg tror ikke på det betyder så meget. Vi er enige om, at det er en god idé at variere sit kalorieindtag, men jeg holder stadig på, at det er bedst at holde sin cardio aktivitet højt.\nDu mener vel undervurdere?\nDet er almen viden at man ikke kan forvente at blive ved med at tabe sig ud i det uendelige.\nFaktum: kroppen nedregulerer stofskftet som reaktion på både kalorieunderskud og motion.\nSpørgsmål: får man mere ud af at sænke kalorieindtag og øge motion for at opnå det SAMME vægttab, som før nedreguleringen.\nSvar: Nej, resultatet står ikke mål med belastningen. Hvor er så pointen (Udfra vægttabs betragtning) at blive ved?\nForslag: hvis ikke man cycler kalorie indtag etc, er det en god ide at inføre cardio gradvist, hvilket gør at man kan øge intensiteten flere gange i træk.\nJa kroppen kan godt udføre arbejdet, men vægttabet vil falde, motivationen falde osv.\nIndsats vs udbytte!\nmm man synes det er sjovt at lave cardio 7gange/uge, så er det sgu' spild af tid.\nNEJ overvurderer. Din påstand er, at man kan blive ved med at udføre et stykke arbejde, men kroppen vil tilpasse sig arbejdet og bruge færre og færre kcal. Jeg mener kun det er en marginal tilpasning. Kroppen har brug for energi til at gå, løbe, cykle eller hvad den nu sættes til at gøre. Kroppen kan til en vis grad tilpasse sig et lavere kcal indtag, men jeg mener ikke energi forbruget ved aktivitet vil ændre sig væsenligt.\nLad os for et øjeblik antage at tilpasningen er marginal.\nHvor skal disse kalorier komme fra?\nKroppen vil holde på sit fedt, når den er i et kalorieunderskud og så er der kun et sted energien kan komme fra. Protein!\nMåske er det en af grundene til at KZ arbejdere ikke var ultra-rippede?\nPointen er at udbyttet er for ringe ift indsatsen til at det kan betale sig.\nJeg synes det er en helt forkert antagelse, at noget så lav intenst som en times gang dagligt kan resultere i overtræning. Kroppen er vanvittig god til at tilpasse sig, og meget af det man byder kroppen, vil hurtigt blive rutine. Hvad med jord og beton arbejdere, overtræner de ikke med alle de timers hårdt arbejde dagligt ?? Hvad med postbude, som cykler og går hele dagen på deres arbejde ?? Det er klart at et superintenst vægttræningsprogram, udført hver dag i flere timer, vil resultere i overtræning, da stress akkumulationen her er MEGET større end hvad kroppen har mulighed for at tilpasse sig. Men jeg kan ikke se, at det har nogen som helst betydning, at man går en tur på en time hver dag, oven i sin vægttræning. Det er muligt at det kan bidrage til at man ikke kan få MAKSIMALT udbytte af sin vægttræning, ved at gå så meget, men jeg tvivler på det er stressfuldt nok til at medfører overtræning.\nDet kan også godt lade sig gøre, sålænge der er nok mad.\nNår der er kalorieunderskud, er det langt sværere at restituere, og vi snakker nok heller ikke strøgtur men "Rask trav".\nJeg ved ikke om du selv har prøvet det, men hvis ikke du har så prøv at skrue ned for kalorierne, fasthold dit nuværende træningsprogram og tilføj 1 times cardio/dag.\nTro mig du bliver træt, selv med ECA.\nHvorom alting er, så var diskussionen oprindeligt hvorvidt det var hensigtsmæssigt for Munk at nedtrappe sin cardio i ca en uge, øge sit kalorieindtag svagt, for derefter at nedtrappe kalorier og langsomt indfase cardio.\nRationalet var at det er nemmere at opretholde et vægttab, hvis man ikke bruger alle tilrådighedstående "tricks" på en gang, men indfaser dem gradvist.\nPå den måde rammer man ikke muren i løbet af 3-4 uger, men kan blive ved med at tabe sig længere.\nOK, så lad os køre diskussionen tilbage på sporet med et par spørgsmål. Hvad er det helt konkret for en mur du snakker om ?? Har du nogen dokumentation for at effektiviteten (i vægttabs øjemed) af cardio træning mindskes, hvis man ikke laver den i faser som du foreslår ??\nJeg er enig i at kalorie indtaget bør cykles, men jeg kan ikke se nogen grund til at man skal skal droppe cardio træningen regelmæssigt, for at optimere vægttabet. Jeg kan se noget fornuftigt i at man periodisere sin cardio træning løbende, med henblik på intensitet og varighed, men jeg kan udelukkende kun se negative ting i at fjerne det helt i perioder.\nDu må meget gerne uddybe din teori, og helst med fysiologiske forklaringer på hvad du helt konkret mener der sker i kroppen hvis man ikke holder den nævnte pause ??\nVi er vel enige om at kroppen nedjusterer stofskiftet, som respons på nedsat kalorieindtag.\nDette sker som regel efter 3-4 uger>muren.\nNår man når dertil, skal man enten skrue yderligere ned for kalorierne eller øge cardio.\nDet er svært at øge cardio når man laver det 7gange/uge.\nUd over det problem, vil en sænkning af kalorier føre til et større tab af muskelmasse.\nDa Munk allerede havde spillet kortet med at øge cardio, kunne dette ikke lade sig gøre.\nFor at nulstille forbrændingen til baseline, foreslog jeg at droppe cardio i 1 uge og spise lidt mere.\nderefter kunne han så gradvist indfase sin cardio fx:\nuge 1-? 3 gange af 1/2 time\nNår det så holder op med at virke så enten øge antallet af gange eller sætte tiden op.\nI en nøddeskal så var det humlen.\nSå ja effektiviteten af cardio forringes, når stofskiftet nedreguleres> øget katabolisme hvis cardio øges.\nrationalet for helt at droppe cardio er at det er bedre at implementere cardio gradvist end på en gang.\nRent fysiologisk sker der ikke noget ved ikke at droppe cardio, andet end at kroppen får en slapper i den periode hvor kalorieindtaget er øget.\nDet giver bare ikke mening at fortsætte med cardio i den uge, da det ikke bliver muligt at indføre det igen gradvist.\nGenerelt ser din livsomlægning godt ud.\nJeg ser ingen tegn på, at du er løbet ind i en "mur".\nDit vægttab er da også fint, og dit mål er bestemt inden for rækkevidde.\nDer er ingen grund til at starte på letigen endnu. Du har jo vist, at du sagtens kan klare det selv.\nPga. dit knæ er løb ikke smart, måske er cykling lige dig?\nDet kan sagtens få din puls og fedtforbrænding op i "gear" :)\nJeg ser heller ingen grund til at sænke dit motionsniveau.\nAng. dine måltider, synes jeg Crawdaddy's forslag er gode. Et par grundregler, som du sikkert kender allerede:\nmange fibre, drik masser af vand, komplekse kulhydrater, lidt fedt(helst vegetabilsk eller marint), masser af grønt, tilpas med proteiner.\nskær fedt og simple kulhydrater.\nTil I andre:\nDet lader til at de fleste er enige om, at energiindtags-cykling er en god ide.\nMit spg.: Er der nogen videnskabelig basis for det?\nLyder som en dejlig forklaring, som vi sikkert alle forstår.\nDer er dog et par antagelser, som der ikke synes belæg for:\nAt "muren" nåes efter 3-4uger.\nAt den oprindelige forbrændingsrate kan genvindes ved 1uges pause.\nAt det, når "muren" nåes, er gavnligt at skrue op for cardio. Hvem siger, at det tager 3-4uger igen, førend kroppen ændrer forbrænding.\nAt forskellige cardio-trin skulle øge den samlede forbrænding contra high-pace-all-the-way.\nAt "muren" nåes indenfor 3-4 uger, forudsat at kalorier holdes konstante, er vist rimeligt anerkendt.\n"At den oprindelige forbrænding kan genvindes ved en uges pause" Hvad er problemet?\nHvis vi snakker om en krop som er på baseline, og man indfører cardio, så er det ikke hensigtsmæssigt at indføre alt cardio på 1 gang.\nFordi det ikke er nødvendigt.\nHvis du ikke laver cardio, og begynder at lave cardio 3 gange om ugen, så taber du dig hvis din diæt ellers fungerer.\nnår det holder op med at virke, så øger man cardio. Hvad er problemet?\nDet øger ikke den samlede forbrænding, men gør den periode hvor man effektivt kan lave cardio længere.\nsamtidigt slipper man for at starte med at lave marathon cardio fra dag1.\nProblemet er, at du siger, at en uges pause nulstiller kroppen. Hvis dette ikke kan underbygges videnskabeligt, er der jo ingen grund til at holde pausen.\nAt fuld cardio ikke er nødvendig i starten passer vel kun, hvis man går ud fra, at enten dyrker en person cardio eller også gør han ikke.\nDet vi snakker om, er ikke enten-eller, men mere et spg. om hvor meget.\nDet er jo klart, at hvis man går en tur hver dag, brænder man dobbelt så mange kal, som hvis man kun går hver anden dag,\nJeg ved ikke om du selv har været på diæt, og jeg har ikke lige dokumentation på mig......MEEEN Videnskabeligt underbygget????\nDet er da fint men det er jo ikke alt....Vi ved at vores krop tilpasser sig forholdende. Om det er en uge eller 8 dage eller 9 kan vel være fløjtende for en principiel diskusion. En uge er en tommelfingerregel som jeg af egen erfarng kan sige fungerer (For mig i det mindste).\nMen derfra og så til at sige at en pause ikke er nødvendig er et spring der ikke hænger sammen.\nVi er vel enige om at kroppen nedregulerer stofskiftet ikalorieunderskud OG opregulerer det i kalorieoverskiud.\nDerfor hvis man laver et kortvarigt kalorieoverskud, stiger forbrændingen.\nDet er korrekt at hvis en perosn allerede laver cardio, bliver vedkommende nødt til at lave mere cardio for at få samme effekt, derfor anbefalede jeg Munk at stryge cardio i en kort periode for at optimere effekten når han begynder igen og fordi han kan få samme effket ved at lave mindre.


Beredskabsfolk ud af skabet – BeredskabsInfo\nForsidenBrandvæsenBeredskabsfolk ud af skabet\nBeredskabsfolk ud af skabet\n16. juni 2013 Patrick Larsen Brandvæsen, Præhospital\nHvis man går rundt med tanken om, at beredskabet kun består af maskuline mænd med hang til mandehørm og sjofle vittigheder, kan man godt tro om igen. Det er en arbejdsplads for alle –uanset køn og seksuel orientering. Tim Ole Simonsen, Thorbjørn Nesjan og Jan Hansen er homoseksuelle og aldrig blevet mobbet af kollegerne på grund af deres seksualitet. Og i år går de sammen med andre fra beredskabet med i Copenhagen Prides parade.\n”Vi har i en årrække haft tanken om at medvirke i Priden, men det er først nu, at det er lykkedes os at få skabt ressourcerne til at kunne stille op. Med vores deltagelse i Priden vil vi gerne vise, at vores branche rummer mangfoldighed og tolerance. Nogle kunne få den tanke, at de ikke har en fremtid som for eksempel ambulanceredder, fordi de er homoseksuelle. Den misforståelse vil vi gerne være med til at rydde af vejen”, fortæller Tim Ole Simonsen til Out & About.\nSammen med Thorbjørn og Jan fortæller Tim, at flere af deres heteroseksuelle kolleger har valgt at støtte op om initiativet ved også at gå med i Copenhagen Prides parade, som i år afholdes 24. august. ”I andre lande, også i Europa, bliver homoseksuelle direkte chikaneret og eller negligeret af dem, der ellers skal passe på dem. I Danmark går vi i uniformer med i Priden”, siger Tim Ole Simonsen.\n”Det er første år vi prøver at samle deltagere fra vores branche til Priden. Vi håber, mange vil bakke op og deltage. Allerede nu er der deltagere fra det meste af landet, men vi vil gerne være mange flere. Alle os, der deltager i Priden i uniform, har måttet bede om lov af vores arbejdsgivere. Heldigvis har alle de chefer, der er blevet spurgt, bakket op om vores deltagelse i Priden i uniform. Det er vi glade for og stolte af”, fortæller Tim Ole Simonsen.\nTim Ole Simonsen tilføjer, at brandfolk, ambulancereddere, politifolk, forsvarsansatte og andre medarbejdere i beredskabet kan skrive til [email protected] eller på Facebook-profilen ”Blå blink på Priden”, hvis de ønsker at gå sammen med deres kolleger til Copenhagen Pride.


Største dating side Glostrup, casual dating secret Göttingen\nFra 12015 hedder det samlede hospital Rigshospitalet. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal gjorde etableringen mulig.\nRigshospitalet er et højt specialiseret hospital med ekspertfunktioner inden for stort set alle sundhedsfaglige områder. Godt halvdelen af patienterne kommer fra Region Hovedstaden (med Bornholm), mens resten kommer fra det øvrige Danmark og udlandet, dog primært Sjælland, samt Grønland og Færøerne. Landingspladsen anvendes jævnligt af Eskadrille 722's redningshelikoptere til aflevering af akutte patienter.\nDer er mulighed for at bestille mad i forbindelse med Gokartkørslen.\nVi har en fuldtids mekanikere som konstant sørger for at holde vores gokarts up to date.70.000 borgere i Københavns Kommune, primært bosiddende i Indre By og på Østerbro. Det første Rigshospital var tegnet af arkitekt Martin Borch og blev indviet på Blegdamsfælled i 1910 og skulle behandle patienter fra hele Danmark. bestes dating portal Potsdam Hospitalet er beliggende ved Fælledparken på Østerbro i København og ved Nordre Ringvej i Glostrup. Samtidig lukkede Det kongelige Frederiks Hospital i Bredgade. Frem til 1995 var Rigshospitalet ejet af staten, men blev herefter overtaget af det fælleskommunale Hovedstadens Sygehusfællesskab.Er der tale om første gangs by-passoperation, er risikoen for at dø i forbindelse med operationen omkring 1,5% og ca.90 % gennemfører operationen uden nogen form for komplikationer.\n1958 vedtog man at udvide hospitalet, og opførelsen af de nye bygninger stod på i årene 1960-1978. Hospitalet indgik desuden i Københavns Universitetshospital. Siden 2007 har hospitalet været drevet af Region Hovedstaden.I 1970 tog Rigshospitalet første del af det 71 m og 16 etager høje Centralkompleks i brug, og i 1974 stod Sydkomplekset færdigt. 1.januar 2015 fusionerede Rigshospitalet og Glostrup Hospital. Gokartkørsels kan bruges i forbindelse med alle slags arrangementer – familie udflugt, børnefødselsdag, blå mandag, polterabend, herreklub, dameklub, firmaarrangement, julefrokost, institutionsudflugt, etc.I har mulighed for at kombinere gokartkørslen med Ballerup eventcenters øvrige faciliteter. møderum, konferencerum, festsale og alle vores aktiviteter - Event4fun, Poker, GPS-spil, Dans, Fægtning, Indspilning af CD etc.Alle stuer på hjertekirurgisk afdeling er udstyret med bad, toilet og eget TV. Pårørende kan bo på Patienthotellet og besøge patienten døgnet rundt. I afdelingen vil vi altid gerne være behjælpeligemed at arrangere hjemtransport med fly eller tog efter operationen.De to vigtigste årsager til sygdom i aortaklappen er forsnævringer og utæthed. Ved sygdom i aortaklappen udvikler patienter langsomt fremadskridende symptomer i form af åndenød og smerter i brystet.Rigshospitalets Hjertecenter udfører alle former for moderne by-pass og hjerteklapkirurgi.


thyssenkrupp testtårn - thyssenkrupp Elevator\nthyssenkrupp testtårn: Fremtiden begynder nu\nForskningsaktiviteter er officielt lanceret på testtårnet i Rottweil\nTårnet vil være banebrydende for innovationer og nytænkning i elevatorindustrien\nMed lanceringen af sine F&U-aktiviteter i testtårnet i Rottweil, fortsætter thyssenkrupp forandringen af sin elevatorforretning og elevatorindustrien med stormskridt. Mens byer kæmper med befolkningstilvækst og overbelastet infrastruktur, markerer indvielsen af tårnets forskningsfaciliteter i den ældste by i Baden-Württemberg, en afgørende milepæl i mødet med udfordringerne ved urbanisering. Især fordi effektiv mobilitet i bygninger spiller en afgørende rolle i bæredygtig vækst i byerne.\n"Indførelsen af vores forebyggende vedligeholdelsesløsning MAX og integration af Microsofts HoloLens i vores serviceprocesser har vist, at selv en konservativ sektor som elevatorindustrien, der ikke har gennemgået større ændringer i de sidste 150 år, kan revolutioneres gennem innovation og digitalisering.", siger Andreas Schierenbeck, CEO for thyssenkrupp Elevator. "Med Rottweil testtårnet styrker vi vores kerneforretning - elevatorindustri - med banebrydende løsninger, der giver os mulighed for at omdefinere mobilitet i byerne og gøre disse til de bedste steder at bo."\nEn sådan løsning, som snart bliver testet i Rottweil, er MULTI®, med tre af tolv skakter i testtårnet, udelukkende designet til dette nye elevatoranlæg. Den magnetiske levitationsteknologi udviklet til hurtigtoge, anvendes i lineære motordrev, og giver en række fordele: På grund af den tovfrie konstruktion, kan flere elevatorer operere i en enkelt skakt. Dette øger transportkapaciteten med op til 50 procent og reducerer samtidig pladsbehovet til elevatorskakten i bygningen med 50 %. Da elevatorerne kan bevæge sig sidelæns og uden højdebegrænsninger, åbner MULTI® hidtil usete muligheder i arkitektur og design af bygninger.\nSom en indikator for behovet for hurtigere og mere effektive transportløsninger i bygninger, søges der i et aktuelt tysk lovforslag, at revidere tidligere store restriktioner, for at afhjælpe manglen på boliger og skabe flere opholdssteder i byer. Beboelsesejendomme skal bygges højere og tættere. Derfor er konventionelle tovbårne elevatorer også et fokusområde for thyssenkrupps ingeniører, med det 246 meter høje tårn, som muliggør højhastighedstest på op til 64,8 kilometer i timen (18 m/s).\nDe officielle F&U aktiviteter i tårnet vil starte med overdragelsen fra hovedentreprenør Züblin til thyssenkrupp. Med tanke på funktion som et vigtigt innovationscenter for elevatorteknologi, har thyssenkrupp sikret sig, at testtårnet overdrages til tiden og til budget.\nDen fulde pressemeddelelse kan findes her.


Nyheder - Tolkene.dk\nMængderabat på tolkning\nSpørgsmål, vi tit bliver stillet\nOplært i fjerntolkning\nVi er lige blevet oplært af teknikfirmaet Teletech i de tekniske aspekter af fjerntolkning (Remote Simultaneous Interpreting, forkortet RSI eller bare RI). Fjerntolkning (RSI) foregår på platforme styret af teknikere. Platformen erstatter tolkekabinen og tolkeudstyret. Teknikeren skal være på under hele mødet og gør et stort arbejde forud for mødet.\nFjerntolkning (RSI) stiller krav til tolkens udstyr derhjemme: krav til computeren, internetforbindelsen, høretelefonerne og bordmikrofonen. De krav gennemgår teknikeren med den enkelte tolk forud for opgaven, så der ikke opstår problemer under tolkningen. I disse dage foregår der en specifik oplæring af tolkene, fordi det hele er så nyt.\nHvis I vil booke fjerntolkning (RSI) hos os, kan vi også arrangere alt det tekniske. Så bestiller vi vores faste teknikere til at stå for valg af platform, oplæring af tolkene i netop den platform og i alt det, der er anderledes ved fjerntolkning (RSI). Vores faste teknikere kan stå for al lyden til mødet – altså også selve mødet og mødedeltagernes input og output.\nFjerntolkning (RSI) er kommet for at blive. Fjerntolkning (RSI) har fandtes længe – men det er nyt, at der pludselig er brug for det i så stort et omfang. Det skyldes selvsagt pandemien – og pandemier kan der godt komme flere af i fremtiden. Vi kan tilbyde, at booking af konferencetolke til fremmøde kan erstattes af fjerntolke, hvis force majeure gør det umuligt for mødet at blive afholdt ved personligt fremmøde fra deltagerne og tolkene.\nBulgarsk dialogtolk til podcast\nUnder pandemien blev vi ringet op af en journalist.\nHan skulle interviewe en kilde i Bulgarien.\nDer er meget få bulgarske tolke i Danmark,\nmen vi havde en dygtig tolk klar til telefonkonferencen.\nHun satte sig ind i emnet for interviewet,\nog journalisten var mægtigt tilfreds.\nInterviewet skulle bruges i en podcast,\nog tolkens stemme indgår nu i lydbilledet,\nsådan at publikum kan forstå, hvad kilden siger.\nVi lægger et link op, når podcasten er udgivet.\nDansk Flygtningehjælps Tolkeservice lukker.\nOrganisationen lukker også sine sprogskoler.\nDet vil øge behovet for tolk til borgere.\nFast kunde kommer godt i mål\nVores kunde Nord Stream 2 AG får den tilladelse\ntil at trække en gasrørsledning gennem Øresund,\nsom aktieselskabet har lobbyet for i årevis.\nTolkene.dk bistod med simultantolke hele vejen\ntil en lang række borgermøder på Bornholm.\nBorgermøderne havde til formål at berolige de skeptiske.\nVi kom i lokalavisen som et vigtigt led i kommunikationen.\nRetsvæsnets uansvarlige udbud\nRigspolitiet sender al retstolkning i udbud.\nTolkningen overtages af Easy Translate:\nunge forretningsdrenge uden forstand på tolkning.\nUdbudsordningen skal højne niveauet.\nI stedet bryder alting sammen.\nFuldstændigt som forudsagt af de uddannede tolke.\nTolkene nægter at arbejde til underbetaling,\nog Easy Translate kan slet, slet ikke levere.\nTil sidst må Rigspolitiet opgive udbuddet.\nKonkurrencestyrelsen truer de mest åbenmundede tolke\nmed millionbøder og fængselsstraffe.\nNu kører man med den gamle tolkeliste\nog vil ikke ud med, hvilke planer der er på sigt.\nSandsynligvis er planen et nyt udbud.\nTolkene.dk nærlæste udbudsdokumenterne i sin tid.\nIntet bureau kan leve op til kravene\nom at sikre svinebillig kvalitetstolkning.\nVi mener, at staten bør løfte sit ansvar\nog uddanne tolke i de sprog, hvor der er behov.\nDet er uvigtigt, om formidling er intern eller ekstern.\nI Sverige står to bureauer for det offentliges tolkning.\nI Danmark fungerer det bedre, når Rigspolitiet\nkører med sin egen liste til brug for hele retsvæsnet.\n(Det kan bare undre, at listen ikke er offentligt tilgængelig,\nog at end ikke advokater har adgang til den.\nDet er til vores fordel som bureau, men ikke noget vi finder rimeligt.)\nDet afgørende er, at formidlingen er fagligt forsvarlig,\nog at hyren er god nok til at sikre kvalificerede tolke\n– og at der overhovedet findes kvalificerede tolke.\nGode tolke får man ved at bruge kvalificeret formidling,\nlægge et rimeligt budget og uddanne tolke på universiteterne.


Du kan styrke den fælles sikkerhed ved at dele information om trusler - Computerworld\nDu kan styrke den fælles sikkerhed ved at dele information om trusler\nKlumme: Ved at dele oplysninger om aktuelle angreb på informationssikkerheden kan virksomheder øge både deres egen og samfundets samlede sikkerhed.\n26. september 2019 kl. 10.30\nBestyrelsesmedlem i Rådet for Digital Sikkerhed\nShehzad Ahmad er bestyrelsesmedlem i Rådet for Digital Sikkerhed, som han var med til at starte i 2012.\nHan sidder i den europæriske TF-CSIRT's steering committee, og så er han ansat hos Nets Denmark A/S som Head of Information Security, Denmark.\nHans meninger og holdninger er hans personlige og ikke nødvendigvis Nets’.\nHan opdaterer en gang om måneden Computerworlds læsere med de seneste tendenser inden for informationssikkerhed.\nMålrettede angreb går let under radaren. Vi hører alle sammen om de store angreb, hvor tusindvis af computere verden over bliver ramt af den samme orm.\nMen et angreb, der er rettet direkte mod udvalgte virksomheder eller organisationer, får ikke samme opmærksomhed.\nHvad ville du sige til at få besked, når en virksomhed i samme branche som din egen bliver udsat for et angreb?\nDet kan lade sig gøre, hvis vi samarbejder: Vi giver besked til vores samarbejdspartnere, når vi ser et angrebsforsøg. Til gengæld gør de det samme for os.\nJeg har været fortaler for den type samarbejde i mange år.\nMen jeg har også måttet erkende, at flere elementer gør det vanskeligt at samarbejde om sikkerhed.\nEt element er kultur, et andet teknologi.\nVi skal nå frem til det punkt, hvor alle erkender, at fordelene ved at dele information mere end opvejer ulemperne. De kriminelle samarbejder allerede – hvorfor skulle vi andre ikke gøre det?\nKulturen udgør et vigtigt element: Vi kan have en virksomhedskultur, hvor vi foretrækker at holde informationerne for os selv frem for at dele dem.\nDet kan der være gode grunde til.\nHvis vi deler informationer med virksomheder i samme branche, er de vores konkurrenter.\nMåske kan de få en konkurrencefordel ud af at vide, at vi er udsat for et angreb.\nLøsningen her er at opbygge tillid.\nHvis der er tillid mellem parterne, kan de udveksle oplysninger i tillid til, at de ikke bliver misbrugt.\nVi skal nå frem til det punkt, hvor alle erkender, at fordelene ved at dele information mere end opvejer ulemperne.\nDe kriminelle samarbejder allerede – hvorfor skulle vi andre ikke gøre det?\nTeknologi muliggør deling\nTidligere var teknologien også med til at spænde ben for de gode intentioner om at dele sikkerhedsdata: Det var simpelthen svært at sætte op.\nFor halvandet år siden gjorde min tidligere medarbejder Dennis Rand mig imidlertid opmærksom på open source-projektet MISP.\nHan mente, det var værd at se nærmere på.\nMISP stod oprindelig for Malware Information Sharing Platform.\nNavnet er siden blevet udvidet til Open Source Threat Intelligence Platform & Open Standards For Threat Information Sharing.\nI dag er MISP nærmest blevet en de facto standard for udveksling af trusselsdata. Det gode forslag fra Dennis Rand har ført til, at jeg for første gang nogen sinde har sat et klistermærke på min laptop: Nu reklamerer jeg for MISP Threat Sharing.\nI dag er MISP nærmest blevet en de facto standard for udveksling af trusselsdata.\nDet gode forslag fra Dennis Rand har ført til, at jeg for første gang nogen sinde har sat et klistermærke på min laptop: Nu reklamerer jeg for MISP Threat Sharing.\nDet er software, der gør det muligt at organisere og dele information om skadelig software og andre sikkerhedstrusler.\nMISP indeholder en database, hvor man kan indlægge informationer om angreb.\nDet vil typisk være IOC’er (Indicator Of Compromise).\nEn IOC kan for eksempel være IP-adressen på en server, som skadelige programmer kan downloades fra. Eller det kan være hashværdien for et skadeligt program.\nEn korrelationsfunktion gør det muligt at opdage sammenhænge mellem data.\nAlt det får man også i en række andre værktøjer til intern brug i sikkerhedsafdelinger.\nDet særlige ved MISP er, at det i høj grad fokuserer på at dele information.\nDeling kræver, at hver deltager i samarbejdet installerer sin egen instans af MISP.\nDerefter kan programmerne udveksle data ud fra regler, man sætter op.\nMISP er udviklet i Europa, hvor jeg hører om stadig flere organisationer, der tager det i brug.\nPersondata er en udfordring\nNår vi deler data, er der de senere år opstået en særlig udfordring: Beskyttelse af persondata.\nSiden indførelsen af GDPR (EU’s databeskyttelsesdirektiv) har vi skullet være ekstra opmærksomme på, hvordan vi håndterer persondata.\nDer kan indgå persondata i de data om sikkerhedshændelser, vi gerne vil dele.\nI nogle tilfælde kan en IP-adresse således være persondata. Det gælder, hvis den kan henføres til en bestemt person, der har haft den tildelt på et givet tidspunkt.\nDer kan også være persondata i form af mail-adresser, fx ved registrering af phishing-forsøg.\nGDPR forbyder ikke deling af information om sikkerhedshændelser.\nMen delingen skal overholde principperne om for eksempel dataminimering, hvor vi kun registrerer og deler de data, der er nødvendige for at udføre vores sikkerhedsopgaver.\nFør man deler information om trusler, bør man derfor overveje persondatavinklen.\nHvem skal vi dele med?\nNår man har besluttet sig for at dele informationer om sikkerhedstrusler, må man afgøre, hvem man vil dele med.\nEt par muligheder er at gå efter geografi eller branche.\nDen geografiske tilgang går ud på at samarbejde med lokale firmaer – i samme by, landsdel eller land.\nOfte er de it-kriminelle imidlertid ligeglade med geografien. De angriber alle, de kan få øje på.\nDerfor kan det give mere mening at søge et branchefællesskab.\nDet er nyttigt, fordi en trussel rettet mod én virksomhed i branchen ofte også vil være relevant for andre at beskytte sig mod.\nSom nævnt ovenfor er det afgørende at etablere tillid mellem deltagerne, da der i branchefællesskaber også er konkurrenceaspektet at tage hensyn til.\nMen kan man få det plads, er der klare gevinster at hente.\nI Norden har en række finansvirksomheder således etableret Nordic Financial CERT.\nHer samarbejder virksomheder, der ellers er konkurrenter, om at dele informationer om trusler mod finanssektoren.\nJeg kan kun opfordre andre til at gøre noget lignende. Samarbejde styrker sikkerheden!\nSådan skaber du tillid hos ledelsen: Sørg for at udarbejde rapporter om sikkerhedsarbejdet


TV 2 opgiver at udlevere materiale fra droppet #MeToo-dokumentar - Journalisten\nKim Agersten, Carsten Snejbjerg, Palle Hedemann/ nf-nf, Jens Dige, Torben Andahl ( alle Ritzau Scanpix) og TV2\nDet har ikke været muligt for TV 2 at overdrage dokumentarprojektet til et andet medie, skriver ledelsen i intern mail til medarbejderne. I stedet starter Politiken og Impact TV forfra med at grave\nTV 2 kommer ikke til at udlevere materiale fra den dokumentar om sexisme og seksuelle krænkelser på tv-stationen, som kanalen har droppet.\nDet fremgår af en mail, som nyhedschef Jacob Kwon har sendt til TV 2’s medarbejdere.\nHer lyder det, at Jacob Kwon har arbejdet sammen med chefer og tilrettelæggere i TV 2’s dokumentarafdeling for at sikre, at et andet medie kunne løfte opgaven med et tilsvarende projekt.\n“Det har været en intens, men også kompliceret proces. Der har været både juridiske, etiske og praktiske udfordringer i forhold til at kunne overdrage projektet til et nyt medie. Derfor har det ikke været muligt at udlevere materialet,” skriver Jacob Kwon i mailen.\nBerlingske har tidligere skrevet, at avisen har været i dialog med TV 2 om materialet, men ville takke nej af etiske årsager. I dag har Politikens chefredaktør så fortalt, at Politiken og Impact TV er gået sammen om at starte et helt nyt projekt, der skal afdække sexisme, sexchikane og magtmisbrug hos TV 2.\nTilrettelægger fra TV 2 følger med\nOg det er en “rigtig god løsning, så historien kan komme ud på et troværdigt medie”, skriver Jacob Kwon i mailen til TV 2-medarbejderne.\n“Vi har stor tillid til, at Politiken sammen med Impact vil løfte opgaven ansvarligt og troværdigt,” skriver han.\nImpact TV har i forbindelse med projektet ansat en af de tilrettelæggere fra TV 2, der har arbejdet på den droppede dokumentar. Det betyder dog ikke, at noget af materialet kommer ud fra TV 2.\n“Politiken har det fulde redaktionelle ansvar for deres fælles projekt, og de får ikke adgang til TV 2’s optagelser og research. De vil nu starte forfra og skabe deres eget projekt. Nu slipper vi processen, og det vil være op til Politiken og Impact, hvad det videre forløb bliver. Vi har i ledelsen ikke ønsket at lægge låg på noget, og derfor er jeg også meget tilfreds med, at Politiken og Impact tager tråden op efter TV 2,” skriver Jacob Kwon.\nChefredaktør på Politiken, Christian Jensen, siger til Politiken, at arbejdet starter helt forfra, og at det er uvist, hvor det bærer hen:\n“Der er talt tilstrækkeligt om alt det, der er gået forud. Nu går vi i gang med arbejdet og researchen, og det er i sagens natur for tidligt at sige, hvor det fører hen,” siger Politikens chefredaktør, Christian Jensen, til Politiken.\nDet vakte i starten af januar ramaskrig på TV 2, da det blev besluttet at droppe dokumentarprojektet. Begrundelsen fra nyhedsledelsen var, at det ville være utroværdigt, hvis TV 2 undersøgte sig selv.\nDet opfattede en lang række medarbejdere som et angreb på deres redaktionelle frihed og deres troværdighed. Også dokumentarcheferne kritiserede beslutningen, som de mener skader TV 2’s troværdighed.\nJournalisten forsøger at få et interview med Jacob Kwon og Christian Jensen.


Skat.dk: Beskatning af et engangsbeløb udbetalt i forbindelse af opsætning af mobiltelefonantenner\n04 Sep 2009 12:50\n25 Aug 2009 11:57\nEngangsbeløb, erstatning, mobiltelefonantenne\nSkatterådet fandt, at et engangsbeløb på 220.000 kr. udbetalt i forbindelse med opsætning af mobiltelefonantenner er skattepligtig, idet beløbet i overensstemmelse med den indgåede kontrakt skal betragtes som betaling for leje og ikke som "kompensation for strålingsfare".\nLigningsvejledning 2009-2 A.B.4.4.1\nEr en kompensation for gene og strålingsfare udbetalt i forbindelse med opsætning af mobiltelefonantenner skattepligtig?\nSpørger ejer i fællesskab med B ejendommen A.\nDen 6. februar 2008 har spørger indgået lokalitetslejekontrakt med C om at opsætte max. 3 mikro panelantenner (placeret i position 0, 150 og 270 grader) på det eksisterende Tv-antenne bærerør, samt 2 teknik kabinetter. Bærerøret udskiftes i den forbindelse, og de eksisterende antenner til radio og Tv, der var i drift, genopsættes.\nDet fremgår af kontraktens § 4, at den årlige leje udgør kr. 10.000 (eksl. moms). Endvidere betales et engangsbeløb på kr. 220.000. Leje reguleres første gang den 1. januar 2009.\nDet fremgår yderligere af kontraktens § 5, pkt. 5.3, at lejemålet kan opsiges med 12 måneders varsel til den 1. i en måned. Lejemålet er dog uopsigeligt i 10 år fra ibrugtagningstidspunktet. Lejekontrakten kan dog opsiges med 6 måneders varsel fra udlejers side ved et evt. salg eller fraflytning af ejendomme, såfremt den nye udlejer/beboer ikke er interesseret i at bibeholde lejekontrakten.\nEndvidere fremgår det af § 5, pkt. 5.14, at begge parter kan opsige lejemålet, hvis det opsatte udstyr medfører gener, herunder forstyrrelser på udlejers eller andres korrekt fungerede udstyr, og lejer ikke har afhjulpet disse inden en mellem parterne nærmere aftalt frist. For så vidt angår fristen, har udlejer dog ret til at fremsætte påkrav om fristens længde, såfremt der ikke opnås enighed om denne mellem parterne. Tidsfristen for, at lejer kan komme ud og se på evt. gener, er 48 timer.\nSpørger er af den opfattelse, at engangsbeløbet har karakter af en kompensation for sundhedsrisikoen ved udsættelse for strålingsfare fra mobilsignaler, samt gener ved opsætning og drift af antennerne, og derfor ikke bør anses for en skattepligtig indkomst.\nFor selve lejen modtages kvartalvis leje, som selvangives.\nFor så vidt angår kontrakten, har spørger anført, at han under forhandlingerne med C's repræsentanter har gjort gældende, at en aftale må tage højde for:\nen rimelig leje for pladsen på spørgers gavl og antennerør til opsætning af C's teknikkabinetter og antenner. Denne leje skal også dække gener, der er påført spørger i forbindelse med arbejdet med opsættelse og vedligeholdelse af udstyret,\nen kompensation for, at spørgers hus skæmmes kosmetisk af de opsatte antenner og de to teknikkabinetter, som kan forårsage støjgener,\nen kompensation for den risiko, spørgers familie udsættes for i forbindelse med stråling fra antennesignaler. Dette skal komme alle familiens 5 medlemmer til gode, dvs. både spørger, hans ægtefælle B og parrets 3 børn.\nDer spørges om et engangsbeløb på 220.000 kr. udbetalt i forbindelse med opsætning af mobiltelefonantenner er skattepligtig.\nSpørger har anført at beløbet bør betragtes som en kompensation for gener og strålingsfare som følge af opsætning af mobiltelefonantenner.\nSKAT er derfor af den opfattelse, at det indledningsvis må afklares, hvorvidt det udbetalte engangsbeløb er omfattet af reglerne i ejendomsavancebeskatningsloven eller reglerne i patientforsikringsloven inden beløbet kan kvalificeres i skattemæssige henseende.\nDet fremgår det af ejendomsavancebeskatningslovens § 2, at erstatnings- og forsikringssummer sidestilles med salgssummer, jf. dog §§ 10 og 11. Ejendomsavancebeskatningslovens § 10 vedrører genanbringelse, mens § 11 vedrører ekspropriation. Ingen af disse bestemmelser er således anvendelige i den nærværende sag.\nUdbetaling af erstatnings- og forsikringssummer forudsætter dernæst, at der er tale om skader på ejendommen.\nIfølge kontraktens § 2 kan lejer, dvs. C opsætte max. 3 mikroantenner på det eksisterende Tv-antenne bærerør. Bærerøret udskiftes, og de eksisterende antenner til radio og TV, der på nuværende tidspunkt er i drift, genopsættes.\nDet fremgår af den vedhæftede skitse, at mikroantenner opsættes i 8 m højde. Derudover opsættes 2 teknikkabinetter på ejendommen. Antennerne og kabinetterne kan således fjernes fra ejendommen uden skade for ejendommens fysiske tilstand.\nDet fremgår af kontraktens § 4, der bærer overskriften: "Lejen og dens regulering", at den årlige leje udgør 10.000 kr., samt at der endvidere betales et engangsbeløb på 220.000.\nI kontrakten nævnes hverken, at dette engangsbeløb skal betragtes som kompensation, eller at beløbet skal betragtes som erstatning for gener og strålingsfare.\nFor så vidt angår gener fra anlægget er det derimod nævnt i kontraktens § 5, pkt. 5.14, at begge parter kan opsige lejemålet, hvis lejers udstyr medfører gener, herunder forstyrrelser på udlejers eller andres korrekt fungerede udstyr, når lejer ikke har afhjulpet disse gener inden en mellem parterne nærmere aftalt frist. For så vidt angår fristen, har udlejer dog ret til at fremsætte påkrav om fristen længde, såfremt der ikke opnås enighed om denne mellem parterne. Tidsfristen for at lejer kan komme ud og se på evt. gener er 48 timer.\nSKAT vurderer således, at formålet med det udbetalte engangsbeløb ikke er en kompensation for gener, idet kontrakten udtrykkeligt bestemmer, at eventuelle gener skal afhjælpes.\nSpørger har dernæst anført, at engangsbeløbet kan betragtes som en kompensation for en strålingsfare, opstået i forbindelse med opsætning af mobiltelefonantenner.\nSKAT bemærker, at den skattemæssige kvalificering af erstatninger, der udbetales som følge af personskader som skattepligtig eller skattefri afhænger af, hvilket tab, der skal erstattes.\nSåfremt der er tale om økonomisk kompensation udbetalt efter patientforsikringsloven, er løbende udbetalinger for tab af erhvervsevne altid skattepligtige, mens erstatninger, der udbetales som engangsbeløb er skattefri. Med andre ord betragtes erstatninger, der træder i stedet for lønindkomst, dvs. erstatninger for tabt arbejdsfortjeneste som skattepligtig indkomst, mens erstatninger for varigt men er skattefri.\nReglerne er mere detaljeret beskrevet i Ligningsvejledningen 2009-1 A.B.4.4.1.\nI den nærværende sag har spørger tilkendegivet, at beløbet bør anses for en kompensation for strålingsfare.\nSKAT må således fremhæve, at der på tidspunktet for udbetaling af beløbet ikke findes beviser for sundhedsskader hos ejendommens beboer. Spørger selv anvender formulering: "kompensation for strålingsfare", hvilket indebærer, at det på nuværende tidspunkt ikke kan slås fast, om beboerne på et tidspunkt vil lide overlast, der kan føre til varigt mén.\nSKAT må således konstatere, at det udbetalte engangsbeløb i overensstemmelse med kontrakten skal betragtes som betaling for leje.\nSKAT indstiller derfor, at spørgsmål besvares bekræftende, dvs. at beløb er skattepligtig for ejendommens ejer.


Hver fjedre kommune forventer fyringer\nHver fjedre kommune forventer, at der skal fyres medarbejdere i år og næste år, viser en ny rundspørge.\nFredag d. 06. juni 2014, kl. 18.54\nDer er lagt op til afskedigelser i mange af landets kommuner.\nEn rundspørge til 72 økonomiansvarlige i de danske kommuner, som Epinion har lavet for FOA, viser, at hver fjerde kommune forventer at fyre ansatte i løbet af 2014 og 2015. Helt præcist forventer hver fjerde kommune et fald i antallet af medarbejdere resten af året, mens hver anden kommune forventer afskedigelser i 2015.\nFOAs forbundsformand, Dennis Kristensen, er bekymret over situationen.\n»Det er dybt deprimerende, hvis de gennemfører afskedigelser, der ikke er nødvendige. Det bremser væksten, gør folk arbejdsløse og forringer velfærden på samme tid,« siger Dennis Kristensen i en pressemeddelelse.\nFOAs rundspørge er lavet, inden regeringen tidligere på ugen indgik en aftale om kommunernes økonomi for 2015. Dennis Kristensen mener dog ikke, at den nye økonomiaftale vil redde arbejdspladser.\n»Desværre er der ikke meget hjælp at hente i den nye aftale for kommunerne. Kommunernes økonomi bliver omtrent den sammen i 2015 som i 2014. Det ser kun ud til, at det er sundhedsområdet, der får lidt. Dermed risikerer den dårlige udvikling at fortsætte ind i 2015,« siger han.\nI perioden 2009 til februar 2014 er antallet af ordinært ansatte personer i kommunerne ifølge FOA faldet med 38.600.\nDerfor er der behov for, at der slækkes på de økonomiske rammer for kommunerne, mener Dennis Kristensen.\n»Kommunerne har bevist, at de kan overholde deres budgetter. Alternativet er at lave sanktioner for ikke at bruge budgettet og dermed modarbejde den vækst, som regeringen prøver at gennemføre,« siger han.\nkamera da revolver affyrede


Viden om Laminering, historien bag Laminering, og Laminering oprindelse\nViden om Laminering hos Visible.dk – Hvad er Laminering?\nLaminering er ofte det første indtryk, kunden får af virksomheden. Ligesom når vi møder nogen for første gang, er det første indtryk vigtigt – også i forbindelse med dokumenter, visitkort, tryksager og grafiske produkter. Vi danner os hurtigt et billede af personen, som det drejer sig om. Det samme gælder for de dokumenter, vi sender hver dag. De giver modtageren et billede af din virksomhed - de kan afspejle omhyggelighed og kvalitet - eller det stik modsatte. Et flot lamineret dokument giver et professionelt billede af virksomheden. Det skiller virksomheden ud fra mængden, hvilket kan være af afgørende betydning ved valg af leverandør\nLaminering af tryksager er en proces, hvor et tryk på papir eller karton svejses inde mellem to lag plastfolie. Herved fremkommer et ret stift skilt eller kort, hvor trykket er beskyttet mod selv meget kraftige mekaniske påvirkninger. Metoden anvendes f.eks. til medlemskort, lommekalendere, skilte og forskellige former for "point of sales" materialer.


Husk lige datoen - webprojektledelse\nFor læseren er det nemlig helt umuligt at regne ud, hvornår nyheden var en nyhed. Der er ingen dato på!\nEn gang i mellem lykkes det at finde en tidsangivelse på siden ved at grave sig helt ind i sidens kildekode (stil cursoren i sitets hovedfelt og brug venstreklik). Men for det meste lades læseren i stikken.\nSå hermed et enkelt, venligt, brugerorienteret råd: Husk at fortælle jeres web-udviklere, at der skal dato på sitets nyheder. Ikke kun ude i nyhedslisten eller oversigten men helt inde på siden.\nDatoen skal ikke ligge i bunden som et “sidst opdateret” felt. Vil I opfattes som seriøse og professionelle nyhedsudgivere, så sæt den i toppen. Gerne over en byline, som rummer navn og e-mail på forfatteren eller journalisten.\nTags: projektledelse, strategi\nGode råd trækker trafik Få styr på de digitale facts


Tosprogede elever gør skolen bedre - politiken.dk\nTosprogede elever gør skolen bedre\nTosprogede elever er generelt en gevinst i folkeskolen. Flygtninge- og indvandrerbørnene er bl.a. med til at skabe bedre danskundervisning og sprede læselyst i klassen, skriver Morgenavisen Jyllands-Posten. »Vi er virkelig glade for de flygtningebørn, vi har fået. Thyborøn ligger nærmest ved verdens ende, og det er godt for børnene herude vestpå at få et pust fra den store verden«, siger Michael Laursen, der er inspektør på Thyborøn Skole.\n»De har en helt anden iver efter at lære end danske børn. Når læreren kommer ind ad døren, sidder de med øjne så store som tekopper, parate til at tage imod. Det giver et kick for lærerne, og spreder læselyst i klassen«, fortæller Michael Laursen.\n»Tilstedeværelsen af tosprogede børn gør, at der kommer mere fokus på dansk som redskabssprog«, siger Anne Froberg, leder af Udviklingscenter for undervisning og uddannelse af tosprogede børn.\nEn bondegård er ikke blot en bondegård\nAnne Froberg mener, at det er en fordel for de danske børn, at der er tosprogede børn i klassen.\n»Lærerne gør f.eks. mere ud af at forklare betydningen af et ord, som de ellers ville have gået let hen over. Tag ordet bondegård. I en lærebog ville det sikkert være illustreret med en trelænget gård med køer og får. Men sådan ser ingen bondegårde ud i dag. Det tager lærerne sig nu tid til at forklare på grund af de tosprogede børn«.


Afgift efter emballageafgiftsloven af poser med forsegling - Skat.dk\n11 Sep 2014 14:59\n26 Aug 2014 12:52\nPose med hank forsegling\nSkatterådet bekræfter, at der ikke skal svares afgift efter emballageafgiftsloven af en forseglingsplastpose med hank, der som følge af sikkerhedskrav anvendes ved udlevering af taxfree-varer fra butikker i lufthavne.\nSkatterådet bekræfter, at der ikke skal svares afgift efter emballageafgiftsloven af en forseglingsplastpose med hank, som anvendes til forsendelsesemballage ved webordrehandel.\nDen juridiske vejledning 2014-2, afsnit E.A.7.1.6.\nSkal der betales afgift af forseglingsplastpose, som skal anvendes ved udlevering af taxfree-varer fra butikkerne i lufthavne?\nSkal der betales afgift af forseglingsplastpose med hank, som anvendes til forsendelsesemballage ved webordrehandel?\nSpørger sælger plastposer, og har i den forbindelse brug for at vide, hvorvidt der skal betales afgift på forseglingslufthavnsposer og på forseglingsemballageposer.\nSpørger har fremsendt et eksemplar af en lufthavnspose. Posen måler udvendigt (i hele centimeter) 44 cm i bredden og 60 cm i højden tillagt 8 cm i fuld bredde til hank. Posen lukkes ved at fjerne beskyttelsesfolie øverst i posen, hvorefter posen kan klistres sammen. Posen kan ikke umiddelbart åbnes igen uden at bryde plasten.\nPosen er bl.a. påtrykt "Do not open until final distination" og "Contents may be confiscated if bag is tampered with".\nSpørger har fremsendt et eksemplar af en emballagepose til webordrehandel. Posen måler udvendigt (i hele centimeter) 60 cm i bredden, 59 cm i højden, tillagt 7 cm i fuld bredde bunden, som ombukkes, når posen lukkes, og 7 cm i fuld bredde i toppen, hvor hanken er placeret. Posen lukkes ved at fjerne to strimler af beskyttelsesfolier i bunden af posen, hvorefter posen kan klistres sammen. Posen er svejset i toppen inden stykket, hvor hanket er placeret.\nDet afgiftspligtige vareområde vedrørende bæreposer i § 2 a i emballageafgiftsloven afgrænses til, at der svares afgift af poser fremstillet af papir eller plast m.v., med et rumindhold op til hank eller lignende på mindst 5 liter.\nDerudover er der i Den juridiske vejledning vedrørende bæreposer suppleret med en bemærkning om, at hvis posen med rimelighed kan erstattes af stofposer, bærenet, tasker og lignende, er den afgiftspligtig.\nSpørger finder dog ikke, at den omhandlede lufthavnspose med rimelighed kan erstattes af en stofpose, et bærenet eller en almindelig taske, idet EU-kommissionen har vedtaget en forordning om begrænsning af væsker i håndbagage under flyrejser.\nRegler beskriver bl.a. under hvilke forhold flypassagerer må medbringe væsker i håndbagagen ved flyrejser - og ifølge disse regler er det nødvendigt, at taxfree-butikkerne anvender en pose med forseglingslukke ved udlevering af varerne, idet varerne indkøbes efter security-check i lufthavnen, nemlig i taxfree-butikkerne.\nFlypassagerer i transit i en EU-lufthavn skal eventuelt igennem endnu et security-check, og væsken skal derfor være pakket i en forseglet pose, der er forsynet med bevis for, hvor væsken er købt, og at den er købt inden for det seneste døgn.\nDenne kan umuligt erstattes af en stofpose eller lignende pga ICAO's krav til gennemsigtighed, limkvalitet, svejsekrav og trykkrav for at højne flysikkerheden.\nEmballagen er derfor at betragte som en sikkerhedsemballering og ikke en bærepose.\nNår henses til dette, er den omhandlede lufthavnspose ikke afgiftspligtig efter § 2 a i emballageafgiftsloven.\nMed hensyn til en forseglet emballagepose til f.eks. webordrehandel, mener spørger heller ikke, at denne med rimelighed kan erstattes af stofposer, bærenet, tasker og lignende.\nDenne emballage kan heller ikke erstattes af en stofpose eller lignende - en stofpose kan ikke lukkes eller forsegles så varerne er sikret under transporten.\nMan kunne fjerne håndtaget, og så var den fritaget, men denne emballage må kunne sidestilles med en plastpose til f.eks. bleer eller hundefoder med håndtag - formålet og brugen er den samme - man kan transportere sine varer hjem fra butikken eller posthuset.\nSkal der betales afgifts af forseglingsplastpose, som skal anvendes ved udlevering af taxfree-varer fra butikkerne i lufthavne?\n"Der svares tillige afgift af poser fremstillet af papir eller plast mv. med et rumindhold op til hank eller lignende på mindst 5 l. "\nBemærkninger (lovforslag nr. 299 af 19. maj 1993)\nEn pose, der opfylder disse kriterier er også afgiftspligtig, selv om den bruges som en almindelig emballage, pose og lign., f.eks. til frugt eller grønt hos detailhandleren. Derimod vil poser, der indeholder f.eks. mel, sukker, hunde- og kattemad, toiletpapir og køkkenruller, og som normalt er lukkede, ikke være omfattet af afgiftspligten, selv om de er forsynet med hank.\nI SKM2002.512.LSR vurderede Landsskatteren afgiftspligten af en affaldspose med snørelukning. Her fandt Landsskatteretten, at snørelukningen hovedsageligt havde til formål at fungere som lukning af posen. At posen - efter sammenbinding af snøren - kunne bæres i snøren medførte ikke, at posen kunne få en funktion, som med rimelighed kunne erstattes af stofposer mv.\nI SKM2004.485.LSR vurderede Landsskatteretten afgiftspligten af en plastpose med en snørelukkeordning. Posen blev solgt både som affaldspose og pose til brug ved salg af tøj. Her fandt Landsskatteretten, at der hverken på grundlag af lovens ordlyd eller forarbejderne er grundlag for at lægge vægt på den påtænkte eller faktiske konkrete anvendelse af en given pose. Landsskatteretten fandt, at posen var afgiftspligtig, da posen var konstrueret således, at posen havde en funktion, der med rimelighed kunne erstattes af stofpose mv.\nDe forseglede poser kan anvendes i lufthavne som følge af sikkerhedskrav, jf. fx forordning nr. 358/2010.\nDer skal betales afgift af poser fremstillet af papir eller plast mv. med et rumindhold op til hank eller lignende på mindst 5 liter, jf. emballageafgiftslovens § 2 a.\nLufthavnsposen er fremstillet af plastik, er med hank og har et rumindhold op til hank på mere end 5 liter, hvorfor posen er omfattet af afgiftspligten efter emballageafgiftslovens § 2 a. Poser med et rumindhold under 5 liter op til hank er ikke omfattet af afgiftspligten.\nLufthavnsposen har en udformning og konstruktion, som med rimelighed kan erstattes af en stofpose mv.\nDet at posen anvendes som følge af sikkerhedskrav, kan efter SKATs vurdering ikke medføre, at lufthavnsposen ikke er omfattet af afgiftspligten, da posen opfylder betingelsen for afgiftspligt efter emballageafgiftslovens § 2 a, og da den faktiske anvendelse ikke kan tillægges betydning.\nDette bekræftes også af Landsskatteretten i SKM2004.485.LSR, hvor Landsskatteretten fandt, at der hverken på grundlag af lovens ordlyd eller forarbejderne er grundlag for at lægge vægt på den påtænkte eller faktiske konkrete anvendelse af en given pose. Landsskatteretten fandt som følge heraf, at en plastpose med snørelukning beregnet til bl.a. affald, var afgiftspligtig efter emballageafgiftsloven.\nSkal der betales afgift af forseglingsplastikpose med hank, som anvendes til forsendelsesemballage ved webordrehandel?\nDer skal betales afgift af en pose fremstillet af papir eller plast mv. med et rumindhold op til hank eller lignende på mindst 5 liter, jf. emballageafgiftslovens § 2 a.\nPosen til webordrehandel er fremstillet af plastik, er med hank, og rumindholdet op til hank er på mere end 5 liter, og posen er efter SKATs vurdering omfattet af afgiftspligten efter emballageafgiftslovens § 2 a.\nPosen til webhandel har en udformning og konstruktion, som med rimelighed kan erstattes af stofposer mv.\nDet at posen kan anvendes ved webordrehandel, og at posen klæbes sammen i bunden, samt at posen er lukket i toppen, kan efter SKATs vurdering ikke medføre, at posen ikke er omfattet af afgiftspligten, da posen opfylder betingelserne for afgiftspligt efter emballageafgiftslovens § 2 a, og da den faktiske anvendelse ikke kan tillægges betydning.\nSkatterådet kunne ikke tiltræde SKATs indstilling og begrundelse vedrørende spørgsmål 1.\nDet er Skatterådets opfattelse, at der ikke skal betales afgift efter emballageafgiftslovens § 2 a, af den i spørgsmål 1 omhandlede forseglingsplastpose med hank, som anvendes ved udlevering af taxfree-varer fra butikkerne i lufthavne. Dette er begrundet i, at disse forseglingsplastposer skal anvendes i lufthavne som følge af sikkerhedskrav. Skatterådet forudsætter, at poserne efter brug ikke kan genbruges. Herudover tager bestemmelsen i emballageafgiftslovens § 2 a sigte på at afgiftsbelægge de typer poser, der med rimelighed kan erstattes af stofposer, bærenet, tasker og lignende. Skatterådet finder ikke, at forseglingsplastposen med rimelighed kan erstattes af stofposer mv.\nSkatterådet besvarede spørgsmål 1 med "Nej" .\nSkatterådet kunne ikke tiltræde SKATs indstilling og begrundelse vedrørende spørgsmål 2.\nDet er Skatterådets opfattelse, at der ikke skal betales afgift efter emballageafgiftslovens § 2 a, af den i spørgsmål 2 omhandlede forseglingsplastpose med hank, som anvendes til forsendelsesemballage ved webordrehandel. Dette er begrundet i, at forseglingsplastposen af hensyn til afsender og modtager skal kunne lukkes i forbindelse med fremsendelse af varer, og det skal være synligt, hvis posen har været åbnet under forsendelsen. Skatterådet forudsætter, at poserne efter brug ikke kan genbruges. Herudover tager bestemmelsen i emballageafgiftslovens § 2 a sigte på at afgiftsbelægge de typer poser, der med rimelighed kan erstattes af stofposer, bærenet, tasker og lignende. Skatterådet finder ikke, at forseglingsplastposen anvendt ved webordrehandel med rimelighed kan erstattes af stofposer mv.\nSkatterådet besvarede spørgsmål 2 med "Nej" .


… Chefredaktørens bud på, – om fjernelsen af Danmark’s EU forsvarsforbehold, reelt er et muligt tilvalg af mere ufred i Verden ? – The People Press\nOm Ikke Mange Dage, – der skal vi træffe beslutning om fjernelse eller bevarelse af Danmarks EU forsvarsforbehold.\nUndertegnede oplever, at en stor del af denne afstemning, og den enkelte borgeres beslutning, er velovervejet mediemæssigt og politisk, ensidigt fordrejet til at vedrøre, den utryghed og utilpashed, den enkelte borger oplever ved konflikten mellem Rusland og Ukraine.\nDer har været en meget ensidig beskrivelse af konfliktens ‘DNA’ mellem Rusland og Ukraine, bibragt af flere nationale medier og ledende politikere i Danmark.\nSer man på hvorledes, nærmest allerede i konfliktens start mellem Rusland og Ukraine, – … ser man på hvorledes sanktionerne mod Rusland, blev iværksat hurtigt og effektivt, – som perler på en snor, så vidner en sådan effektivitet om, at der har været en “drejebog” for hvorledes EU’s og USA’s reaktioner skulle være, længe før konflikten blev synlig for menig mand.\nKonflikten er på mange måder, noget iscenesat svineri, gennemført velovervejet af flere Vestlige lande og USA.\nJeg er naturligvis opmærksom på, at netop ovennævnte oplysning, gør ondt i mange menneskers hjerte, gør ondt i mange menneskers nationalfølelse og behov for tillid til statslige organisationer og landets politikere, samt naturligvis også overnationale organisationer, som Danmark har tilsluttet sig.\nOplysningerne, som artiklen med nedenstående link giver mulighed for at læse, – vidner om nogle yderst kritiske forhold, når krigens- , militærindustriens- og magtens købmænd, går på arbejde.\n… hvis man påtænker oplysningerne i artiklen, der også er vedhæftet sidst i dette opslag, så må man ikke overraskende konstatere, at krig ikke er en gentleman sport. Ej heller er krigens købmænd en gentlemans beskæftigelse.\nAt fjerne et forsvarsforbehold, øger ubetinget markedet for krigens købmand, såvel i EU-regi som udenfor EU-regi …\nDer er intet så indtægtsgivende, som at sælge våben, til to stridende grupperinger, mens befolkningen holdes løbende orienteret om, – “at vi er nu på vej til at få mere fred og sikkerhed i verden”. Pointen er, – hverken NATO eller en eventuel fremtidig EU hær, giver mere fred i verden. Havde flere våben eller mere sofistikerede våbensystemer, være vejen til fred mellem mennesker og lande, mon så ikke verden havde været mere fredelig for længe siden.\n… de seneste skoleskyderier i USA og de mange skuddræbte årligt i USA, siger en del om, hvad der sker mellem mennesker, når våben bliver en del af konfliktløsningen, – … samt ligeledes vejen til økonomisk, at berige sig selv – på uretfærdig vej.\nDanmarks tidligere involvering i krigen i Afghanistan og i særdeleshed Irak, – … baserer sig på i dag, velkendt misinformation. Der var eksempelvis ikke kemiske våben Irak.\nAmerikansk “sikkerhedspolitik”, og desværre også EU’s “sikkerhedspolitik”, ofte bistået af NATO, – … der er denne form for praktiseret “sikkerhedspolitik”, alt for let at sidestille med ‘berigelses-kriminel-sikkerhedspolitik’.\nSikkerhedspolitik, burde i langt større grad, være gennemført med respekt for FN’s menneskerettighedserklæringer.\nHandel med våben til noget land, fra en privat- eller offentlig organisation, der burde denne våbenhandel – klausuleres og godkendes af et EU råd / FN råd – eksempelvis FN’s sikkerhedsråd. Brud på sådanne klausuler og godkendelser, burde afstedkomme alvorlige handelssanktioner, overfor landene, der er købere og sælgere – i en sådan handel.\nKrig skal ikke kunne betale sig.\nIkke for krigens købmænd. Ikke for magtens købmænd, der som præsidenter eller statsministre, køber sig til øget magt i eget land eller magt over andre lande.\nDerimod skal det kunne betale sig at handle og give hinanden fair handelsbetingelser globalt, så eksempelvis ikke store landeområder af verden, holdes i fattigdom. En fattigdom, som mængder af udviklingslitteratur, igen og igen dokumenterer, – gør befolkninger til ofre for radikalisering, fra lokale og landemæssige “warlords”, hvor der etableres det klassiske ‘patron / klient forhold’ … og i sammenhæng hermed, fjernes enhver respekt for FN’s erklærede menneskerettigheder.\nDet er naivt og tæt på det vanvittige, blot på mindste vis, at tro – at mere NATO eller mere EU-militær og afledt militært samarbejde, er vejen til mere fred i verden og mere sikkerhed i verden.\nFred er en beslutning, der skal træffes … og gøres moralsk og økonomisk værdifuld at efterleve.\nSom det er i dag, – der er krig, handel med våben og nu også foræring af våben, desværre blevet sidestillet med moral og sikkerhed for de mange, – … og økonomisk indbringende for de få.\nAfstemningen om fjernelse af EU forsvarsforbeholdet, er reelt en nonsens afstemning, hvis afstemningen skal være et valg mellem mere eller mindre sikkerhed i EU og udenfor EU.\nHvis man oplever at mine oplysninger, strider mod de oplysninger man hidtil har modtaget via main stream media, så vil tidligere omtalte artikel, kunne læses via dette link:


Nye sponsorer støtter Sejlerlandsholdet - Minbaad.dk\nDanske 49er-sejlere og andre fra landsholdet vil blive set med Sebago, Musto og Zhik-produkter.\nGUL er ude af landsholdet, i stedet er Musto og Zhik nu på OL-sejlerne. Gleisten Ropes og Riggerne i Svendborg støtter også, samt Team McLube og Sebago.\nAf Troels Lykke | 05-02-2014 16:16\nMusto er ny sponsor af Sejlerlandsholdets tekniske tøj, mens Zhik skal levere våddragtsprodukter til sejlerne.\nMustos produktlinje har sejlertøj, der spænder fra ekstrem havsejlads til dagsejlads for tursejleren. Tøjet matcher de høje krav, som landsholdssejlerne stiller til deres påklædning.\nZhik er blandt OL-vindere og verdensmestre favoritvalget for våddragtsprodukter og et naturligt valg som leverandør til de danske OL-sejlere.\nGleistein Ropes er valgt af Sejlerlandsholdet på grund af virksomhedens innovative tovværksprodukter. Gleistein, der forhandles i Danmark af Riggerne i Svendborg, er en partner, som kan være med til at optimere den løbende rig på OL-bådene, hvor bla. vægt og styrke er afgørende for performance.\n"Samarbejdet med vores sponsorer er en afgørende forudsætning for, at vi kan skabe de nødvendige, flerårige udviklingsforløb omkring vores bedste sejlere," siger Dansk Sejlunions sportschef Thomas Jacobsen til pressen.\n"Jeg er glad for kunne byde velkommen til Musto, Zhik, Gleistein Ropes og Team McLube som nye samarbejdspartnere for Dansk Sejlunion. De repræsenterer hver især kvalitetsprodukter af højeste karat, og vi er stolte af at have dem med om bord sammen med Sebago og TORM," siger Thomas Jacobsen.\nZhiks nye tøjserie til langtur vinder fornem pris i Amsterdam\nFem ud af syv Volvo-mandskaber sejler i Musto\nMusto er med Sjælland Rundt der nægter at dø\nRiggerne i Svendborg bag millionkontrakt til OL-sejlerne


Life of Vanessa Ewan - Xoxo Vanesssa - Movellas\n1. Xoxo Vanesssa\nMit navn er Vanessa Ewan,og jeg er 19 år gammel. Jeg bor i Danmark i en lejlighed i midten af København, hvor jeg læser til læge. I min fritid arbejder jeg på Starbucks, hænger ud med min veninde Allison Bass og træner til daglig i Fitness World. Hvis jeg skulle beskrive mig selv med 3 ord, ville det være:\nHøj, fit og blond.\nDet var lørdag. Jeg vågnede af lyden af min irriterende alarm. Jeg tog fat i min mobil, slog alarmen fra og tjekkede klokken. 07:30. Der var 30 min til jeg skulle på arbejde. Jeg havde lige præcis nok tid til at gå i bad. Jeg snuppede et par stramme jeans og en t-shirt med teksten "Passion for Fashion", og løb ud på badeværelset.\nEfter jeg hurtigt havde vasket mit hår med min højtelskede shampoo fra Victoria Secret, som jeg selvfølgelig havde fået af Allison, hoppede jeg ud af badet, tog tøjet på og skyndte mig ned i køkkenet.\nJeg snuppede en skål og noget cornflakes, som jeg hurtigt slugte i mig. Jeg tog min taske over skulderen, og kiggede på min telefon. 07:45. "Shit!", råbte jeg, og blev en smule forbavset over at høre mig selv råbe så højt. Jeg tog mobilen i lommen, og rev hoveddøren op.\nDa jeg småløb ned mod Starbucks, fik jeg en underlig kvalme, som jeg godt vidste hvor kom fra. Det var den jeg fik, hver gang jeg spiste min morgenmad for hurtigt, som jeg også kun gjorde, fordi jeg havde vist, jeg havde travlt.\nJeg gik med hurtige skridt ind på Starbucks, men ide jeg gik ind af døren med skriften "Kun for ansatte" på, banker jeg ind i Jonas, den nyansatte (lækre) dreng, som jeg havde lært op, de sidste par uger.\n"Det må du undskylde!", nærmest råbte han.\n"Det er okay...", svarer jeg, og kigger ind i hans brune øjne.\nJeg kan se han rødmer, og det gør jeg automatisk også.\n"Nå, men jeg skal lige ind og skifte. Du kan bare åbne kasserne."\nVi møver os forbi hinanden, og jeg går hen til mit skab, og snubber mit grønne forklæde. Efter jeg havde rettet lidt på mit tøj og stadig halvvåde hår, da jeg ikke havde tid til at føntørre det, gik jeg ud for at se til Jonas. Kunderne var allerede ved at strømme ind, men Jonas så ud til at have styr på det. Jeg tog den anden kasse, og begyndte at tage bestillinger fra de travle morgenmennesker.\nJeg havde arbejdet fra 08:00-17:00. Det meste af dagen havde været travlt, så tiden var fløjet afsted. Nu så jeg bare frem til fødselsdagsfesten hos Allison i aften, som jeg vist nok havde kommet til at invitere Jonas med til.\nDa jeg kom hjem, var klokken allerede 17:30. "Fuck", tænkte jeg. Jeg havde kun en time til at gøre mig klar i, for jeg skulle være hos Allison mindst en time før festen startede, da jeg havde fået tjansen af, at skulle passe en flok irriterende pattebøn. One Direction. Det var Allisons forældres idé at betale for en havltimes børneskrål, fordi Allison underligt nok er en kæmpe fan. Selvom vi er bedsteveninder, er vi som nat og dag. Mit job gik ud på, at få dem budt velkommen, vise dem scenen de skulle optræde på og give dem tegn til hvornår de skulle gå på scenen. Og jeg skulle selvfølgelig også, mod min vilje, holde dem beskæftiget.\nJeg hoppede hurtigt i en sort cocktailkjole, smed nogle stilletter på fødderne og lagde en opfriskende makeup. Jeg fandt en lille pung, som matchede til mine sølvbeklædte stilletter, som jeg lagde min telefon og lidt ekstra makeup i.\nJeg var på vej hen mod Allisons kæmpe villa, da min telefon begyndte at vibrere. En ulæst besked fra "Jonas <3" stod der på skærmen. Jeg låste den op, og trykkede på meddelsesikonet.\nHvad er adressen, hvis invitationen stadig gælder?:-*\n- Jonas <3"\nJeg kom pludselig i tanke om, at jeg havde glemt at spørge Allison, om det var okay at jeg havde inviteret Jonas med, så jeg trykkede hurtigt hendes nummer ind.\n"Hej A! Har inviteret Jonas. Håber det er okay?"\n"Den lækre ansatte på dit arbejede? Selvfølgelig!"\n"Haha, så ses vi!"\nJeg lagde på og skrev til Jonas:\nDet er Villavej 28.\nGlæder mig SÅ meget til at se dig!<3\nHvad vil der ske til festen? Og tror du at Vanessa stadig vil hade One Direction, selv efter hun har mødt dem?\nFølg med og få svarene.


BLS Invest | SimCorp - BLS Invest BLS Invest | SimCorp - BLS Invest SimCorp - BLS Invest\nSimCorp er med til at sætte den teknologiske standard i den attraktive og voksende nicheindustri for porteføljestyringssystemer. Det sker gennem vedholdende og betydelige investeringer i selskabets markedsledende softwareløsning. Fra sin ledende position tager SimCorp markedsandele, mens salget til den eksisterende loyale kundebase øges støt. Profitabiliteten er høj, kapitalbindingen er lav og de frie pengestrømme vokser. SimCorp er et selskab lige efter vores drejebog.\nPorteføljestyringssystemer er indbegrebet af et nichemarked. SimCorp har således identificeret et globalt adressérbart marked på omkring 1.300 potentielle kunder, der hver især har mere end 20 milliarder amerikanske dollar under forvaltning. Geografisk udgør Europa, Mellemøsten og Afrika 45 procent af verdensmarkedet, mens Nordamerika og Asien udgør henholdsvis 40 procent og 15 procent. På kundesegmenter er markedet omtrent ligeligt fordelt mellem kapitalejere, eksempelvis pensionskasser og fonde, og kapitalforvaltere, der forvalter midler på vegne af kapitalejere. De seneste år har SimCorp i stigende grad rettet fokus mod kapitalejere, hvor der opleves en større vilje og evne til at tage beslutningen om at investere i et professionelt porteføljestyringssystem.\nSimCorps primære produkt hedder SimCorp Dimension. Ved udgangen af 2021 havde over 200 kunder valgt at benytte SimCorp Dimension. Dette svarer til en global markedsandel på 16 procent. Med et abonnement på SimCorp Dimension kan kunderne overvåge alle deres investeringer baseret på realtidsopdaterede og præcise data. Funktionaliteten inkluderer blandt andet overvågning af risikoeksponeringer, overholdelse af investeringsretningslinjer, information og værktøjer til hjælp i forbindelse med investeringsbeslutninger samt udarbejdelse af rapporteringsmateriale til eksterne og interne interessenter.\nSimCorps største konkurrent er kapitalforvalteren Blackrock, som med systemet Aladdin har en global markedsandel på omtrent 20 procent. SimCorp anerkender Aladdin som en dygtig konkurrent, og systemet står specielt stærkt på sit hjemmemarked i Nordamerika. Det faktum at Aladdin er ejet af en kapitalforvalter bør dog være en ulempe i forhold til salg af systemet til konkurrerende kapitalforvaltere. Udover SimCorp Dimension og Aladdin er der kun få andre udbydere af porteføljestyringssystemer som følge af en periode med konsolidering blandt SimCorps konkurrenter. De øvrige udbyderes systemer er ikke af samme kvalitet som de back-to-back-integrerede løsninger, SimCorp Dimension og Aladdin, og cirka 65 procent af det adressérbare marked anvender således enten mindre konkurrencedygtige tredjepartssystemer eller egenudviklede løsninger. Vi finder det positivt for SimCorps vækstmuligheder, at der de facto kun er to professionelle udbydere i markedet og mange kunder med ikke-konkurrencedygtige systemer, der på sigt skal skiftes ud.\nFra kælderen til skyen\nEt porteføljestyringssystem er dybt integreret i mange væsentlige dele af kundens daglige drift, og systemet er derfor en særdeles kritisk komponent i kundens forretning. Den altoverskyggende langsigtede konkurrenceparameter er derfor systemets kvalitet og evne til at dække kundens behov på en effektiv og altid pålidelig måde.\nFor at kunne fastholde sin position som teknologileder, tiltrække nye kunder og sælge udvidede og forbedrede softwareløsninger til eksisterende kunder investerer SimCorp betydelige summer i produktudvikling. Selskabet har en udviklingsafdeling med 600 ansatte svarende til 30 procent af det samlede antal ansatte, og selskabet investerer årligt mere end 90 millioner euro i udvikling svarende til hver femte omsætningseuro. Udviklingsafdelingen har i mange år været under kompetent ledelse af Georg Hetrodt.\nSimCorps udviklingsfokus drives i høj grad af kundernes efterspørgsel og sker ofte i samarbejde med kunderne og delvist for kundernes regning. Med udgangspunkt i kundeønsker, som for eksempel “nye regulatoriske rapporteringsværktøjer”, “mere sofistikerede værktøjer til brug i forbindelse med porteføljesammensætning under hensyntagen til ESG” eller “inkludering af nye aktivklasser såsom Private Equity og Private Debt”, udvikler SimCorp nye eller forbedrede moduler, som tilbydes til eksisterende og potentielle kunder med øget kundetilfredshed og styrkelse af SimCorps konkurrencekraft til følge.\nSom teknologileder sætter SimCorps udviklingsafdeling baren højt, og virksomheden har blandt andet sat industristandarden for en såkaldt ’investment book of record’ (IBOR). IBOR fungerer ved, at en handel i et værdipapir med det samme registreres overalt i systemet, hvad enten det er i porteføljeforvalterens oversigt over porteføljen eller i regnskabsafdelingens systemer, så alle opgørelser kan opdateres korrekt.\nUdover at medvirke til at sætte industristandarder og hjælpe kunderne med ny og forbedret funktionalitet, har SimCorp også investeret betydeligt i at kunne imødekomme kundernes stigende efterspørgsel efter outsourcing af IT-funktioner. Førhen blev Simcorps software driftet af kundens IT-medarbejdere fra en server placeret i kundens kælder, men nu vælger flere og flere at gøre brug af SimCorps tilbud om at overtage driften af systemet med softwaren lagret i “skyen” (cloud). I løbet af 2021 kom yderligere 8 SimCorp Dimension kunder på SimCorps cloud-løsning, så det samlede antal nu er 34 svarende til lidt over 15 procent af den samlede kundebase.\nEt skift til SimCorps cloud-løsning inkluderer mange fordele for kunden herunder reducerede omkostninger til IT-investeringer, besparelser på drift og vedligeholdelse af IT-systemer, hurtigere og sikrere implementering af ny funktionalitet og reduceret data- og driftsrisiko. Disse fordele kan SimCorp tage sig betalt for, og pengestrømmene fra en fuld cloud-kunde kan således være op til tre gange større end for en tilsvarende kunde, der selv drifter sin SimCorp Dimension løsning. Lagerpladsen i SimCorps cloud-løsning leveres som et videresalg af henholdsvis IBMs Private Cloud eller Microsofts Azure med en dækningsgrad, der ligger under SimCorps gennemsnit. Den lavere dækningsgrad opvejes dog af besparelser i forbindelse med en mere effektiv distribution af ny software til kunderne samt generel operationel gearing. Overskudsgraden på en cloud-kunde er derfor samlet set sandsynligvis på niveau med SimCorps generelle overskudsgrad.\nGenåbningen vil sætte gang i salget til nye kunder\nErhvervelsen af et porteføljestyringssystem er både en stor økonomisk investering og samtidig også en stor organisatorisk beslutning. Salgsprocesserne er lange og kræver betydelig interaktion med kunden, som skal uddannes i systemets funktionaliteter og betrygges i kompatibiliteten med den resterende del af kundens forretning og arbejdsprocesser.\nPå grund af pandemien har SimCorp ikke i samme omfang som normalt kunnet mødes med potentielle nye kunder og afholde gruppeseminarer med præsentation af og uddannelse i selskabets løsninger. Det har forsinket de allerede lange salgsprocesser. I 2021 fik SimCorp 7 nye SimCorp Dimension kunder, hvilket er lidt under den historiske gennemsnitlige tilgang på omkring 10 nye kunder om året.\nPå trods af den lavere tilgang af nye kunder i 2021 ser vi flere grunde til optimisme. Dels vandt SimCorp alle de kontrakter, der nåede frem til underskrift, som de havde budt ind på. Dette bekræfter selskabets stærke langsigtede konkurrenceevne. Dels kom tre af de nye kunder gennem den nye “custodian” partnersalgskanal, som dermed allerede nu viser lovende takter i forhold til at udvide SimCorps kommercielle rækkevidde – potentielt også udenfor det historiske kernemarked. Alle nye SimCorp Dimension kunder på nær én tilvalgte SimCorps front office modul, som før en betydelig udviklingsindsats var den mindst konkurrencedygtige del af systemet – specielt på det nordamerikanske marked. Ligeledes tilvalgte alle på nær én SimCorps cloud-løsning, hvilket bestyrker os i vores optimisme om det kommercielle potentiale.\nEfter et år med ordretørke i det franske marked, som Emmanuel Colson med succes har været ansvarlig for siden 2013, var det betryggende at se 2 nye SimCorp Dimension kontrakter underskrevet i 2021. Den ene var endda af betydelig størrelse med kapitalforvalteren, Comgest.\nPå det vigtige nordamerikanske marked, som udgør 40 procent af SimCorps samlede potentielle marked, blev det til 2 nye kunder i et ellers udfordret år med ekstraordinært træge salgsprocesser som følge af pandemien. Det nordamerikanske marked har siden 2014 været dygtigt ledet af James Corrigan med generelt stigende succesrater.\nI takt med at verden genåbner efter pandemien, og med udgangspunkt i SimCorps stærke konkurrenceevne som teknologileder, vurderer vi, at SimCorp står særdeles stærkt positioneret til igen for alvor at kunne tage kampen op om nye kunder i de kommende år. På det nordamerikanske marked har SimCorp igangsat et målrettet salgsinitiativ, hvor tidligere administrerende direktør, Klaus Holse, i samarbejde med James Corrigan og hans stærke amerikanske team vil tilsikre at salgsindsatsen designes og målrettes på mest effektiv vis. På trods af, at de sidste år har været træge, så er mere end halvdelen af SimCorps nuværende amerikanske kunder kommet til under James Corrigans lederskab siden 2014, og vi ser frem til, at SimCorp fremover forløser sit nordamerikanske potentiale yderligere.\nKunderne bliver og køber mere\nMens trægheden i salgsprocessen er en hæmsko i jagten på nye kunder, er den positiv for fastholdelsen af eksisterende kunder. SimCorps integrerede systemløsninger er kritisk vigtige for kunden, hvilket skaber høje omkostninger i forbindelse med et eventuelt systemskifte. En sådan proces er både bekostelig, tidskrævende og risikabel, så når først en kunde er kommet på systemet, så er kundeforholdene typisk meget lange og med betydelige muligheder for mersalg. SimCorp fastholder tæt på alle kunder hvert år, og når SimCorp mister en kunde, er det typisk fordi, at kunden stopper sin forretning eller bliver overtaget. Det er yderst sjældent, at SimCorps kunder skifter til konkurrenternes løsninger.\nSimCorp Dimension kan løse så godt som alle systemmæssige opgaver, som kunderne måtte have, og med tilføjelsen af de cloud-baserede services, kan selskabet nu også tilbyde at håndtere en endnu større del af kundernes værdikæde. Det betyder dog langt fra, at alle kunder har købt adgang til alle moduler og services. Under fem procent af den samlede SimCorp Dimension kundebase abonnerer således på SimCorps fulde produktudbud, og selvom at ikke alle services er relevante for alle kunder, vurderes potentialet for mersalg til eksisterende kunder til at være ganske betydeligt.\nI SimCorp er de opmærksomme på dette, og i 2019 lavede ledelsen en strategisk tilpasning, således at en større del af salgsstyrken nu fokuserer på at optimere kundernes brug af systemet. Målet er, at kunden skal få så meget ud af sine moduler som muligt, men selvfølgelig også, at SimCorp skal forsøge at identificere, hvor der kan sælges yderligere moduler, flere brugere og/eller nye services til kunden. Dette inkluderer selvsagt den føromtalte konvertering af eksisterende kunder til SimCorps cloud-løsning og tilhørende services, som estimeres at kunne øge pengestrømmen fra kunden med op til tre gange. Af SimCorps over 200 SimCorp Dimension kunder er lidt over 34 konverteret til en cloud-løsning ved udgangen af 2021 hvoraf 8 konverterede i løbet af året. Over tid forventes stort set alle kunder at konvertere og mersalgspotentialet til den eksisterende kundebase er således ganske betydeligt. SimCorps administrerende direktør og tidligere driftsdirektør, Christian Kromann, er tæt involveret i processerne og spiller en central rolle i at styrke SimCorps fokus på og eksekvering af mersalg.\nSiden 2016 har SimCorp solgt retten til at anvende softwaren som abonnementsordninger, der typisk løber over perioder på 6 til 7 år. Fra tidligere at have solgt systemet med betydelige betalinger ved erhvervelse, er betalingerne i dag delt op i årlige rater. Overgangen fra de tidligere betydelige up-front betalinger til nu løbende abonnementsbetalinger har SimCorp udnyttet til mersalg, og de løbende betalinger per kunde er således højere på abonnementsordningen. Som aktionærer glæder vi os over SimCorps langsigtede købmandskab, også selvom den regnskabsmæssige behandling af abonnementsbetalinger betyder en reduceret sammenhæng mellem det bogførte salg og de realiserede pengestrømme. Det er beklageligt, når nu den underliggende forretning er så relativt simpel, men regnskabsreglerne står selvfølgelig ikke til at ændre.\nFor at imødekomme den regnskabsmæssige støj og øge transparensen til den underliggende værdiskabelse har SimCorp fra 2022 valgt at offentliggøre årlige målsætninger for væksten i det rapporterede salg såvel som i den “kontraktuelt sikrede årligt tilbagevendende omsætning” – den såkaldte “ARR”. For et selskab der i stigende grad sælger på abonnement, er førstnævnte særdeles volatil på grund af regnskabsreglerne, mens sidstnævnte giver et mere stabilt billede af væksten i den underliggende abonnementsforretning. I 2021 udgjorde SimCorps ARR 273 millioner euro svarende til 55 procent af selskabets samlede omsætning på 496 millioner euro. For 2022 er det selskabets målsætning at vokse den samlede omsætning med mellem 7 og 12 procent og ARR med mellem 10 og 15 procent. På lang sigt er ledelsens målsætning en tocifret årlig omsætningsvækst. Det er en målsætning, vi bestemt finder opnåelig med tanke på SimCorps teknologi- og markedslederskab, store muligheder for at tage markedsandele og betydelige muligheder for væsentlige mersalg til sin loyale eksisterende kundebase.\nSimCorps betydelige langsigtede vækstmuligheder skal realiseres gennem fortsat udvikling af selskabets førende softwareløsninger, og ledelsen har derfor besluttet at accelerere udviklingsinvesteringerne. For 2022 forventer SimCorp således, at udviklingsomkostningerne vil udgøre omkring 20 procent af omsætningen mod lidt over 18 procent året før. For 2022 betyder det, at indtjeningen fra driften forventes at udgøre mellem 23 og 26 euro per 100 euro omsætning hvilket – på grund af vækstinvesteringerne – ligger lidt under det historiske niveau på mellem 25 og 28 euro per 100 euro omsætning. Ledelsens ambition er, udover at drive selskabets vækst, at investeringerne over tid vil øge indtjeningsmarginerne. Vi forventer, at indtjeningsmarginen kan komme op i nærheden af 30 euro per 100 euro omsætning, som det ses hos markedsledende softwareleverandører på andre markeder.\nSamlet set forventer vi, at SimCorp langsigtet vil kunne levere pæn tocifret vækst i indtjeningen efter skat. I tillæg til den høje indtjeningsvækst afspejles kvaliteten af SimCorps forretning i afkastet på den investerede kapital eksklusive goodwill på 45 procent. Selskabets frie pengestrømme er solide og voksende takket være den høje og voksende indtjening fra driften samt et stort set ikkeeksisterende investeringsbehov i anlægsaktiver på under én procent af salget. De forventede frie pengestrømme på godt 110 millioner euro i 2022 udgør 3,4 procent af selskabets markedsværdi, hvilket afspejler en attraktiv værdiansættelse for et selskab med SimCorps betydelige vækstudsigter.\nImplementeringen af de strategiske beslutninger i SimCorp drives af administrerende direktør Christian Kromann og finansdirektør Michael Rosenvold. Christian Kromann kom til SimCorp i 2019 som driftsdirektør med kommercielt fokus efter en karriere hos Tia Technology, nu en del af amerikanske Sapiens, og amerikanske SunGard, hvorfra han har lang kommerciel erfaring med IT-løsninger til finansielle virksomheder. I 2021 overtog han rollen som administrerende direktør efter Klaus Holse, som gennem sine 9 år som administrerende direktør har bidraget med stærk kommerciel og teknisk forståelse og en resultatorienteret og strategisk langsigtet tankegang. Frem til 2012 var Klaus Holse direktør for Microsoft Vesteuropa, og da han tiltrådte som CEO i SimCorp i 2012, bragte han det internationale udsyn fra tech-giganten med sig.\nPeter Schütze blev bestyrelsesformand i 2019 og har mange års erfaring med finansielle virksomheder fra sin tid i Unibank og Nordea Danmark. Vi er overbeviste om, at han vil fortsætte den strategiske retning i SimCorp, som han da også var med til at fastlægge i sine seks år som næstformand. Næstformanden for bestyrelsen er i dag Morten Hübbe, der er administrerende direktør i forsikringsselskabet Tryg, som også er et af vores selskaber.\nLedelsen driver SimCorp uden gæld. Selskabet havde mere end 45 millioner euro i kontanter ved udgangen af 2021, og efter afholdelse af værdiskabende udviklingsinvesteringer, distribueres de frie pengestrømme løbende til aktionærerne gennem et årligt udbytte samt tilbagevendende aktietilbagekøb. Udbyttet for 2021 blev 7,50 kroner per aktie svarende til omkring 1,5 procent af markedsværdien af en SimCorp-aktie. I tillæg hertil tilbagekøbte SimCorp i 2021 egne aktier for omtrent 300 millioner kroner, hvilket også er målsætningen for 2022. Tilbagekøbet svarer til knap 1,5 procent af markedsværdien, og samlet forventes således en aktionærdistribution i størrelsesordenen 3 procent af markedsværdien for 2022. SimCorp besidder en række af de klassiske dyder, som vi påskønner. Udviklingen i industrien er forudsigelig og stabil, pengestrømmene er betydelige og voksende og afkastet på den investerede kapital imponerende. I tillæg hertil er der et kæmpe uudnyttet potentiale for nysalg og mersalg, som den kompetente ledelse forfølger med en let forståelig og fornuftig strategi. SimCorp har siden begyndelsen været en del af BLS-porteføljen, og det forventer vi, at selskabet vil fortsætte med at være mange år endnu.


Filmer kørsel i Øresundstunnel med 200 kilometer i timen: 'Rablende vanvid' | Indland | DR\nFilmer kørsel i Øresundstunnel med 200 kilometer i timen: 'Rablende vanvid'\nSelvom det nu giver et klip i kørekortet, er der stadig mange, der filmer deres kørsel.\nEn bilist drøner gennem Øresundstunnelen med 173 kilometer i timen. På få sekunder accelererer vedkommende op på 200 kilometer i timen. På det tidspunkt kører bilen 55 meter for hvert sekund.\nDet hele foregår med én hånd på rattet. Den anden hånd holder en mobiltelefon, der filmer seancen, som efterfølgende bliver lagt på det sociale medie, Snapchat.\nDe her mennesker har intet at gøre ude i trafikken.\n- Det første ord, jeg tænker på, når jeg ser det her, er 'vanvidsbilisme', siger Christian Berthelsen, der er politiassistent ved Rigspolitiets Nationale Færdselscenter.\nHan har set et udpluk af de omkring 50 videoer, som DR Nyheder har fundet på et par dage, hvor bilister filmer deres kørsel med håndholdt mobiltelefon og lægger det på Snapchat.\n- Men det er ikke det eneste ord, man bør bruge. Det her er jo direkte dumhed og fuldstændig tåbeligt at lave, siger han.\nVideoerne er fundet i ugen, hvor det nu også koster et klip i kørekortet at sidde med en håndholdt mobiltelefon, mens man kører bil.\nOgså hos Rådet for Sikker Trafik er administrerende direktør, Mogens Kjærgaard Møller, rystet over videoerne.\n- Det er rablende vanvid. Vi ser kombinationen af høj fart og folk, der sidder og filmer med mobiltelefonen. Det er sindssygt. De her mennesker har intet at gøre ude i trafikken, siger han.\nHan er især rystet over netop kombinationen af høj fart og brugen af mobiltelefon.\n- Uopmærksomhed og høj hastighed er hver især farlige. De er de to største dræbere i trafikken. Og når du laver dem til en cocktail, så bliver det ekstraordinært farligt, siger han.\nDet er simpelthen noget af det mest vanvittige, jeg nogensinde har set.\nStraffen for at filme sin kørsel ved almindelig hastighed med håndholdt mobiltelefon blev for en uge siden strammet, så det nu udover 1.500 kroner i bøde også giver et klip i kørekortet.\nLæs også:Nu koster håndholdt mobil i bilen et klip i kørekortet\nMen i andre tilfælde kan straffen være hårdere. At drøne gennem Øresundstunnelen med 200 kilometer i timen er ifølge Christian Berthelsen en frakendelse af kørekortet og en meget stor bøde.\n- Og det er selvfølgelig kun, hvis vedkommende er så heldig IKKE at slå nogen ihjel, siger han.\n- For hvad er det, der er så vigtigt, at man skal filme det? Man risikerer at have liv på samvittigheden. Folk, der aldrig kommer hjem til deres familie. Var det de fem sekunders optagelse værd? Nej, det tror jeg ikke, afslutter Christian Berthelsen.\nNetop den video ryster også Mogens Kjærgaard Møller fra Rådet for Sikker Trafik.\n- Vi ved fra ulykker i tunneler, at de kan være fatale for mange mennesker. Det er simpelthen noget af det mest vanvittige, jeg nogensinde har set.\n'De her ting slår mennesker ihjel'\nFor et år siden afslørede DR Nyheder for første gang, at mange bilister filmer deres kørsel og lægger det på Snapchat.\nOg på trods af flere kampagner er der altså fortsat en del bilister, der filmer deres kørsel med høj hastighed. Alligevel er kampagnerne vigtige til at få budskabet ud om at holde fingrene væk fra mobiltelefonen under kørslen, fortæller Christian Berthelsen.\n- Det er jo lige netop det her, der gør, at mennesker dør og ikke kommer hjem igen. Og det er sådan noget, som de her bilister rent faktisk kan være skyld i.\nHan mener, at kampagner sammen med politiets trafikkontroller har en effekt, men at det ikke ændrer folks vaner fra den ene dag til den anden.\n- Det er ét langt sejt træk det her. Og der vil bare være mennesker derude, som ikke forstår, hvordan man skal opføre sig. Men vi bliver ved med vores kontroller, og vi bliver ved med at køre kampagnerne fra Rådet for Sikker Trafik. For vi kan i vores statistikker, at det virker. Det tager bare lang tid, siger han.\nEfter at have set videoerne er transportminister, Benny Engelbrecht (S), kommet med følgende skriftlige kommentar.\n- Det er fuldstændig uacceptabelt, at vi kan se eksempler på den vanvittige kørsel, der her er tale om. Uopmærksomhed og høj fart er meget farligt - og særligt når det foregår i en tunnel som på Øresundsforbindelsen. Jeg er meget optaget af, at vi finder løsninger, der én gang for alle kan sætte stop for vanvidskørsel i Øresundstunnelen. Jeg har derfor bedt mit ministerium se på, hvad vi kan gøre. Derudover har vi sat ind over for uopmærksomhed, så brug af håndholdt mobiltelefon mv. ud over en bøde på 1.500 kroner nu også koster et klip i kørekortet.\nKlokken 15.35: Artikel opdateret med skriftelig kommentar fra transportminister, Benny Engelbrecht.