Kronik: Kortlæg energiforbruget i bygninger systematisk | Ingeniøren\nKronikørerne foreslår, at det nye energiforlig støtter op om arbejdet med at optimere energieffektiviteten i vores bygninger med en mere systematisk og grundig kortlægning af eksisterende gamle og nye bygningers el- og varmeforbrug, både pr. m2 og pr. ansat. Illustration: Lars Refn\nAf Niels Radisch og Christoffer Borgwardt-Stampe 24. apr 2018 kl. 14:11 102\nNiels Radisch er seniorkonsulent, og Christoffer Borgwardt-Stampe er fagchef i Rambølls byggeridivision Illustration: Rambøll\nEn tredjedel af varmeforbruget i den danske bygningsmasse kan spares omkostningseffektivt frem mod 2050. Det viser beregninger fra Aalborg Universitet. Samtidig er der også stort potentiale i at spare på elforbruget i nyere bygninger. Det kan danske rådgivere hjælpe med. Men det kræver, at regeringen i sit kommende oplæg til en forhåbentlig bred aftale om den danske energipolitik lægger mere vægt på eksisterende bygninger:\nOpfølgning på nyopførte bygningers energiforbrug efter ibrugtagning\nStørre indsats inden for eksisterende byggeris energiforbrug\nSærligt siden 2006 har nybyggeriet skullet opfylde stadig strengere og mere komplicerede krav. Dette har udfordret byggebranchens aktører og har faktisk også medført et reelt lavere energiforbrug i nogle af de nyere bygninger. Men ikke i det omfang man måtte forvente.\nI de ældre bygninger er der et stort potentiale for energibesparelser og effektivisering i en kombination af driftsoptimeringer og renovering/udskiftning af diverse teknik. Detaljerede analyser af energiforbrug i en række sammenlignelige kontorbygninger opført i perioden 1960-2010 viser store variationer i energiforbrugene, for el mellem 30-150 kWh pr. m2 og for varme 30-120 kWh pr. m2. Der er kun i mindre omfang gode forklaringer på de høje forbrug, og derfor viser tallene et stort potentiale for at spare på energien.\nFlere fjernvarmeselskaber er via de mange nye fjernaflæste målere begyndt at hjælpe forbrugerne med energistyring, hvor varmeforbruget og returtemperaturen følges systematisk. I Ørestaden har fjernvarmeselskabet Hofor for eksempel kortlagt varmeforbruget i en række kontorbygninger opført siden 2005. Bygningerne er altså af nyere dato og er opført efter stort set ens regler for energiforbrug. Alligevel er der bemærkelsesværdigt store forskelle i varmeforbruget – i intervallet fra 40 og op til over 100 kWh pr. m2, hvor de højeste forbrug svarer til bygninger tilbage fra 1980’erne.\nRambølls hovedkontor fra 2010 ligger i dette område og er gået fra et varmeforbrug på 75 til omkring 40 kWh pr. m2 ved løbende optimering. Samtidig afkøles fjernvarmen med ca. 50 grader, hvilket øger den samlede effektivitet af bygning og fjernvarme og indikerer, at anlægget virker i praksis, som det var tiltænkt. Desuden er det samlede elforbrug over flere år svagt faldende, på trods af flere medarbejdere og centralisering og udbygning af serverne i bygningen. Det kan altså betale sig at gøre en løbende indsats.\nFor at synliggøre mulighederne for energibesparelser i eksisterende bygninger foreslår vi, at det nye energiforlig støtter op om arbejdet med en mere systematisk og grundig kortlægning af eksisterende gamle og nye bygningers el- og varmeforbrug, både pr. m2 og pr. ansat. Kortlægningen skal også forholde sig til bygningens anvendelse, så der ikke dannes vildledende nøgletal.\nVed at stille veldokumenterede nøgletal til rådighed bliver alle med ansvar for en bygnings energiforbrug i stand til at sammenligne eget forbrug med de bedste inden for samme bygningskategori – såkaldt benchmarking. Det kunne være en revitalisering af det hedengangne projekt ‘Best Practice’ med grundig, systematisk benchmarking af kontorbygninger, som Teknologisk Institut, Rambøll m.fl. afsluttede i 2004.\nDe nugældende energimærker fanger ikke det energiforbrug, der ligger uden for mærkets område – eksempelvis servere og køkkener. Det vægtede energiforbrug for Rambølls hovedkvarter er omkring tre gange højere, end det som energimærket viser, hvorfor en stor del af potentialet for energibesparelser eller energieffektivisering ikke synliggøres. Derfor kan benchmarks med fordel benyttes til at supplere energimærkningsordningen.\nDer er tale om relativt simple tiltag, der kan implementeres med synlig effekt på kort sigt og dermed effektivt bidrage til det langsigtede mål om, at Danmark bliver uafhængig af fossile brændsler i 2050.\nKronik: Moderne byggeri tager ikke højde for klimaændringer 14. sep 2017\nKronik: De offentlige bygninger har brug for førstehjælp 03. mar 2016\n#1 Boe Carslund-Sørensen 25. april 2018 - 10:12\n#2 Christian Nobel 25. april 2018 - 10:41\nSæt focus på det varme vand.\nI mange bygninger er der et astronomisk varmetab fra varmtvandsinstallationen, dels pga. cirkulation (som måske kan undgås ved ændret ledningsføring og kortere afstande fra varmtvandsbeholdere), dels som resultat af et stort tomgangstab om sommeren.\nVed siden af dette kommer så fjernvarmens store distributionstab om sommeren (men det er så ikke en matrikelbetragtning), da det er nødvendigt at holde en forholdsvis høj temperatur for at undgå legionella, samtidig med at flowet er beskedent.\nSom jeg ser det ville det kunne hjælpe på styring, hvis det er muligt at monitorere varmtvandsforbrug og opvarmning hver for sig.\nOg så burde burde bygningsreglementet forholde sig objektivt til energirammen, dvs. ingen energifaktorer, men en reel varmetabsramme, som kun forholder sig til hvordan varmetabet opstår, ikke hvordan varme genereres.\nHerudover bør energimærkeordningen helt skrottes, den er en katastrofe, som primært tilgodeser at nogle udvalgte venner kan stikke snablen ned i hussælgeres tegnebog - og erstattes med en udvidelse til tilstandsrapporten, som objektivt beskriver den konkrete tilstand af isolering og varmeforsyningsanlæg for det pågældende hus. Samtidig kunne det være et krav ved salg at der fremvises dokumentation for de sidste f.eks. 5 års energiforbrug, ikke regnearkstal fjernt, fjernt fra virkeligheden.\n#3 Flemming Ulbjerg 25. april 2018 - 11:16\nDit billede af varmt vand er sikkert rigtigt. En gang imellem.\nMange varmeværker aflæser målerne hver måned. De underbygger ikke generelt, det du beskriver. Og hvis forbruget er som du beskriver, så er det ofte fejl mv. som er årsagen.\n#4 Michael Mortensen 25. april 2018 - 11:50\nHer er jagten på at spare de sidste Kwh voldsomt dyr.\nDe laveste frugter plukkes først og nemt af de fleste, startende med glødepærer til LED.\nDerfra begynder det at stige i pris pr Kwh der ønskes sparet. På et tidspunkt passeres 15-20 års tilbagebetalings tid, så sker der ikke ret meget ret mange steder.\nDet punkt kommer umiddelbart efter simple tiltag som hulmursisolering, efterisolering af loft og lavenergiruder.\n#5 Christian Nobel 25. april 2018 - 12:58\nMange varmeværker aflæser målerne hver måned. De underbygger ikke generelt, det du beskriver.\nNu har jeg mange gange efterspurgt nogle månedlige tal, fordelt på bygningstyper, som kan give noget mere viden - jeg kan ikke bruge postulater.\nSå længe der ikke er sådanne nogle tal tilgængelige, så må jeg forlade mig på hvad kammerat Kamstrup kan fortælle mig, måned for måned.\nOg hvis forbruget er som du beskriver, så er det ofte fejl mv. som er årsagen.\nDet vil jeg heller ikke udelukke, men hvis ikke der er nogen tal at navigere efter, så er det ret svært at forholde sig til.\nDerfor vil en kortlægning, hvor der måles separat på brugsvand og opvarmning, holdt op mod bygningsstandarden, være et anvendeligt værktøj.\n#6 Flemming Ulbjerg 25. april 2018 - 13:07\nEr det at forstå som det "blot" er dine oplevelser fra dit eget anlæg. ?\nDet kan vi nok heller ikke bruge til alverden.\n#7 Christian Nobel 25. april 2018 - 13:28\nHvad med så at aflægge den arrogante tone, og fremlægge nogle tal?\nOg bortset fra det, så stemmer min fordeling af forbrug sig faktisk ret tæt med den fordeling som fjernvarmeværket oplyser forlods, så mon ikke det er tal der er beregnet ud fra en gennemsnitlig empiri?\n#8 Flemming Ulbjerg 25. april 2018 - 14:32\nChristian. Stadigt kun for eet anlæg.\n#9 Christian Nobel 25. april 2018 - 16:01\nStadigt kun for eet anlæg.\nJa, men hvilken del forstod du ikke når jeg sagde at der fra fjernvarmeværket forlods er anført en fordelingsnøgle med så og så mange procent af årsforbruget fordelt per måned.\nDen fordelingsnøgle er ikke for det specifikke anlæg, men generel for fjernvarmeværket!\nHvorfor kommer I ikke med nogle tal som belyser sagen, i stedet for bare at blive ved med at tale ned til folk - er det fordi I ikke er glade for at tallene kommer på bordet?\nI øvrigt undrer det mig lidt at du nærmest plæderer for at sabotere det dine kolleger lægger op til.\n#10 Flemming Ulbjerg 25. april 2018 - 16:51\nHvorfor kommer I ikke med nogle tal\nDet gør vi gerne. Gjorde det da vi diskuterede forbrug i lavenergibygninger. Jeg har noteret mig st du nu er enig i, at vi skal have tal på bordet som fortæller hvad der generelt anvendes. Og ikke hvad et enkelt tilfælde viser. Min fulde opbakning til at få registreret og bearbejdet forbrugsdata.\n#11 Christian Nobel 25. april 2018 - 17:09\nGjorde det da vi diskuterede forbrug i lavenergibygninger.\nNej, der kom nogle årstotaler frem, og de nyeste bygninger var endda kun BR06.\nJeg har noteret mig st du nu er enig i, at vi skal have tal på bordet som fortæller hvad der generelt anvendes.\nFor det jeg ønsker er tal MÅNED FOR MÅNED, fordel på bygningsklasser.\nOg ikke hvad et enkelt tilfælde viser.\nOg dermed påstår du at den fordelingsnøgle fjernvarmeværket opsætter for hele sit opland er et enkelt tilfælde?\n#12 Jakob Storm Rasmussen 25. april 2018 - 20:22\nRe: Lokalplaner uden krav om at der mindst bygges lavenergihuse!\n@Boe Naturligvis skal fokus rettes mod den eksisterende boligmasse. Allerede tilbage i 2010 var det klar, at der ikke var samfundsøkonomi i at kræve mere isolering i nye huse (se afsnit 7.4) http://vbn.aau.dk/files/39039850/Varmeplan...\n#13 Jakob Storm Rasmussen 25. april 2018 - 20:33\nNej, der kom nogle årstotaler frem, og de nyeste bygninger var endda kun BR06\n@Christian Der er masser af tal. Nu er vi nogen der hvert år følger udviklingen i varmeforbruget nøje. Men med få klik kan man finde f.eks. en større gruppe af huse opført efter BR10. Målingerne viser at forbruget er fra 31 % til over 100 % større end den teoretiske energiramme.\n#14 Christian Nobel 25. april 2018 - 21:04\nMen med få klik ...\nMen det er åbenbart ikke muligt at give et link - tsk, tsk.\n#15 Jakob Storm Rasmussen 25. april 2018 - 21:43\nMen det er åbenbart ikke muligt at give et link - tsk, tsk\n@Christian Som flittig læser af Ingeniøren burde du da være velorienteret. Men vi kan tage et eksempel mere https://ing.dk/artikel/velfacs-aktivhus-br... Eller https://ing.dk/artikel/sparekrav-flopper-v...\n#16 Christian Nobel 25. april 2018 - 22:05\nSom flittig læser af Ingeniøren burde du da være velorienteret. Men vi kan tage et eksempel mere\nDet et jo et goddag mand økseskaft svar!\nJeg spørger efter en opgørelse MÅNED FOR MÅNED fordelt på byningsklasse, ikke en generel artikel om adfærd.\nEr det virkeligt så svært at forstå / komme med - ifølge dit tidligere udsagn skulle det jo kun dreje sig om nogle få klik.\n#17 Jakob Storm Rasmussen 26. april 2018 - 07:51\nDet et jo et goddag mand økseskaft svar! Jeg spørger efter en opgørelse MÅNED FOR MÅNED fordelt på byningsklasse, ikke en generel artikel om adfærd. Er det virkeligt så svært at forstå / komme med - ifølge dit tidligere udsagn skulle det jo kun dreje sig om nogle få klik.\n@Christian Nej - det er et "goddag mand økseskaft" spørgsmål, der fra din side løbende bliver udbygget efterhånden som det passer til din næste kommentar. Du er formodentlig klar over at varmeforbruget opdeles i det graddage uafhængige forbrug og det graddage afhængige forbrug ? Der til kommer hver enkelt husstands adfærd m.m. En fordeling pr. måned kan derfor heller aldrig blive mere end et historisk skøn. Og det kan du finde adskillige steder på nettet.\n#18 Christian Nobel 26. april 2018 - 08:43\nspørgsmål, der fra din side løbende bliver udbygget\nDet kniber åbenbart stærkt med at læse og forstå!\nDet er præcis det samme spørgsmål som jeg hele tiden har stillet.\nBla. for at løfte det fra at være enkeltobservationer.\nMen åbenbart udgør svaret en så ubekvem sandhed at I ikke vil fremlægge nogen dokumentation.\n#19 Flemming Ulbjerg 26. april 2018 - 08:47\nEn fordeling pr. måned kan derfor heller aldrig blive mere end et historisk skøn. Og det kan du finde adskillige steder på nettet.\nDet blev undersøgt meget grundigt I 2004 for olie- og gasfyrede kedler.\nIndtil videre findes ikke tilsvarende offentligt tilgængelige data for fjernvarme, men det vil da være ønskeligt, som jeg tidligere skrev. At der er forbrugere med stærkt afvigende forbrug fra gennemsnittet, skyldes altid særlige forhold på det pågældende anlæg. Fejl I anlæg, uisolerede rør, afvigende brugervaner, for blot at nævne de oftest forekommende fejl / afvigelser. Vedr. BR2020 huse, så findes der data for flere tusinde parcelhuse bygget efter BR2015 og BR2020.\nBundlinjen er at forbruget kun er faldet fra I gennemsnit 73 kWh/m2 for 2010 til 69 kWh/m2 for 2020-bygninger. Overskriften til artiklen er stærkt misvisende, da faldet i forbrug stort set ophørte I 2010, På trods af skærpede krav til isolering, tæthed etc. etc.\n#20 Christian Nobel 26. april 2018 - 09:15\nDet er så interessant at Aarhus Universitet vil til at indsamle data, helt ned på minut niveau:\nDet bliver interessant at se de resultater - og hvis det så også var muligt at monitorere varmtvandsforbrug for sig, så ville det være rigtig godt. Det ville også gøre det nemmere at stille krav til en revideret og realistisk energitabsramme i bygningsreglementet.\nOg en interessant krølle, som pointeres i artiklen, tallene mudres af at nogle af de ældres huse har fået monteret solfangere, og dermed har fået et bedre energimærke, selv om deres forbrug ikke nødvendigvis er blevet bedre.\nDet udnyttes jo af "nogen" til at hævde at energistramningerne ikke virker, men det er jo ikke nødvendigvis korrekt, det viser nok mere at hele energimærke systemet er defekt by design.\nDet understreger endnu mere tydeligt at vi på en eller anden måde blive nødt til at få nogle objektive energirammer, uden mærkelige korrektionsfaktorer og anden matrikelbetragtning.\n#21 Karsten Henneberg 26. april 2018 - 10:56\nDet bliver interessant at se de resultater - og hvis det så også var muligt at monitorere varmtvandsforbrug for sig, så ville det være rigtig godt.\nChristian - taler i ikke bare forbi hinanden?\nDer findes flere månedlige fordelingstal for fjv-forbrug bl.a. https://www.brande-fjernvarme.dk/gode-raad...\nHusk lige disclaimeren: "Vær opmærksom på, at værdierne i diagrammet er en rettesnor og ikke en facitliste"\n#22 Christian Nobel 26. april 2018 - 12:08\nJeg mener nu jeg udtrykker mig ret præcist, såeee...\nJojo, men hvis man skal lave en mere nøjagtig kortlægning, er det nødvendigt med tal der også er opdelt i bygningsklasser (og kunne man så yderligere dele op i brugsvand og varme ville det være endnu mere brugbart).\nNu findes der desværre ingen tilgængelige tal, men jeg er rimeligt sikker på at vi for ældre huse vil se en varmefordeling hvor der bruges forholdsvis mere om vinteren end for et BR20 hus, og forholdsvis mindre om sommeren, hvorfor vi ikke bare kan midle og interpolere, hvis vi skal styre frem mod et bedre bygningsreglement.\nOg som nogle af aktørerne har udtalt, varmtvandsforbruget er misvisende for energitabsrammen i lavenergihuser - jamen så lad os da for pokker få kortlagt det, det må da være i samfundets interesse.\nJa og det er også derfor jeg efterlyser et bedre datasæt - også fordi det på den måde er nemmere at se om der kan være fejl, fejljustering, eller anderledes adfærd, i forbindelse med ens varmeinstallation.\nFor hvis vitterligt der måske kan flyttes måske 10% udelukkende ved ændret adfærd eller justering, uden det ellers giver ulemper, så er det da bare med at komme i gang med at indsamle data - i stedet for bare kategorisk at modarbejde energisparetiltag.\n#23 Magnus Thomsen 26. april 2018 - 15:07\nDet er utroligt, at der ikke foreligger målinger af varmtvand samt opvarmning for de forskellige bygningsklasser.\nI min optik vakler man rundt i blinde, når man installerer 6kW varmepumpe i lavenergihus på 190 m2 for sidenhen at skifte den ud med en 8kW varmepumpe.\nEt lavenergihus bruger max 1,2 - 2 kW konstant koldeste dag i Januar, det er vel det som varmepumpen skal dimensioneres efter ?\n#24 Christian Nobel 26. april 2018 - 15:24\nOg så er der den lille detalje ved historien at den er 8 år gammel, og den håndværksmæssige udførsel på ingen måde prangede.\nOg det er fra før LED lys havde vundet indpas.\nEr det virkelig det bedste der kan diskes op med?\n#25 Svend Ferdinandsen 26. april 2018 - 22:23\nJeg tænker at varmepumper ligesom gasfyr, dimensioneres ud fra vamtvandsforbruget. Det kan jo undre, at der næsten ingen gasfyr findes med lavere effekt end 15kW. Selv standardhuset der bruger 18MWh årligt, svarer til 2kW i middel, og dermed 4 til 6kW en vinterdag. For gasfyr har det nok ikke den store betydning, men en varmepumpes pris afhænger meget af ønsket effekt.\n#26 Magnus Thomsen 27. april 2018 - 03:42\nHvis vi vi antager, at en bolig har et samlet varmebehov på 18000 kWh/år og månederne juni, juli, august 1,7% i følge diagrammet, svarer til varmt vand.\nMedfører det et varmtvandsforbrug på 18000 * 1,7 / 100 = 306 kWh / mdr.\nVarmepumpe med en buffertank på 200 - 500 l skulle kun haft behov for, at afgive effekt til varmt vand på / 30 / 24 = 0,425 kW konstant, til opvarmning af brugsvand.\nI januar måned er forbruget 18000 * 16,2 / 100 / 30 / 24 = 4 kW ( varmepumpe 6-7kW med el-patron, er nok et rimeligt valg ).\nDet var god skik for at opnå et højt COP, at dimensionere varmepumpen så lille, at varmelegeme spædede til, når opvarmningsbehovet var størst.\nEr dimensionerings kriterierne ændret, nu mange varmepumper er kapacitetsreguleret med frekvensomformer ?\nI min optik er 6-8 kW varmepumpe i lavenergi byg på 190m2 dimensioneret alt for stor.\n#27 Michael Mortensen 27. april 2018 - 07:39\nDet er spørgsmål om betragtninger.\nJeg mener at Energiforbruget bør betragtes som energi tilkøbt udefra. Så er det op til forbrugeren hvordan denne vil skabe sig den billigst mulige energiregning.\nHvis man kan bygge en utæt rønne og spare en masse penge i materialer. Bruge de sparede pengene på at opsætte solceller/solvarme (evt husstandsvindmølle) For slutteligt at ende med samme årlige energiregning som folk der bygger med 400mm rockwool.\n#28 Jakob Storm Rasmussen 27. april 2018 - 07:59\nDet er matrikeltænkning i højeste potens. Sat på spidsen så kan du bo i et drivhus opvarmet med et utal af koks ovne - og du tror stadig ikke at der er et problem ?\n#29 Michael Mortensen 27. april 2018 - 08:37\nJeg tror du har et problem med at læse !\nCitat fra mig selv: "Bruge de sparede pengene på at opsætte solceller/solvarme (evt husstandsvindmølle)"\n#30 Flemming Ulbjerg 27. april 2018 - 08:53\nEn varmtvandsbeholder på 100 liter, har kun behov for 2 kW for at dække behovet. Det giver 2-3 timers drift pr døgn. En effektiv beholder kan nøjes med 50 liter fjernvarme pr time. Viser praksis. Og teori. Hvis et nyt hus skal ned på det beregnede forbrug er det ca samme effekt til rumvarme. Altdå omkring 2 kW i max.\n#31 Magnus Thomsen 27. april 2018 - 09:56\n,,En varmtvandsbeholder på 100 liter, har kun behov for 2 kW for at dække behovet. Det giver 2-3 timers drift pr døgn.,,\nVarmtvandsforbrug i følge, http://orbit.dtu.dk/files/2921478/byg-r072...\ner 1800 kWh / år efter 20 årig sparekampagner i 1996 for 15 huse samt 3,4 beboere i snit.\nForbrugstallene har 22 år på bagen.\nFindes der nyere tal der viser reduceret forbrug, eller skal man stille sig tilfreds med 150 kWh /mdr i snit ?\n#32 Flemming Ulbjerg 27. april 2018 - 10:00\nMagnus. Jeg linkede til en undersøgelse fra 2004. Se højere oppe i strengen.\n#33 Flemming Ulbjerg 27. april 2018 - 10:19\nSorry. Kan se det er samme link som Magnud\n#34 Magnus Thomsen 27. april 2018 - 10:29\nJeg brugt tal fra dit link: Undersøgelse 2004, Kapitel 2, tabel 1 side 3 med gennemsnitlig opvarmning på 40 K.\n#35 Jakob Storm Rasmussen 27. april 2018 - 11:03\nTror du har misforstået Du ændrer ikke forbruget ved at ændre produktionsformen\n#36 Svend Ferdinandsen 27. april 2018 - 12:43\nDet passer vist meget godt uanset hvor lavenergi huset er. Der er ikke rigtig nogen sparemuligheder for det varme vand. Varmen til det kan selvfølgelig produceres på forskellig vis, som måske kræver mindre energi udefra, men disse 150kWh/mdr skal altså anskaffes i alle fald. Nogle taler om store beholder, så det ikke er nødvendigt at varme vandet løbende, men de har også større tab til omgivelserne. For min egen lille beholder på 50L regner jeg med ~50W. En 200L beholder vil have et tab på ~100W, svarende til 72kWh/mdr, som dog til en vis grad kan bruges i huset.\n#37 Magnus Thomsen 27. april 2018 - 13:13\nDet bliver interessant at følge opklaringen af dit høje varmtvandsforbrug.\nFlemmings link: http://orbit.dtu.dk/files/2921478/byg-r072... antyder et forbrug på 150 kWh i snit til varmtvand.\nKarstens link: https://www.brande-fjernvarme.dk/gode-raad... Hvis tal i Brande-fjernvarme er beregnet ud fra 18000 kWh / år totalt, giver det et forbrug på ca 300 kWh i sommermånederne juni, juli og august ( formoder at tilført effekt kun går til varmt vand ).\nBemærkelsesværdigt at varmtvandsforbruget er dobbelt så højt i sommermånederne.\n#38 Jakob Storm Rasmussen 27. april 2018 - 18:32\nBemærkelsesværdigt at varmtvandsforbruget er dobbelt så højt i sommermånederne\nVarmtvandsforbrug er meget individuelt Det vil komme endnu tydeligere frem efterhånden som flere får monteret målere. https://www.byogbolig.com/wp-content/uploa...\n#39 Karsten Henneberg 27. april 2018 - 19:01\nVarmtvandsforbrug er meget individuelt Det vil komme endnu tydeligere frem efterhånden som flere får monteret målere.\nJakob - ja, har man 3 teenagere, der står op til en ½ time under en "Raindance" op til flere gange om dagen, eller hører man til den ældre generation, der klarer spare brusebadet på 3 minutter, vil der blive en store variation\n#40 Christian Nobel 27. april 2018 - 19:11\nDer må jeg så give Jakob ret i at det er matrikelbetragtning.\nDet er vigtigt at der er en klar skillelinje mellem energiforbrug og energitilførsel, for ellers vil det være umuligt at kortlægge bygningers varmetab, og dermed bliver det svært at lave forbedringer.\nHvordan man så efterfølgende tilfører energi er en helt separat diskussion.\n#41 Christian Nobel 27. april 2018 - 19:18\nDet er så noget jeg dykker dybere ned i når det bliver sommer.\nMen som et kuriosum kan jeg fortælle at i sommerhuset har vi to vandvarmere, en 60 liters til brugsvand, og en 30 liters til gulvvarmen, sat på hhv. ca 60 grader og ca 30 grader.\nBegge vandvarmere placeret i en kælder der holder en konstant temperatur på ca. 10 grader.\nI perioden 1 april til 26 april har vi ikke været der, og i den periode har der heller ikke været cirkulation på gulvvarmen, men der har tilgengæld været kørt en kummefryser af ældre dato.\nSammenlagt tomgangsforbrug for to vandvarmere og fryser (som nok har taget hovedparten) i perioden: 47kWh.\n#42 Christian Nobel 27. april 2018 - 19:21\nDet vil komme endnu tydeligere frem efterhånden som flere får monteret målere. https://www.byogbolig.com/wp-content/uploa...\nDet lyder jo som noget af det rigtige - hvor langt er man i det projekt, og er der begyndt at komme erfaringstal?\n#43 Magnus Thomsen 27. april 2018 - 19:34\nFint at der er kommet krav om måling af varmtvand, så man kan se varmtvandsforbrug samt samlet forbrug.\nHvordan bliver målingerne præsenteret for forbrugeren, er det reel time datasæt, så man kan påtale teenagernes regndans ?\nVarmtvandsmåleordningen har nogle år på bagen, er der lagt data på nettet, så man kan se om varmtvandsforbruget er konjunktur / finanskrise bestemt ?\n#44 Jakob Storm Rasmussen 28. april 2018 - 06:22\nLæg nu lige mærke til hvad der står. Det kommer typisk til at omfatte etageejendomme. Og der vil næppe være rentabilitet, hvis der f.eks. skal en måler på hvert tappested på eksisterende ejendomme. Og som der står, så skal forbrug kunne afregnes/præsenteres 3-4 gange pr år. Der er ikke krav om timeværdier eller andet.\n#45 Magnus Thomsen 28. april 2018 - 08:43\n,,Læg nu lige mærke til hvad der står. Det kommer typisk til at omfatte etageejendomme. Og der vil næppe være rentabilitet, hvis der f.eks. skal en måler på hvert tappested på eksisterende ejendomme. Og som der står, så skal forbrug kunne afregnes/præsenteres 3-4 gange pr år. Der er ikke krav om timeværdier eller andet.,,\nOm forbrugsvaner / unoder skal ændres, nytter det ikke med kvartalsvis gamle data.\nDet er i min optik totalt håbløst, at installere separat måler for varmvandsforbruget om data ikke er reel time.\nNår regningen kommer med forbrugsdata og et alt for højt beløb, vil det være en rigtig ØV ØV oplevelse.\nAt tage regningen / overforbruget til diskussion vil kun medføre mistænkeliggørelse og krig på hjemmefronten, da der med gamle data, ikke kan registreres hvad der var årsagen.\n#46 Jakob Storm Rasmussen 28. april 2018 - 08:50\nAlt kan naturligvis fås - hvis man vil betale for det ? Men jeg referede til lovgivningens minimumskrav. Der er jo intet der forhindrer dig i at kigge på måleren selv . En del selvskaber tilbyder også hyppigere fjernaflæsninger og databehandling, varsling ved afvigende forbrug etc. etc. etc. Det er bare brøkdele af promiller af de private kunder der efterspørger det !\n#47 Magnus Thomsen 29. april 2018 - 15:51\n,,Alt kan naturligvis fås - hvis man vil betale for det ?,,\nBorgerne betaler milliarder på isolering, for at overholde bygningsregelment krav.\nDer hersker bred enighed om, at energiforbruget til opvarmning kun er faldet minimal det sidste årti, selv om isolationsmængden skulle haft reduceret forbruget til en trediedel.\nProblemet kan i min optik kun skyldes uhensigtmæssig adfærd. Forbruget skal ned, det kan kun klares ved at man har live data og intelegent styring.\nHjælper det ikke, er pengene brugt bedre på vindmøller og solceller.\n#48 Flemming Ulbjerg 29. april 2018 - 16:04\nKvalitet og justering af installationer.\nDet første kan der gøres noget ved. Og det har en varig effekt. Det andet kan påvirkes. Desværre kun kortvarigt.\nMange har forlængst erkendt at vi ikke kommer ned på det forudsatte forbrug. Og slet ikke i nybyg.\n#49 Magnus Thomsen 29. april 2018 - 17:11\n,,Der er to problemer.\nKvalitet og justering af installationer. Adfærd. Det første kan der gøres noget ved. Og det har en varig effekt. Det andet kan påvirkes. Desværre kun kortvarigt.,,\nAdfærd kan nemmest styres af pengepungen. Der skal laves energiberegninger, og man kommer til et resultat, der repræsenterer det beregnede / opnåelige forbrug i det aktuelle hus.\nEt forslag til at komme overforbruget til livs, kunne kopieres fra bilkørsel, hvor større og større fart ud over det lovlige, udløser større og større bøder.\nAfgifter hentet ind på overforbrug, skulle kunne udbetales til dem der holdt sig inden for energirammen, det ville forstærke incitamentet for at holde energirammen .\n#50 Christian Nobel 30. april 2018 - 09:47\nDet kan man slet ikke "erkende", al den stund der slet ikke ligger nogen brugbare erfaringstal endnu for huse i kategori B10 eller bedre.\nSå foreløbig navigeres der totalt i blinde, og det udnyttes så af visse opportunister til ikke at træde ind i dette århundrede.\nDerfor hyldes en detaljeret kortlægning, for både varme og varmt vand, fordelt på bygningsklasser, meget velkommen.\n#51 Christian Nobel 30. april 2018 - 09:51\nMen først skal vi have energifaktorerne fjernet, således at man ophører med at give 1950 teknologien kunstigt åndedræt, og varmtvandsforbruget skal fjernes fra selve bygningens energiramme.\n#52 Magnus Thomsen 30. april 2018 - 13:04\nJeg er helt enig i at energifaktorer er en pestilens, der må udryddes og det kan ikke gå hurtigt nok.\nHer hvor jeg bor, har de kopieret noget der svarer til BR 08-10 og for at det ikke skal være løgn, energifaktorerne har fuldt med.\nFaktor 0,8 for fjernvarme 2,5 for el.\nDet mest vanvittige er at, allerede nu er VE oppe på 51 % og målet er 100% om 12 år.\nDen lokale fjernvarme er p.t 20-30 % dyrere end individulle varmepumpeløsninger.\nTilslutningspligt og faktor 0,8 som våben mod borgeren ,, sørgeligt ,,. :-(\n#53 Flemming Ulbjerg 30. april 2018 - 13:57\nDen lokale fjernvarme er p.t 20-30 % dyrere end individulle varmepumpeløsninger\nMagnus. Hvordan ser regnestykket ud ?\n#54 Jakob Storm Rasmussen 30. april 2018 - 14:06\nDet mest vanvittige er at, allerede nu er VE oppe på 51 % og målet er 100% om 12 år. Den lokale fjernvarme er p.t 20-30 % dyrere end individulle varmepumpeløsninger. Tilslutningspligt og faktor 0,8 som våben mod borgeren ,, sørgeligt ,,. :-(\n@Magnus Hvad er det for en fjernvarmeforsyning ??? Jeg synes du i en anden tråd nævner noget om at værket gik konkurs i 90´erne ? Det eneste sted jeg kan huske fra den tid er Tommerup St. Varmecentral ???\nMen du må jo så tilhøre de 2-3%, som rent faktisk p.t. har fjernvarme der er dyrere end individuel forsyning. Måske skulle man have ladet værket lukke helt dengang ?\n#55 Magnus Thomsen 30. april 2018 - 14:20\nElpris på 1.76 kr / kWh geotermisk hul temp 8C målte værdier på COP ligger omkring 4,5\nFjernvarmen holder samme prisniveau som fyringsolien,, så ikke godt ,,. :-(\n#56 Magnus Thomsen 30. april 2018 - 14:28\n,,Men du må jo så tilhøre de 2-3%, som rent faktisk p.t. har fjernvarme der er dyrere end individuel forsyning. Måske skulle man have ladet værket lukke helt dengang ?,,\nJeg er en af de heldige der ikke har fjernvarme ;-))\nDer er en hel del affald der skal forbrændes, så lukning af fjernvarmen ville være en rigtig dårlig ide.\nDet er den uhensigtmæssige udbygning af systemet jeg sætter spørgsmålstegn ved.\n#57 Jakob Storm Rasmussen 30. april 2018 - 15:16\nThorshavn ,,Men du må jo så tilhøre de 2-3%, som rent faktisk p.t. har fjernvarme der er dyrere end individuel forsyning. Måske skulle man have ladet værket lukke helt dengang ?,, Jeg er en af de heldige der ikke har fjernvarme ;-)) Der er en hel del affald der skal forbrændes, så lukning af fjernvarmen ville være en rigtig dårlig ide. Det er den uhensigtmæssige udbygning af systemet jeg sætter spørgsmålstegn ved.\n@Magnus Beklager - Thorshavn har jeg ikke opdateret viden om :) Udbygning af systemet sker kun hvis det er hensigsmæssigt og der er bruger-, virksomheds- og samfundsøkonomisk fordel.\n#58 Jakob Storm Rasmussen 30. april 2018 - 17:06\nJeg fandt lige tal for 326 huse opført efter BR 15.\nGennemsnitligt forbrug 2015-HUS 11.456 kWh Gennemsnitlige m2 2015-hus 146 m2 Gennemsnitsligt forbrug/m2 79 kWh/m2\nForbrug iht. energirammen 6.711 kWh Forbrug iht. energirammen 46 kWh/m2\nAltså et markant merforbrug i forhold til energirammen ! Og nej - der er ikke separate tal for hvor stor en del der går til opvarmning af brugsvand.\n#59 Michael Mortensen 30. april 2018 - 19:23\nAltså et markant merforbrug i forhold til energirammen !\nHvis de skrivebordsfolk der opfandt energirammen regnede med at folk gider sidde og fryse med tykke uldstrøjer og sutsko, og tage korte kolde bade for at spare nogle få hundrede kroner om måneden.\nSå er disse folk ikke kompetente til at sidde i den slags job.\nMon ikke variationen udelukkende består i at nogle høveder ikke kunne regne ud at folk ikke gider sidde og fryse for at spare 200,- /md i et hus de har betalt 4 millioner for.\nDe 200,- udgør mindre end 1 % af de samlede månedlige omkostninger ved sådant et hus.\nHvis nogen absolut vil kortlægge og dokumentere noget som helst, så er det bare at leje et nybygget hus i 24 mdr. lade det stå tomt og sætte temperaturen i alle rum til 20c. Så kan det dokumenteres om dette enkelte hus overholder de opgivne tal.\n#60 Jakob Storm Rasmussen 30. april 2018 - 20:06\n@Michael Mit indlæg var nu også mest for at svare på en af Christian Nobel’s “stråmænd” fra en tidligere debat, hvor han ud fra en enkelt observation anfægtede, at lavenergihuse havde forholdsmæssigt sværere og sværere ved at overholde energirammen. På daværende tidspunkt kunne der ikke lige tilvejebringes oplysning for nyere huse end opført efter BR05. Nu har vi et meget omfattende materiale for huse opført efter BR15, og tallene dokumenterer jo (desværre) essensen af dit indlæg. Teori og praksis passer ikke længere i bygningsreglementet. Folk vil have mere komfort og er villige til at betale for det\n#61 Christian Nobel 30. april 2018 - 22:27\n#62 Chris Bagge 30. april 2018 - 22:34\nMan er nødt til at tænke i helhed.\nDer glemmes lidt at se på helheden.\nDet første er, at de at samle data ind ikke er gratis. Det er i virkeligheden ret kostbart at samle data ind, når de også skal kvalitetssikres, d.v.s. at 'huller' og afvigelser håndteres passende. Målere til fjernvarme kan sagtens måle hyppigere, men de er ikke lavet til det. Hvis de er batteridrevne er vil hyppig måling gå voldsomt ud over batterilevetiden. Der kan ligeledes være et problem med dataoverførsel. Den 'kanal' data overføres på er en 'smal' kanal. Den er ikke lavet til at overføre mange data fra mange brugere. Alt dette kan selvfølgelig ændres, men så er det ikke længere en standard opstilling og så koster det penge, mange penge. En mulig løsning kunne være at lave et præcise hyppige målinger på et udvalgt sæt bygninger og så analysere dem. Det næste der er vigtigt at huske er at omkostningen ved 'forbedringer' skal spares ind efterfølgende. Der er i et fjernvarmesystem forbløffende mange faste udgifter der ikke bliver reduceret af at rørene bliver bedre isoleret, fremløbstemperaturen bliver sænket. Nettet er dimensioneret efter en smælde kold vinter. De tab der er om sommeren er måske en forholdsvis stor brøkdel at forbruget om sommeren men en meget lille faktor set i det årlige driftsregnskab. Når man skal realisere besparelserne skal man huske at at det er mennesker og ikke maskiner der bor i bygningerne. Det er det enkelte menneske der bestemmer hvad de vil bruge deres penge til, varme karbade, engelske bøffer og rødvin eller en tur til Thailand. I mit eget tilfælde så bor jeg i et hus fra først i 1960'erne. Der er lagt ekstra 100 mm på loftet. Der er sat energiglas i alle ruder. Der er installeret varmepumpe og solfangere. Jeg har røgen fra naboens brændeovn. det er nok. Det næste punkt i forbedring ville nok være at isolere soklen da den er massiv. Der er bare det ved det, at der kun er brugt forskalling ca. 5 cm ned under jordniveau. Derefter er det en gravet rende der direkte er støbt i. Altså en ikke-triviel opgave at isolere. Det er med mig som sikkert med mange andre, jeg accepterer mine varmeomkostninger og ønsker ikke at gøre mit liv ubekvemt.\n#63 Magnus Thomsen 30. april 2018 - 23:11\n,,Jeg fandt lige tal for 326 huse opført efter BR 15.\nForbrug iht. energirammen 6.711 kWh Forbrug iht. energirammen 46 kWh/m2,,\nDeprimerende at forbruget er så højt, i forhold til energirammen.\nAt der så stort overforbrug i forhold til energirammen, viser med al tydelighed, at der skal sættes måleudstyr op ude hos forbrugeren, så alle parametre kan måles.\nDet må registreres hvad det er der går galt, og det kan ikke gå for stærkt.\n#64 Jakob Storm Rasmussen 1. maj 2018 - 05:38\n@Christian Nej, det var også problemet i forrige uge. Tallene ligger ikke på nettet. De er opgjort i 6-by samarbejdet, og stammer altså fra København, Aarhus, Odense, Aalborg, Esbjerg og Randers. Men jeg går ud fra, at du nu trækker din påstand tilbage ?\n#65 Jakob Storm Rasmussen 1. maj 2018 - 05:43\n@Magnus Der har ikke været lavet en decideret undersøgelse af fejlkilder, men husene er opvarmet med fjernvarme, og de tekniske installationer har været synet efter ibrugtagning. Så der er næppe graverende fejl på installationerne. Min påstand er, at den væsentligste parameter er adfærd ! Vi oplever ofte, at der er 23-24 grader i bygninger. Hvis folk har klinker/fliser på gulvet, så vil de hellere mærke at de er lune end at tage et par sokker på.\n#66 Christian Nobel 1. maj 2018 - 08:39\nMen jeg går ud fra, at du nu trækker din påstand tilbage ?\nJeg "fandt" nogle tal - ja jeg kan også finde nogle udokumenterede tal og kaste ind i debatten, men det kan så heller ikke bruges til så meget.\nSå sålænge der ikke er tale om et offentligt tilgængeligt datasæt, hvor man også kan se fordeling og median, så er der udelukkende tale om et postulat.\nTilbage står vi ved Verners hus, som trods alt (selv om det er enkeltstående) er en præcis observation af hvordan forbruget er i et konkret hus: https://ing.dk/artikel/kronik-tankesaettet...\nOg i øvrigt, før du bruger udtryk du ikke forstår, så ville det klæde dig at sætte dig ind i hvad en stråmand står for!\n#67 Flemming Ulbjerg 1. maj 2018 - 08:50\nSå sålænge der ikke er tale om et offentligt tilgængeligt datasæt, hvor man også kan se fordeling og median\nChristian. Du har ved indtil flere lejligheder fået link til den opdaterede SBI undersgøelse, hvori der både er 2015 og 2020 bygninger. Endda med den ønskede fordeling etc. Hvorfor læser du ikke den og tager den til efterretning. ?\nFor sidste gang. Link.: https://sbi.dk/Pages/Forskellen-mellem-maa...\n#68 Jakob Storm Rasmussen 1. maj 2018 - 09:27\nJeg "fandt" nogle tal - ja jeg kan også finde nogle udokumenterede tal og kaste ind i debatten, men det kan så heller ikke bruges til så meget. Så sålænge der ikke er tale om et offentligt tilgængeligt datasæt, hvor man også kan se fordeling og median, så er der udelukkende tale om et postulat. Tilbage står vi ved Verners hus, som trods alt (selv om det er enkeltstående) er en præcis observation af hvordan forbruget er i et konkret hus: https://ing.dk/artikel/kronik-tankesaettet... Og i øvrigt, før du bruger udtryk du ikke forstår, så ville det klæde dig at sætte dig ind i hvad en stråmand står for!\n@Christian Ja så fik da bekræftet hvor useriøs du er. Nej data er ikke offentlig tilgængelige, idet de bl.a. også indeholder adresser og der er uklarhed om det kan være i konflikt med den nye persondatalovgivning. Data er indsamlet af de større fjernvarmebyer for at have et mere retvisende dimensioneringsgrundlag end bygningsreglementet. Data for de 326 KONKRETE huse er valideret op imod byggetilladelserne og de tilhørende energiberegninger. Du skal være velkommen til at komme forbi og se datagrundlaget, men i betragtning af dine indlæg, så er der nok ikke stor chance for at du er interesseret i de faktiske forhold.\n#69 Svend Ferdinandsen 1. maj 2018 - 11:47\nInteressant rapport Flemming. Det har altid undret mig at dårligere isolerede huse åbenbart bruger mere vand end de bedre isolerede (den faste del af energiforbruget). Det må til en vis grad kunne forklare, at opad fra B bruger husene mindre end mærkningen. A2010 er vel det mærke hvor varmtvandsforbruget indgår med en realistisk værdi. A2020 er helt i skoven, da det næsten kun levner energi til det varme vand.\n#70 Magnus Thomsen 1. maj 2018 - 11:58\n,,Vi oplever ofte, at der er 23-24 grader i bygninger. Hvis folk har klinker/fliser på gulvet, så vil de hellere mærke at de er lune end at tage et par sokker på.,,\nNu er krav til U-værdi i middel ca 0,12 for BR 15 byggeri.\nHelt uvidenskabeligt vil en forhøjelse af temperatur fra 20 til 25 C medføre en stigning på 25 %.\nDer er dog langt op til 79/46 et overforbrug på ca 72 % !.\nTemperaturer på 23 - 24 C i bygninger kan kun være en mindre del af årsagen. Om varmtvandsforbruget stiger til fordums forbrug sammen med forhøjet indetemperatur, er det ikke nok til at forklare overforbruget.\nÅrsagen til overforbruget må stedfæstes, det kan ikke gå hurtigt nok, så stilling kan tages til, om man skal tilbage til BR 10.\nBesparelsen kunne i så fald samfundsøkonomisk, blive bedre investeret i solceller og vindmøller.\n#71 Christian Nobel 1. maj 2018 - 13:48\nHvor man ved at se i tabel3 kan se at A2010 huse har et beregnet forbrug på 59kWh/m2, og et faktisk forbrug på 73,7kWh/m2 (gennemsnit, ikke median), og at de få 2015 og 2020 huse der er med i undersøgelsen bruger stort set det samme, men energirammen er væsentlig lavere.\nHvorved vi kommer tilbage til, at før vi har reelle erfaringstal for varme holdt op mod varmtvandsforbrug, så kan vi diskutere fra nu af til juleaften, det er bare ikke specielt brugbart.\nMen lad mig stille et helt simpelt spørgsmål - hvordan i alverden kan det være at Verner ikke fryser i sit hus, for ifølge jeres postulater skulle det jo være en fysisk umulighed?\n#72 Christian Nobel 1. maj 2018 - 13:52\nJa så fik da bekræftet hvor useriøs du er.\nÅh ja Jakob, når man ikke har nogle argumenter, så kan man altid blive perfid.\nDu mener åbenbart at det er useriøst at spørge efter offentligt tilgængelig dokumentation?\n#73 Flemming Ulbjerg 1. maj 2018 - 14:19\nhvordan i alverden kan det være at Verner ikke fryser i sit hus, for\nChristian. Hvorfra ved du at Verner IKKE fryser. ? Jeg noterede mig for længe siden. Og skrev det også I et indlæg, at Vernes forbrug af el og vand ligger mellem 30 og 50% af det gennemsnitlige. Det viser en energibevist adfærd, så mon ikke også det gælder varme. ?\nJeg har på intet tidspunkt benægtet forbrugets størrelse I Vernes hus, da først vi fik de faktiske forbrug oplyst.\nGlæder mig at du ikke anfægter SBIs rapport.\nOm vi kender opdelingen på rumvarme og varmt vand, er for mig ret ligegyldigt indtil videre. Sålænge summen af de to forbrug ligger 2 - 3 gange over det beregnede, så er fordelingen ligegyldig.\nOg afslutningsvis. Hvis ikke det lykkes at bringe forbruget ned på det beregnede, må vi acceptere det, som det er. OG AGERE UD FRA DEN KENDSGERNING.\nat revurdere krav til isolering mv.\nat revudere hvad nye bygninger skal forsynes med. Direkte el, varmepumper, fjernvarme eller noget helt tredje, baseret på de faktiske forbrug.\nOg som sagt flere gange. JATAK til flere målinger.\n#74 Jakob Storm Rasmussen 1. maj 2018 - 14:42\n@Christian Der er minimum 326 argumenter for at din ene observation ikke er retvisende for flertallet af bygninger. Det er skam ikke at være perfid, at påpege, at du ikke forholder dig realistisk til verden omkring dig. Hvis du ikke magter at forholde dig til det, så er det nok værst for dig selv. Det ændrer i hvert fald ikke på det faktum, at der bliver større og større afstand mellem bygningsreglementets teoretiske varmeforbrug og det virkelig varmeforbrug.\n#75 Christian Nobel 1. maj 2018 - 14:55\nrevurdere krav til isolering mv.\nEnig, for jeg vil ikke benægte at vi kan nå et stade hvor det simpelthen ikke kan betale sig at isolere mere, eller måske være direkte skadeligt - men det skal være på et kvalificeret grundlag, dvs. flere data.\nOg så kunne vi måske også skele til de tyske erfaringer med passivhuse.\nDet skal baseres på en objektiv energiramme uden faktorer - og så er jeg sådan set bedøvende ligeglad med hvad form for energi der tilføres, bare der tages højde for energiens miljømæssige belastning.\nEnig, og det skal vel at mærke være målinger der er offentligt tilgængelige, så alle har noget kvalificeret at navigere efter.\n#76 Jakob Storm Rasmussen 1. maj 2018 - 15:01\n@Christian I det kommende bygningsreglement foreslås en fastholdelse af energirammen for primærenergi på 30 + 1000/A [kWh/m2 pr. år] for boliger. Primærenergifaktorerne ændres fra 2,5 til 1,9 for elektricitet og fra 0,8 til 0,85 for fjernvarme. Primærenergifaktorerne udtrykker hvor mange kWh primærenergi (kul, gas, olie, vind, sol, vand mm.), der er anvendt til at producere 1 kWh af energibæreren (el, fjernvarme).\n#77 Christian Nobel 1. maj 2018 - 15:29\nHvorfra ved du at Verner IKKE fryser. ?\nJeg vil selvfølgelig ikke udtale mig lige så skråsikkert som andre ingen skrupler har med, men af debatten var der intet der indikerede det, og heller ikke at hans tilværelse er specielt asketisk:\n"Vi er to mennesker i husstanden, hvoraf den ene er udearbejdende. Vi lever som de fleste, går i bad dagligt, mine bade nok lidt lange, laver masser af mad i ovn. Vi har et induktionskomfur som vist også sparer på strømmen. Vi bruger mange penge på god mad og rødvin. Her ville andre nok prioritere anderledes. Den megen madlavning giver også anledning til meget opvask i opvaskemaskinen, nok 4 gange ugentligt, nogle gange dagligt. Vi vasker tøj i vaskemaskine to til tre gange om ugen. Vandforbruget ligger mellem 30 og 36 kbm/år. "\nJeg noterede mig for længe siden. Og skrev det også I et indlæg, at Vernes forbrug af el og vand ligger mellem 30 og 50% af det gennemsnitlige. Det viser en energibevist adfærd, så mon ikke også det gælder varme. ?\nIngen tvivl om at Verner udviser energibevist adfærd, men på ingen måde ekstrem, bla. i lyset af at hans hårde hvidevarer er nye, og der må antages at være LED belysning i hele hytten osv. osv.\nJeg vil da ikke anfægte den, men jeg mener detaljeringsgraden er alt for lav til det kan bruges rent planlægningsmæssigt.\nOg ja, det er da helt klart at adfærd betyder utroligt meget, det er også derfor vi er nødt til at have meget bedre datagrundlag.\nFor vi ser jo også at der er nogle det godt kan overholde kravene, og andre som har et astronomisk højt forbrug, for to hus der teoretisk set burde være ens - derfor er det nødvendigt at vi har nogle objektive tal som kan bruges til at bygge efter, og så kan man efterfølgende diskutere folks adfærd.\nAnalogt med trafikken hvor man ikke sætter hastighedsgrænsen efter folks forgodtbefindende, men ud fra nogle objektive kriterier, så må vi altså også fastlægge nogle objektive krav til boliger, i stedet for at indtage en laissez-faire holdning, fordi folks adfærd her og nu er for ringe.\n#78 Christian Nobel 1. maj 2018 - 15:41\nPrimærenergifaktorerne ændres fra 2,5 til 1,9 for elektricitet og fra 0,8 til 0,85 for fjernvarme. Primærenergifaktorerne udtrykker hvor mange kWh primærenergi (kul, gas, olie, vind, sol, vand mm.), der er anvendt til at producere 1 kWh af energibæreren (el, fjernvarme).\nBR2020 opererer med 1,8 og 0,6.\n"Man" mener åbenbart at det fordrer 3 gange så meget primærenergi at producere 1kWh el som det gør at producere 1kWh lunkent vand med astronomisk tab.\nDet er virkelig logik for djØFFERe, især hvis energien er produceret af vindmøller.\n#79 Jakob Storm Rasmussen 1. maj 2018 - 15:54\nDet er der faktisk gjort en del tanker om https://sbi.dk/Pages/Energifaktorer-ved-en...\n#80 Magnus Thomsen 2. maj 2018 - 07:09\n,, BR2020 opererer med 1,8 og 0,6.\nDet er virkelig logik for djØFFERe, især hvis energien er produceret af vindmøller.,,\nI stedet for at fjerne de idiotiske energifaktorer her og nu, så er der godt nyt forude.( Afsnit 9 i nedenstående link ).\n,,Eventuel overgang til anvendelse af fossile primærenergifaktorer for brændsler og vedvarende energiproduktion, vil yderligere forrykke balancen mellem fjernvarme og opvarmning med varmepumper. I perioden op til 2025 vil det med de nuværende fremskrivninger for energisystemet betyde en elfaktor på 0,75 og en fjernvarmefaktor på 0,40. Ved opvarmning med varmepumper vil det give en resulterende varme-faktor på 0,22 - 0,25, når der tages hensyn til varmepumpens virkningsgrad. Anvendelse af fossile energifaktorer vil efter 2025 og op mod 2035 og 2050 betyde, at el-faktoren i vind-scenariet bliver 0,19 i 2035 og 0,09 i 2050, mens fjernvarmefaktoren bliver 0,18 i 2035 og 0,19 i 2050. Balancen mellem fjernvarme og el er dermed helt rykket til el'ens fordel, således at det efter 2035 beregningsteknisk ud fra det fossile primærenergibehov, bedre vil kunne betale sig at anvende direkte el frem for fjernvarme. Anvendelsen af fossile primærenergifaktorer vil ikke alene være en udfordring for balancen mellem fjernvarme og varmepumpeopvarmning, men vil også med de lave energifaktorer være en udfordring for yderligere energieffektivisering i bygningerne i forhold til blot yderligere forbrug af vedvarende energi. Direkte afbrænding af biomasse, fx træpiller, brænde og korn i ovne og fyr i bygningerne, vil også blive et problem, ved at gå over til fossile energifaktorer, da den fossile primærenergifaktor som udgangspunkt er 0,20 i den internationale standard for beregning af bygningers energibehov.,,\n#81 Jakob Storm Rasmussen 2. maj 2018 - 07:27\nEU-direktivet stiller krav om, at en bygnings energimæssige ydeevne udtrykkes ved primærenergiforbrug beregnet ud fra primærenergifaktorer. Det forlyder at i det kommende ændringsdirektiv må der tages hensyn til (modregnes) vedvarende energi, så længe der ikke diskrimineres mellem lokal produktion og indholdet i de sekundære energibærere (el, fjernvarme). Men der er i dag i det danske Bygningsreglementet en forfordeling af lokal VE-produktion med f.eks. solceller på taget, fordi dette kan modregnes i energirammen.\n#82 Magnus Thomsen 2. maj 2018 - 08:11\nJeg opfatter teksten, at international standard, kalder en spade for en spade.\nAfbrænding af fossil inde på fjernvarmeværket ( og for den sag skyld på matriklen ) hvor en stor del af energien tabes på lune fortove, i fremtiden straffes i forhold til VE.\n#83 Jakob Storm Rasmussen 2. maj 2018 - 08:47\n@Magnus Kunne du så evt. forklare hvorfor kollektiv VE skal "straffes" j.f. dit indlæg\n#84 Christian Nobel 2. maj 2018 - 09:11\nJeg kan sådan set stadig kun se det som fortsættelse af fjollerierne, så det bliver endnu mere kompliceret i fremtiden at lave en objektiv beskrivelse af selve bygningens energitab - men det er måske det det hele går på, at skaffe jobs til vennerne.\nSom sagt, fjern den tåbelige bias, og lav en helt objektiv beskrivelse af bygningen (og kyl den dybt skadelige energimærkefidus ordning langt, langt væk), så man også har en bedre mulighed for at sammenligne bygninger på tværs.\nHvis man så endelig mener at man vil favorisere/straffe den ene eller den anden type energibærer, så må man gøre det med en kWh afgift på mijøbelastning, dvs CO2, NOx, dioxin, svolv og hvad der ellers kan tænkes at forekomme.\nDet virker som om man bevidst søger (og nogen har jo, som vi kan se, en stor interesse i det) at undgå noget der bare ligner transparens.\n#85 Michael Mortensen 2. maj 2018 - 09:36\nNu har vi et meget omfattende materiale for huse opført efter BR15, og tallene dokumenterer jo (desværre) essensen af dit indlæg. Teori og praksis passer ikke længere i bygningsreglementet. Folk vil have mere komfort og er villige til at betale for det\nDerfor giver det ikke den store mening at sætte et utal af måleinstrumenter op.\nNye bygningers varmetab er lommeregner gymnastik, dette bør udregnes og oplyses med 1c intervaller fra 19c til 25c\nVandforbruget er også nemt; I dette hus koster det X-kwh pr liter varmt vand.\nDermed er energiforbruget kortlagt ved nyere huse. Eneste åbne spørgsmål, er om byggefirmaet har snydt på vægten ift at lave deres arbejde ordenligt?\nPå eksisterende bygningsmasse, er termofotografering af den enkelte bygning, en simpel og nem måde at afsløre problemstillinger. Ligeledes er det ret nemt at afsløre ved simpelt syn, om varmtvands installationen skriger til himlen.\nVi ved at varmt vand der ikke produceres på stedet via en elektrisk gennemstrømningsmåler har et procentvist stort tab, hvilket reelt kun betyder noget om sommeren.\nI ældre boliger fortaber dette tab sig som forsvindende lille ift, den samlede årlige energiregning. Dette gælder for både fjernvarmen såvel som individuelt opvarmede.\nFor nye boliger kan dette tab være mere synligt.\nSættes der f.eks solceller/solvarme på taget betyder varmetab og egetforbrug ikke noget, da huset jo selv kompenserer. Derfor giver det god mening at tillade disse ting at blive modregnet i energirammen.\nMen dog kun den energi der forbruges internt i huset på timebasis, evt. overskudsproduktion bør IMHO ikke medregnes.\n#86 Christian Nobel 2. maj 2018 - 10:01\nDerfor giver det god mening at tillade disse ting at blive modregnet i energirammen.\nKun som et addendum, da det stadigt er vigtigt med en 100% objektiv kortlægning af selve bygningen. For ellers får vi aldrig et ordentligt styringsværktøj, og så bliver vi ved med at famle rundt ud fra formodninger, uden egentlig at vide hvornår vi har nået smertegrænsen for isolering mv.\nSå selve energirammen er dit eller dat, og så kan du få et plus i karakterbogen fordi du trækker mindre fra omgivelserne (ved selv at producere energien), men heller ikke mere - plus man er forberedt på den dag anlægget måske går i stykker og ikke producerer, hvor det er vigtigt at vide hvad det reelle forbrug er/kan forventes at være.\n#87 Magnus Thomsen 2. maj 2018 - 20:05\n,,Jeg kan sådan set stadig kun se det som fortsættelse af fjollerierne, så det bliver endnu mere kompliceret i fremtiden at lave en objektiv beskrivelse af selve bygningens energitab - men det er måske det det hele går på, at skaffe jobs til vennerne.\nSom sagt, fjern den tåbelige bias, og lav en helt objektiv beskrivelse af bygningen (og kyl den dybt skadelige energimærkefidus ordning langt, langt væk), så man også har en bedre mulighed for at sammenligne bygninger på tværs.,,\nJeg er enig væk med energifaktorer.\nDet brændende spørgsmål er, hvad er årsagen til overforbruget i BR 15 husene.\nI min optik, kan det ikke alene skyldes et par grader højere indetemperatur.\nVelfacs hus ligger rimeligt godt i svinget, især om vinduesfabrikanten havde styr på sine vinduer.\nMon der kan opdrives nyere forbrugsdata, for Verners og Velfacs hus, det kunne være interesant at vide om forbruget er vokset og om der er forklaring på det.\n#88 Jakob Storm Rasmussen 2. maj 2018 - 20:26\nJeg er også enig mht. energifaktorer. Men det kommer til at kræve en større revolution af EU systemet. Og så skal det være det reelle energiforbrug der beregnes. Eventuelle fradrag for brug af VE fra egen eller kollektiv produktion må indregnes efterfølgende på anden måde. Og så igen ! “Verners” og Velfac huset er kun 2 eksempler. Jeg referede til forbruget i 326 huse opført iht. BR15. Hvad forklaring der end er på det, så er det i hvert fald statistisk meget robust.\n#89 Magnus Thomsen 2. maj 2018 - 21:05\n,,Og så skal det være det reelle energiforbrug der beregnes. Eventuelle fradrag for brug af VE fra egen eller kollektiv produktion må indregnes efterfølgende på anden måde.,,\nJeg er enig i at det skal være det reelle energiforbrug der beregnes.\nDet er deprimerende med overforbruget i de 326 huse.\nVar der generelt overforbrug i de 326 hus, eller var der en rimelig andel der overholdt energirammen ?\n#90 Jakob Storm Rasmussen 2. maj 2018 - 21:11\n@Magnus Stort set ingen overholdt energirammen. Det skal dog også tilføjes, at det udelukkende er tale om “almindelige” huse med almindelige beboere. Der er altså ikke nogen testbyggeriwr eller lignende, hvor der kunnevære særlig fokus på at følge energiforbruget. Og du er inde på noget af det rigtige tidligere, for der er andre gange set en tendens til at forbruget falder lidt efter det første år, når udtørring er helt afsluttet. Så yderligere målinger er nødvendigt\n#91 Svend Ferdinandsen 2. maj 2018 - 21:21\nKan en del af årsagen være fjernvarmens faktor på 0,8? Bygningen vil ved fjernvarme bruge 1,25 gange mere energi end mærket viser. Det skulle så blive anderledes ved gasfyrede bygninger, hvor faktoren er 1.\n#92 Magnus Thomsen 2. maj 2018 - 22:01\n,,Så yderligere målinger er nødvendigt,,\nDer skal målinger til, det kan ikke gå for stærkt. Det må registreres hvad der går galt.\nMan har nogle klima-mål der skal opfyldes, kan man ikke få styr på nybyg, hvordan motiverer man så den store gamle boligmasse, til at reducere forbruget. Det er eksorbitant dyrt at totalrenovere gamle bygninger, er der så kun en lille, eller ingen økonomisk gevinst, så falder det hele til jorden.\nOvergangen til VE ville være økonomisk lettere, om forbruget kunne reduceres.\n#93 Michael Mortensen 2. maj 2018 - 22:05\nGennemsnitligt forbrug 2015-HUS 11.456 kWh Forbrug iht. energirammen 6.711 kWh\nHvis så folk holder folk holder 23c frem for de 20c der er benyttet ved energirammen, er de realiserede tal ikke ret langt fra de teoretiske.\n#94 Magnus Thomsen 2. maj 2018 - 23:11\nHvis så folk holder folk holder 23c frem for de 20c der er benyttet ved energirammen, er de realiserede tal ikke ret langt fra de teoretiske.,,\nAf de 326 huse, er der vel en hel del typehuse.\nElementer monteret inde på fabrik, er vel standardiseret angående isoleringstykkelse.\nFabrikant ændrer vel ikke produktionen, på grund af energifaktorer om han vil have æren i behold. Det er i hvertfald dårligt salgsarbejde, om han ikke har kunnet overbevist køber om, at energifaktor 0,8 medfører et voldsomt overforbrug.\n#95 Christian Nobel 3. maj 2018 - 00:32\nKed af at skulle spille djævlens advokat, men energirammen for BR2015 boliger hedder 30kWh/m2 +1000kWh/areal (altså der er åbenbart 1000kWh at gøre godt med til varmt vand, uagtet antal af beboere, og i BR20 huse må man åbenbart slet ikke bruge varmt vand - en lidt sær måde at gøre tingene op på).\nDet giver for et 146 m2 hus en (objektiv) energiramme på 5380 kWh, eller 36,8 kWh/m2.\nHvis der så korrigeres for energifaktoren, så må der altså fsva. fjernvarmen forbruges/aflæses 6725 kWh på et år - altså ret langt fra de 11.456 der reelt er blevet forbrugt.\nMen hvis nu beboerne fsva. varmt vand i praksis har samme adfærd som folk der bor i huse fra før BR2010, hvor det jo er "lovligt" at have 2200kWh (ukorrigeret) at gøre godt med, så vil det medføre et årligt forbrug på 6.580 kWh, eller korrigeret 8.225kWh.\nSå der er stadig et merforbrug af varme på over 3.000kWh - og det må jeg medgive ikke er godt.\nDet kunne være interessant at vide om hvor mange af husene der rent faktisk kommer ned i nærheden af energirammen.\nI øvrigt synes jeg det er trist hvis et BR15 hus vitterlig skulle være så ringe. Som jeg tidligere har skrevet, så bruger vi ca. 20MWh på et hus på 154m2 fra 1960, hvor isolering mod jord er 5cm leca beton, koblede vinduer der trænger til udskiftning, almindelig efterindblæst hulmursisolering, og døre som i den grad trænger til udskiftning.\nNaboens hus er identisk, men de har skiftet døre og vinduer, så de har et årligt fjernvarmeforbrug på 13-14MWh - og i det lys mener jeg at det er dybt tragisk hvis BR15 husene ikke kan præstere noget der bare er marginalt bedre, når man tænker på hvor meget der er investeret i tætning, isolering, varmegenvinding, lavenergiglas og jeg skal gi' dig.\nSå der må i den grad være behov for en langt bedre planlægning, hvis man skal styre folk den rigtige vej, for er BR15 hus burde altså være i stand til at bruge langt mindre end kun at ligge 2-3MWh under et hus fra 1960.\n#96 Magnus Thomsen 3. maj 2018 - 08:19\n,,Ked af at skulle spille djævlens advokat, men energirammen for BR2015 boliger hedder 30kWh/m2 +1000kWh/areal (altså der er åbenbart 1000kWh at gøre godt med til varmt vand, uagtet antal af beboere, og i BR20 huse må man åbenbart slet ikke bruge varmt vand - en lidt sær måde at gøre tingene op på).\nHvis der så korrigeres for energifaktoren, så må der altså fsva. fjernvarmen forbruges/aflæses 6725 kWh på et år - altså ret langt fra de 11.456 der reelt er blevet forbrugt.,,\nGodt set og tak for at der blev sat tal på.\nJeg havde ikke i farten fanget, at der var fup-faktorer indover. Energifaktorer og varmt brugsvand, mudrer totalt data over forbrug.\n,,Så der må i den grad være behov for en langt bedre planlægning, hvis man skal styre folk den rigtige vej, for er BR15 hus burde altså være i stand til at bruge langt mindre end kun at ligge 2-3MWh under et hus fra 1960.,,\nDet kan ikke gå stærkt nok, med at opklare hvad der er årsagen til overforbruget, et forbrug der næsten er dobbelt op, skyldes ikke alene, at indetemperaturen er vokset et par grader.\nEr der ændringer i BR 15 huse, der afstedkommer u- hensigtmæssig adfærd.\nEt bud på mulig årsag kunne være, gulvvarme støbt i et stykke, med varmesmitte til følge. Høje temperaturer i soveværelser, afstedkommer åbne vinduer.\n#97 Christian Nobel 3. maj 2018 - 08:35\nEnergifaktorer og varmt brugsvand, mudrer totalt data over forbrug.\nHver gang jeg læser de bizarre begrundelser (når man ikke vil kalde en skovl en skovl, og indrømme at det er en klar favorisering af lunkent vand anno 1950) for energifaktorerne, så kommer jeg til at tænke på hvordan mobiltelefonpriser var for nogle år siden:\n#98 Magnus Thomsen 3. maj 2018 - 08:52\nTak for link, det reddede dagen. ;-))\n#99 Christian Nobel 7. maj 2018 - 12:21\nNordmændene er lidt mere progressive.\nI øvrigt kan det undre at der herhjemme stilles krav til varmegenvinding af husets luft, hvorimod (åbenbart stigende, ifølge nogen) det varme spildevand hældes direkte i kloakken.\n#100 Magnus Thomsen 7. maj 2018 - 23:56\nRe: Nordmændene er lidt mere progressive.\n,,I øvrigt kan det undre at der herhjemme stilles krav til varmegenvinding af husets luft, hvorimod (åbenbart stigende, ifølge nogen) det varme spildevand hældes direkte i kloakken.,,\nDer findes udstyr der genvinder energi fra varmt spildevand, i første omgang satses der på svømmehaller, hospitaler o.a større forbrugere.\n#101 Jakob Storm Rasmussen 8. maj 2018 - 06:26\n@Magnus Korrekt - dette eller tilsvarende systemer har været kendt i årtier. Alternativet kan være en varmepumpe på spildevandet https://www.kalundborg.dk/Om_kommunen/Pres...\n#102 Poul-Henning Kamp 8. maj 2018 - 07:32 Blogger\nJeg regnede på det, rent energimæssigt og der er altså ikke ret meget at komme efter på husstandsniveau.\nHvis det skal give nogen mening, skal der indgå et relativt stort antal husstande på meget begrænset plads.


Småt Brændbart #5 – Fru Holmboe\n0 I Familieliv/ Fremhævet/ Småt brændbart/ Ude i virkeligheden\nSmåt Brændbart #5Ca. 4 minutters læsning\nJeg er hjemme på weekend. Efter den første uges indlæggelse på Ry Sclerosehospital var det rart at komme hjem til slænget, og jeg opdagede faktisk ret hurtigt, at Peter nok var den, som har savnet mig mest.\nJa, og så min mor jo…\nHun har tydeligvis savnet mig så meget (bilder jeg mig ind), at hun fredag morgen sendte mig en SMS, hvor hun ønskede mig en god dag og en god tur hjem til Haderslev, og så skrev, at hun elsker mig.\nJeg ved ikke, om det er fordi min mor har for tykke fingre til at ramme den rigtige modtager til SMS’er på sin Iphone, men YouSee medarbejderen, der modtog min mors SMS til mig fik da helt sikkert en god og kærlig start på weekenden. Min mor var helt færdig af grin, og stod med sin telefon fremme, da jeg kom hjem til dem fredag eftermiddag for at give hende og min far et tiltrængt knus. Jeg elsker min analoge mor!\nSåledes opløftet over at min mors tilgang til teknik ikke har ændret sig en skid i den uge, jeg har været indlagt (indtil nu), tog jeg hjem og drak rødvin med Peter, mens han lavede lækker aftensmad. Vi formåede at samles alle fem i sofaen fredag aften og se en god film. Da vi kom i seng, kunne jeg slet ikke blive færdig med at fortælle om Ry, så jeg endte med at ligge ved siden af en småsovende Peter og hviske, at “Jeg har altså meget mere at fortælle…”.\nDet fik jeg så rig lejlighed til i dag, for både Peter og jeg har brugt pænt meget tid i sofaen. Jeg er så træt i dag. Faktisk så træt i både hoved og krop, at jeg ikke tog med ind at træne med de andre, men lokkede Jeppe og den gamle hanhund med til stranden, i håb om at det kunne give lidt tiltrængt energi.\nIkke en skid energi gav det, tværtimod. Jeg er så træt i min krop efter en uge med træning og motion i Ry, at jeg blev stående på samme plet og svajede i vinden på stranden, mens Jeppe og hanhunden trissede lidt rundt i den stive kuling. Jeppe hjalp mig tilbage til bilen, og så tog vi hjem, så han kunne banke mig TRE gange i backgammon (jeg forstår ikke, at det kunne ske…)\nI morgen er det søndag og egentlig dér, hvor jeg skulle sortere affaldet, så i kan få mit ugentlige Småt Brændbare indlæg til gennemsyn, men da jeg ikke ved, hvad dagen i morgen bringer, og om jeg tager tilbage til Ry allerede i morgen aften, så har jeg sorteret affaldet i dag.\nJeg elsker at være hjemme, men ser samtidig frem til at knokle videre i Ry. Jeg har fået så meget ud af den første uges indlæggelse (også ondt i muskler, jeg havde glemt eksisterede). Jeg sætter pris på, at der findes Sclerosehospitaler med så kompetente og engagerede ansatte, at jeg er i stand til at bevare modet og troen på, at det ikke er ligegyldigt at kæmpe.\nDet må nemlig aldrig blive ligegyldigt!


Formel 1 Test – Barcelona test – tider fra 2. dag – SPRT\nFormel 1 Test – Barcelona test – tider fra 2. dag\nAnden dagen viste også meget lovende hastigheder, og ikke mindst distance, fra Ferrari, da Charles Leclerc satte Ferrari øverst i tidsskemaet endnu en gang, og igen med over 150 omgange. Dagen i dag var Kevin Magnussens første dag i den nye Haas racer, men den blev afbrudt før tid, da sædet ikke passede godt nok.\nKevin Magnussen nåede dog at sætte sin hurtigste tid, der rakte til en tredjeplads, efter Leclerc og Lando Norris i McLaren, inden han gav bilen videre til Pietro Fittipaldi. I morgen fortsætter Fittipaldi bag rattet om formiddagen, inden det igen er Romain Grosjeans tur. Torsdag sætter Kevin Magnussen sig igen i bilen.\n19/02/21 – Circuit de Catalunya – Formel 1 Test


Primera Division: Find de bedste odds på Real Madrid vs Valladolid\nFind de bedste odds på Real Madrid vs Valladolid\n30. november 2013\taf Lasse Krüger\ti Nyheder\nI aften skal Real Madrid forsøge at bygge videre på den gode form holdet har haft, siden de tabte 1-2 til Barcelona. Således er der blevet scoret intet mindre end 20 mål i de sidste 4 kampe i ligaen, som da også har budt på 12 point. I aften kommer Valladolid på besøg, og det skal gå meget galt hvis ikke Real Madrid igen skal scorer et hav af mål.\nBookmakerne giver da heller ikke Valladolid mange muligheder for at hive sejren med hjem fra Estadio Bernabeu. Således kan du få odds 19.00 hvis Valladolid tager sejren med hjem. Selv om Real Madrid er store favoritter og altså har scoret 20 mål i de 4 sidste kampe i ligaen, så er der alligevel lidt uro i Real.\nSåledes rygtes det at Sergio Ramos er på vej væk fra klubben, og ikke til hvilken som helst klub. Således forlyder det at FC Barcelona skulle være klar til at hente real-spilleren. Derudover er Ronaldo stadigvæk ude med en mindre skade, så måske kan Valladolid få held til at drille Real Madrid.\nDe bedste odds på kampen finder du på bet365. Husk at du som ny kunde hos bet365 får op til 1.000 kroner i bonus.\nDe bedste odds på kampen mellem Real og Valladolid\nReal Madrid vinder til odds 1.12 på bet365\nUafgjort til odds 9.50 på bet365\nValladolid vinder til odds 19.00 på bet365\nSpil på handicap og få endnu højere odds på Real sejr\nFå odds 2.00 på Real Madrid sejr med mindst tre mål på bet365\nFå odds 2.00 hvis Real Madrid vinder med præcis to mål på bet365\nFå odds 2.00 hvis Valladolid vinder kampen hvor de er foran med 2 mål på bet365


Carls Tårn – nyt højhus i Carlsberg Byen | AFRY\nCarls Tårn – nyt højhus i Carlsberg Byen\nMed sine 80 meter og 25 etager bliver Carls Tårn det nyeste højhus i Carlsberg Byen. Byggeriet, der skal stå færdigt i 2024, skal integrere sig med miljøet i den historiske bydel nær det gamle bryggeri, J.C. Jacobsens Have og Carls Have, og højhuset bliver derfor beklædt med tegl i forskellige nuancer for at afspejle farveholdningen i de omkringliggende bygninger.\nUdover Carls Tårn omfatter projektet hele den tilhørende karré ved navn Nebelongs Hus, samt en tilstødende længe, der kommer til at hedde Olivia Hus. Det samlede byggeri omfatter både nye boliger, lejemål til erhverv og detailhandel samt en cykel- og parkeringskælder.\nAFRY har leveret rådgivning inden for de klassiske ingeniørfag, herunder bl.a. anlæg, akustik, VVS, ventilation, energi og indeklima samt rådgivning inden for brandstrategi og risikoanalyser. Udover AFRY består teamet, der sammen skal løse projektet, af Pihl & Søn, Vilhelm Lauritzen Arkitekter, Wingårdhs og 1:1 Landskab.\nAFRY’s eksperter har et indgående kendskab til bygherre samt erfaring fra tidligere projekter i Carlsberg Byen. Deres fokus er altid at finde den bedste løsning inden for projektets rammer, som i dette tilfælde er en geografisk set trang byggeplads, hvorpå der skal opføres et højhus.\nAFRY leverer projekteringsledelse under hele projektet og sørger for at det kan kvalificeres til en DGNB Guld-certificering. Med den lever projektet op til en række krav for bæredygtigt byggeri.\nVisualisering af Carls Tårn og tilhørende karré . Kilde: Projektteamet\n31.400 kvadratmeter + parkeringskælder\nKontakt Jakob Langelund\nAkustik og god lyd er en del af et godt indeklima.\nBrandsikkerhed i bygninger\nVi tilbringer 90% af vores tid indendøre, og energi og indeklima spiller derfor en vigtig rolle i forhold til brugernes trivsel og komfort.


juli 27th, 2016 Editor Hvis ikke det var, fordi man oftest ser Federico Santander i sin FC København-dragt, ville han meget let kunne forveksles med en skurk fra en Quentin Tarantino-film. 187 cm høj, halvlangt hår, øreringe i begge ører og en fysik, som kan skræmme de fleste forsvarsspillere i Superligaen.\nFCK-kamp er første kamp om millionerne »Jeg er meget tilfreds. Jeg har været her et år, og jeg har vundet to titler, som har været meget vigtige. Det er meget behageligt her, og det føles som mit andet hjem,« fortæller Federico Santander, som har sin kone og søn med til Danmark.\nFCK fik perfekt optakt til Champions League-opgør Men det er ikke bare for at blive set af storklubberne, at en kvalifikation til et europæisk gruppespil er vigtig for Santander. Og han er da godt klar over, at der er mange flere, som følger med, end når han spiller superligakampe.


Sygeplejerske: Utilfredsstillende ikke at levere den pleje, man burde | Indland | DR\nSygeplejerske: Utilfredsstillende ikke at levere den pleje, man burde\nNår arbejdspresset er for stort er det især dem, der er for svage til at råbe højt, som går glip af den rette behandling, fortæller sygeplejerske på en af de afdelinger, som i år har fået et påbud af Arbejdstilsynet.\nSigne Ejby er bekymret over arbejdspresset.\n5. sep 2016 opdateret 5. sep 2016\nSygeplejerske Signe Ejby folder et stykke papir op ad lommen og kigger ned over listen af patienter, som hun skal tage sig af på dagens vagt.\nDer er fuldt hus på Odense Universitetshospitals hjertemedicinske akutafdeling, B2/KARMA, denne mandag, hvor DR er på besøg.\nLæs også:Travlhed forårsagede patientfejl og grædende personale på hjerteafdeling\nOg lidt til. For et øjeblik siden kom der nemlig endnu en patient ind ad døren, men han må indtil videre tage plads i venteværelset. I mellemtiden prøver personalet at være kreative og finde plads.\n- Så vurderer vi, hvilken patient der skal flyttes til et andet afsnit. Eller også prioriterer vi, hvilken af patienterne, der bedst kan sidde ude i dagligstuen, forklarer Signe Ejby.\nOverbelægning øger arbejdspresset\nInden for de seneste 10 minutter har hun nået at tilse to patienter, været i medicinrummet for at tælle piller op til en patient, og nu er hun i køkkenet - i fuld gang med at brygge en kande saft.\nB2/KARMA er en af 31 hospitalsafdelinger, der har fået et påbud fra Arbejdstilsynet på grund af stor arbejdsmængde og tidspres, siden januar 2015.\nLæs også:Medicinfejl og dårlig hygiejne: Arbejdspres har konsekvenser på hospitaler landet over\nSelvom der er sket forbedringer, siden påbudet blev sendt 1. juli i år, så er her stadig travlt. Og overbelægning er ikke nogen sjældenhed.\n- Det sker i hvert fald ofte, ja. Og det er forstyrrende. Altså det er ikke sikkert, der sker noget ved det, men det giver en ekstra arbejdsgang, og vi skal lave om på nogle ting, så vi kan få plads til patienterne, siger Signe Ejby.\nBleskift og mundhygiejne glipper\nHun har været ansat i 10 år, og hun mener, at presset på personalet er vokset med årene. Og det går også ud over patienterne, mener Signe Ejby.\nI Arbejdstilsynets rapport er der nævnt en lang række plejeopgaver, som sygeplejerskerne på afdelingen gennem en længere periode havde nedprioriteret på grund af tidsmangel.\nLæs også:Fra Esbjerg til København: 10 påbud om arbejdspres på hospitalsafdelinger\nEn virkelighed, som Signe Ejby kan genkende fra sin hverdag.\n- Patienter, der skal vendes eller have mundpleje og have skiftet ble og sådan nogle ting, dem er man jo ikke lige så hyppigt inde over, hvis man har rigtig travlt, for pludselig går timerne bare.\nDe mest sårbare får mindst\nOg det er især de svageste, som kan komme i klemme, forklarer hun.\n- Man gør det jo egentlig ikke med sin gode vilje. Men de mest sårbare patienter, som ikke råber højt, de får nok mindst i sådan en situation, siger Signe Ejby.\nHun er ked af de dage, hvor hun ikke føler, at der er tid nok.\n- Jeg har det rigtigt skidt med, at det er sådan. Det er utilfredsstillende at gå hjem uden at have leveret den pleje, man burde og gerne ville.\nFrygt for fatale konsekvenser\nI perioden op til B2/KARMA fik et påbud af Arbejdstilsynet var der ifølge Signe Ejby dagligt ansatte på afdelingen, som græd over forholdene. Sådan er det ikke længere, men ifølge hende er der stadig dage, hvor der er for travlt.\nOg hun er bekymret over arbejdspresset - ikke kun på sin egen arbejdsplads. Men i hele sundhedssystemet.\n- På et eller andet tidspunkt, kan det jo have fatale konsekvenser for patienterne. Det har det sikkert også haft. Et eller andet sted. Det tror jeg da helt sikkert.


Advokaten: Arver mine halvsøskende mere end mig? | fyens.dk\nAdvokaten: Arver mine halvsøskende mere end mig?\n05 jan. 2020 kl. 08:08\nMonica Kromann, livssti@jfmedier.dk\n? Kære Monica Kromann - mine forældre er skilt, og min far har giftet sig igen med en yngre kone. Min far har to børn med sin nye kone. Eftersom, at min far er ældre end min papmor, er det sandsynligt, at min far dør før min papmor.\nEr det rigtig forstået, at min papmor i så fald arver halvdelen af min fars værdier, mens vi tre børn skal deles om den anden halvdel?\nDet betyder jo i så fald, at mine to halvsøskende deles om min papmors arv ved hendes død, som jo vil være vokset på grund af min fars værdier, imens jeg ikke arver min papmor.\nJeg tror, at det er usandsynligt, at min papmor vil begunstige mig i et testamente, men er det muligt for min far at lave et testamente, således at jeg arver en tredjedel af hele boet efter min far, da jeg finder dette mest rimeligt?\n! Kære Sissel - tak for dine spørgsmål til min juridiske brevkasse, som jeg vil besvare i det følgende.\nDet er korrekt forstået, at arven efter din far, såfremt han dør før din papmor og ikke har oprettet testamente, vil blive fordelt med den ene halvdel til din papmor og den anden halvdel til deling mellem dig og dine to halvsøskende. Det er ligeledes korrekt, at arven efter din papmor vil blive fordelt mellem dine to halvsøskende, medmindre din papmor bestemmer andet i et testamente.\nDu er ikke legal arving efter din papmor og vil derfor som udgangspunkt ikke arve noget efter hende.\nHvis din far ønsker at oprette et testamente, vil han frit kunne bestemme over tre fjerdedele af sin formue. Den sidste fjerdedel er tvangsarv. Det vil altså være muligt for din far at oprette et testamente, der bestemmer, at du skal arve en tredjedel af hele boet efter ham i tilfælde af, at han afgår ved døden før din papmor.\nDet er dog udelukkende din far, der kan beslutte dette, og det står ham derfor frit for, om han ønsker at oprette et testamente eller ej.\nJeg skal gøre opmærksom på, at der også er mulighed for, at din papmor afgår ved døden før din far. I dette tilfælde vil din far arve den ene halvdel, og dine to halvsøskende den anden halvdel. Ved din fars død vil dine halvsøskende og du hver få en tredjedel af det samlede bo, som jo muligvis vil være vokset på grund af din papmors værdier.\nJeg håber ovenstående besvarede dine spørgsmål. Såfremt du har yderligere spørgsmål, vil jeg anbefale dig at kontakte en advokat med speciale i familieret.\nTræd varsomt: Sprængfarlig udstilling i bunkermuseum\nUdstilling skal bringe nuancerne frem\nLate Summer Festival: Klassisk i særklasse på Vestkysten


traditionel ungarsk indianer creme puff opskrift\nUngarsk Cream Puffs Recipe - Moors Heads eller Indianer\nUdbytte: 3 dusin (36 portioner)\n23 vurderinger Tilføj en kommentar\nPortioner: 3 dusin (36 portioner)\nSamlet fedt 8g 10%\nMættet fedt 5g 23%\nKolesterol 40 mg 13%\nSamlet kulhydrat 4g 2%\nDenne opskrift på ungarske flødehår eller hedehoveder - indiske på ungarsk, så navngivet, fordi de ligner turbaner, som nogle østindere bærer - svarer til franske profiteroles. Franskmændene havde en dyb virkning på kagerne i Ungarn og Østrig i slutningen af 1800-tallet, og forbindelsen er fortsat stærk.\nDisse miniature flødeboller kan også fremstilles i Indianer-pander, svarende til standard muffinsblik (3-tommer i diameter). Normalt bruges en svampekageopskrift til indianerpanderne, men denne opskrift fungerer fint.\n4 ounces usaltet smør (1 pind, skåret i små stykker)\n1 kop tung fløde (pisket og sødet efter smag)\n6 ounces semisweet chokolade (smeltet og afkølet lidt)\nBemærk: Klik på de blå understregede ord i instruktionerne herunder for billeder af de forskellige trin.\nOpvarm ovnen til 375 grader. Læg en bageplade med pergamentpapir eller lag 12 muffinsbeholdere let med kogespray. Tilbring kogende vand, smør og salt i en mellemstor gryde. Når smør er smeltet helt, skal du fjerne det fra varmen og tilsætte mel på én gang med en træske. Vend tilbage til komfuret og omrør på svag varme i 2 eller 3 minutter, eller indtil dejen renser siderne af gryden og danner en kugle.\nFjern det fra varmen, og rør æg ind ad gangen og slå godt efter hver tilsætning. Batter skal være glat og blank og klæbe fast til skeen.\nFor mini puffer, brug en cookie scoop, del højen af dejen ud på bagepladen. For store indianere skal du fylde muffinsbeholdere 2/3 fyldte. Bages minis i 20 minutter, store puffer længere. De skal være puffede og gyldenbrune ovenpå og nederst. Interiøret vil stadig være fugtigt som en popover.\nLad pufferne afkøle helt inden påfyldning. For mini-puffs, fyld en konditorpose med et almindeligt rør nr. 6 og indsæt i siden af puffen og fyld med sødet pisket fløde. Læg en puff på en gaffel, og dypp chokoladen, eller dypp bare toppen.\nVed større puffer (minis kan også tilberedes på denne måde), skær bunden af puff, fjern det fugtige indre, fyld med fløde, plant, skift bunden ud og dypp hele puffen i chokolade eller bare toppen. Server straks, eller køl i køleskab, indtil den er klar. Indianere klarer sig ikke godt - puffen bliver tåget - så spis den dag, de er lavet.\nLagdelt skibsvrag gryderet med jordkød\nKyllingepasta gryderet med svampe og ost\nKylling Sukka (Sukha): tør kyllingekurry\nVegansk crustless quiche-opskrift


Tilbage til fallos | Information\nMangen en gymnasieelev er gennem tiderne blevet trukket gennem den såkaldte freudianske tekstanalyse. Læreren har forklaret, at Freud var ham med de skjulte seksuelle drifter, og eleverne er troligt og pligtopfyldende gået i gang med at detektere fallossymboler i tekster og reklamer. Muligvis har intet været mere forarmende for videreudviklingen af freudiansk teori.\nHeldigvis er det lacanianske begreb om fallos meget langt fra denne endimensionelle forståelse af fallos. Lacan er helt klar omkring, at begrebet om fallos må frigøres fra det konkrete organ, penis, der hænger mellem benene på omtrent halvdelen af os, hvis vi skal bruge det til at tænke med. Ud med penis, ind med fallos.\nFallos er en betegner, siger Lacan. En betegner er noget, som skaber betydning. Men fallos er ikke en hvilken som helst betegner. Den er navnet på den eller de betegnere, vi en gang imellem er konfronteret med, der ikke har nogen betydning, men blot står frem; som blot står selv.\nDe populære børnebøger Find Holger er et perfekt eksempel på logikken i fallos. Alle de andre personer på billedet, hvori man skal finde Holger, er ’almindelige’ betegnere. De har basalt set ingen selvstændig identitet. Den ene fører videre til den næste, og den næste osv. Sådan er den almindelige betegners logik. ’Poul’ får betydning ved ikke at være ’Hans’, som får betydning ved ikke at være ’Pernille’. Der er ingen selvstændig betydning til ’Poul’, der kun vinder eksistens i en kæde af betegnere, hvor ingen udtømmer ham. Pouls betydning konstrueres løbende. Holger, derimod, er noget andet. Holger er Holger. Alle de andre på billedet får betydning ved ikke at være Holger, men Holger får ikke betydning ved ikke at være Poul, Hans, Pernille osv. Ikke fordi Holger er noget særligt betydningsfuldt, tværtimod. Holger er bare Holger. En fallos. Noget, som står selv. Som findes, og som skal findes. (Kunne man forestille sig et drillebillede i Find Holger-bøgerne, hvor Holger faktisk ikke er med? Nej vel? Det ville uden tvivl skabe en bølge af forbrugerprotester: »Nu har jeg købt denne bog i dyre domme, og så er Holger fandme ikke en gang med!«)\nFind Holger fremviser en anden central lacaniansk pointe omkring fallos, nemlig at fallos er ubevidst. Det er ikke altid nemt at finde fallos. Fallos er det, som strukturer et helt betydningsfelt, idet den er den betegner, som ikke har nogen betydning, men står selv. Og alligevel er den ikke altid det mest fremtrædende, men ligger snarere i detaljen. Camilla Stockmann og Maise Njor havde således måske mere ret, end de troede, da de skrev (mail-korrespondance-)romanen Michael Laudrups tænder. De forsøgte ikke at give logiske grunde for tiltrækningskraften ved Michael Laudrup – er det de historiske bedrifter på fodboldbanen? Er det hans kølige intellekt? Eller hans beskedne, men alligevel selvsikre charme? De kondenserede det hele i ét punkt: Tænderne. Skønt små og nuttede er det Laudrups tænder, der er fallos.\nPointen er, at det netop ikke er de velkendte og højtbesungne egenskaber ved Laudrup, der er hans fallos. Laudrup har for mange kvinder (og mænd) en særlig tiltrækningskraft, men det er umuligt at give en udtømmende beskrivelse, der kan redegøre for, hvorfor det forholder sig sådan. Ingen positive beskrivelser af bedrifterne på banen, det lækre hår osv. er helt nok. Ifølge Lacan er denne umulighed helt strukturel: Der kan ikke gives en sådan beskrivelse, idet tiltrækningen ved Laudrup i bund og grund består af fortællinger, vi selv skaber, og som vi konstant bygger videre på. Laudrup ’virker’, fordi vi befinder os i en social fantasi, hvor vi leger, at det giver mening at være god til at sparke til en rund kugle af læder, hvor læderkuglespillere har høj værdi, og hvor oplevelsesøkonomien understøtter stjernedyrkelsen af sådanne spillere. Uden disse koordinater havde Laudrup måske blot været en tilfældig mellemleder i en midtjysk IT-virksomhed.\nNetop derfor er Stockmann og Njors fokus på tænderne godt set. Her har vi at gøre med en øjensynligt ligegyldig detalje, som ikke dur til at beskrive noget som helst ved Laudrup. Tænderne er ikke et symbol på noget (de er små og er således ikke falliske i nogen klassisk forstand, hvor det gælder, at de store fødder er lig med en stor penis osv.). Tænderne er bare tænderne. Det er, som om fokus på tænderne bedre end noget andet formår at vise os den gådefulde attribut, der gør Laudrup til Laudrup. Tænderne er fallos, fordi de kondenserer gåden ved Laudrup i dette ene tilfældige punkt.\nHolger med Corydon\nProblemet med alle de freudianske læsninger, vi blev bedt om at gøre i skolen, var, at de havde afsløring som mål. Præcis som gammeldags ideologikritik. Læsningerne skulle lære os at sige: »På overfladen ser denne fortælling ganske fin og tilforladelig ud, men hvis vi kigger nærmere efter så kan vi se, hvordan det hele er grimt. Der er en kynisk magt lige under overfladen. Selv i Anders And-bladet.«\nProblemet er selve denne forestilling om en afsløring. Fallos er ligeglad med afsløringen. Derfor finder vi f.eks. i dag masser af reklamer, der åbent spiller på ironi, afsløring og deres egne ’kyniske’ intentioner. (Tag bare Cult-drikken som eksempel). Ideologikritik handler i denne sammenhæng ikke om at vise, at der ligger nogle skjulte intentioner bag ved det, vi ser, som hemmeligt kontrollerer vores begær, men om at ændre den måde, vi selv forholder os til det, vi ser. Holger er for så vidt hele tiden lige for næsen af os, på overfladen, ikke i et dybt, skjult gemme, der skal graves frem. Men det er først, når vi selv ser billedet fra et nyt perspektiv, at vi finder ham. At kritisere magten i dag handler derfor f.eks. heller ikke om at finde den hemmelige intention bag ved Bjarne Corydons overraskende udsalg af de fælles værdier, men om at se, hvilken funktion ’Bjarne Corydon’ har i vores eget, politiske univers: Hvorfor har vi placeret ham der, så han kan gøre det? Der er ikke noget skjult; Corydon er der, i al sin uudgrundelige simpelhed, lige for næsen af os. Det handler bare om at forholde os til det på en anden måde.\nBjarne CorydonMichael Laudrup


Citrus-duftpinde 250 ml | "Arance di Sicilia" | ✓ Fri fragt | KORO\nForside / Duftpinde / “Arance di Sicilia” duftpinde med citrus, 250 ml\nSkøn duft af frisk citrus, – forfriskende og alligevel afslappende, baseret på rene æteriske olier (uden ethanol). Citrusdufte er især velegnede til badeværelset, fordi citrus er ren, frisk duft. De tilfører et friskt pust til badeværelset, så den gode duft også møder den næste, der træder ind i rummet. Hvis du er på jagt efter nogle lækre duftpinde, har du her en klar favorit. En dejlig frisk duft, der højner energien. Perfekt også som værtindegave.\nNyd den dejlige og specielle atmosfære i op til 6 måneder\n"Arance di Sicilia" duftpinde med citrus, 250 ml antal\nVarenummer (SKU): DA25AS Kategorier: Duftpinde, Gaver under 500 kr\nCitrus duftpinde 250 ml. Ofte kan badeværelset hurtigt blive et rum med en lidt tung atmosfære. Dette kan dutpinde med citrus ændre på.\nCitrus duftpinde brugsanvisning:\nFjern træproppen og sæt det ønskede antal træpinde i flakonen. Efter en halv time vendes pindene. Nu vil duftpindene begynde at sprede sin friske duft af Sicilien i dit hjem. Jo oftere pindene vendes, des mere vil de afgive duft.Når duften er opbrugt, kan den smukke flakon genbruges som en lille blomstervase.\nFind flere størrelser af duftpinde med citrus her\nVær den første til at anmelde ““Arance di Sicilia” duftpinde med citrus, 250 ml” Annuller svar


På trods af stigningen i priserne kan du ikke spise æg til morgenmad. – Krokeon6\nPå trods af stigningen i priserne kan du ikke spise æg til morgenmad.\nDer er mange grunde til, at du måske vil springe æg over til morgenmad.\nDu har måske bemærket en markant stigning i priserne i købmanden. Du eller en, du laver mad til, kan have ægallergi. Måske prøver du at spise flere planter. Din teenager kan have spist alle æggene i dit køleskab. Eller måske kan du bare ikke lide æg.\nMed alt det i tankerne har vi sammensat en række morgenmadsopskrifter, der ikke indeholder æg. Det var ikke nemt. Morgenmadsopskrifter i de fleste amerikanske kogebøger har en tendens til at falde i to kategorier: æg og slik. Og selv da inkluderer mange af disse slik æg: pandekager, vafler, fransk toast, hollandske babyer, og listen fortsætter.\nVi fokuserede på ting, der kan tilberedes i forvejen eller på nogenlunde samme tid som tilberedning af et par æg – ideelt set 5 til 10 minutter. (Din faktiske tilberedningstid kan variere.) Opskrifter inkluderer varme og kolde havregryn, en række forskellige toast, granolastænger uden bagning og en ny måde at misbruge dit vaffeljern på.\nDisse no-bake müslibarer serveres bedst uden for køleskabet; fordi deres tekstur er klistret og sej, holder de sig ikke godt ved stuetemperatur. Den smuldrende riskorn står i flot kontrast til den fiberrige fuldkorns havregryn. Nøddesmørret og honningen eller ahornsiruppen holder dem sammen, forstærker smagen og gør dem søde, men ikke for søde.\nMüslibarer uden bagning\n1 kop sprøde riskorn (som Rice Krispies)\n1 kop gammeldags havregryn\n1 kop cremet mandel, cashew ELLER jordnøddesmør\n¼ kop ahornsirup ELLER honning\n¼ tsk kosher salt eller mindre, afhængigt af dit nøddesmør\nBeklæd en 8-tommer firkantet bradepande med bagepapir. Bland korn og havregryn i en stor skål.\nKombiner nøddesmør, honning eller ahornsirup, kanel og salt i en mikroovnssikker skål eller lille gryde. Mikrobølgeovn i 30 sekunder eller kog over medium til lav varme, omrør ofte, indtil blandingen er glat. Hæld blandingen over korn og havre; Rør forsigtigt med en træske, indtil havre og korn er helt dækket.\nFordel blandingen jævnt over den forberedte gryde, tryk fast for at danne et kompakt, jævnt lag. Stil på køl, indtil den er helt sat, cirka 30 minutter. Skær i 12 strimler.\nOpskrift tilpasset fra Southern Life.\nRistning af havregryn på gammeldags måde i brun olie før tilberedning gør smagen dybere. Denne metode virker til varm havregryn og havregryn natten over.\nVeganere vil gerne bruge Miyoko Vegan Cultured Butter til denne opskrift, da det er det eneste plantebaserede smør, der bruner og bliver nøddeagtigt som mejerismør.\nAt spise opblødt havregryn, eller havre over natten, som det er mere almindeligt kendt, kan være lidt som at dykke ned i en skål med gennemblødt korn. Ristning af havren i brun olie inden iblødsætning hjælper havren med at bevare en lidt mere sej konsistens, hvilket vi synes er en stor forbedring.\nHavregryn med brunt smør\n2 kopper mælk eller vand eller formel (reducer væske til det halve, hvis du laver havregryn natten over)\nØnsket sødt eller krydret toppings såsom frisk frugt, honning, nøddesmør, marmelade, yoghurt, purløg, hot sauce, sort peber, ristet chili, mørk sesamolie, sriracha, ost, urter, cherrytomater, sauterede svampe, smuldret bacon, pølse\nSmelt smør i en gryde ved middel varme, til det er skummende og lysebrunt. Tilsæt havregryn og rør rundt i et par minutter, indtil det er let ristet.\nTil varm havre, tilsæt vand og/eller mælk, bring i kog og kog under jævnlig omrøring i 5 minutter, eller indtil havren er mør.\nFor natten over havre, efter at have ristet havren i brun olie, fordel dem mellem to litersglas. Tilsæt ½ kop mælk eller vand til hver krukke, dæk til og stil på køl i 5-12 timer.\nServer med ønsket toppings.\nGiver 2 portioner.\nDenne opskrift kræver lidt planlægning i forvejen, da babyerne skal tøs op før tilberedning. For småbørn, der er klar til at lave mad, når du er klar, skal du blot placere posen med småbørn i køleskabet og lade dem tø op natten over. Ellers læg dem ud på en bageplade og lad dem stå lidt ved stuetemperatur.\nDu kan drysse dem som du vil: hash browns eller bagte kartofler. Vi valgte den klassiske kombination af cheddar, grønt løg og creme fraiche. Pinto eller sorte bønner ville også være fremragende.\nTater Tot vafler\n1 pakke (32 oz) frosne kartofler, optøet\nOlie til smøring af vaffeljern\nToppings såsom hakket frisk persille, purløg eller grønne løg, revet ost, smuldret bacon, pinto bønner, creme fraiche, salsa eller ketchup, til servering\nVarm vaffeljernet op til medium-høj varme. Smør let toppen og bunden af vaffeljernet.\nArbejd i omgange og læg kartoflerne i ét jævnt lag på stativet af vaffeljernet. Til store runde vafler skal du bruge cirka 30 stykker per vaffel. Luk strygejernet, tryk fast for at flade, og kog indtil gyldenbrun og sprød, cirka 6 minutter, eller indtil den ønskede sprødhed er nået. Hvis du drysser ost, så drys det over vaflerne med det samme, og skub derefter forsigtigt vaflerne over. Gentag det samme med de resterende kartofler, og tilsæt olie på risten efter behov.\nServer straks med ønsket toppings.\nLaver 4 store runde vafler.\nKærnemælk fransk toast med ahornsirup og friske hindbær (Arkansas Democrat-Gazette/Kelly Brant) Denne ægfrie franske toast mangler cremekvaliteten af den rigtige ret, men hvis du overvejer fransk toast som en måde at spise sirupsvædet brød på, vil du ikke gå glip af det.\nSkaleringsformlen for denne opskrift er enkel: 2 spiseskefulde kærnemælk pr. skive brød.\nFransk toast med kærnemælk\nen/8 teskefulde stødt kanel, valgfri\n2 skiver gårsdagens skivehvide brød (se note)\nPuddersukker til drys\nFrisk frugt til servering\nSmelt en stang smør ved middel varme i en slip-let pande.\nI mellemtiden kombinerer du kærnemælk og kanel i en bred, lav skål eller skål.\nLæg en skive brød i kærnemælken og vend den med det samme for at dække. Fjern fra kærnemælken, hæld overskydende af, og overfør brød til stegepande med smeltet smør. Gentag med den resterende skive brød.\nRist det udblødte brød i en oliesmurt stegepande, vend efter ca. 2 minutter, indtil det er gyldenbrunt på begge sider. Server straks, drysset med flormelis, frisk frugt og ahornsirup.\nBemærk. Hvis du har frisk brød, skal du riste det let – nok til at tørre, men ikke farve krummen – før du dypper det i kærnemælk.\nGør 1 portion.\nSteg på fire måder: Avocadotoast med rød chili, koriander og koriander; Frugt- og nøddesmørtoast med mandelsmør, banan og blåbær; Ricotta toast med stegte tomater og grønne løg; og ostetoast med krydret sauce (Arkansas Democrat-Gazette/Kelly Brant) Ricotta toast med stegte tomater og grønne løg\n10 drue- eller cherrytomater (ca. ½ kop)\n¼ til ½ tsk hvidløgspasta, valgfri\n1 skive brød (vi elsker fuldkornsbrød med frø)\n2 til 4 spsk ricottaost\nFriske hakkede grønne løg efter smag\nLæg tomaterne på en firkant af folie, krøll folien til en tomatskålflåde. Dryp tomaterne med olivenolie og krydr med salt og peber. Tilføj lidt hvidløgspasta, hvis du har lyst. Bland godt. Steg indtil tomaterne er blærer og nogle sprænger, cirka 5 minutter.\nRist imens brødet til ønsket færdighed.\nFordel ricotta på ristet brød. Top med tomater og eventuel olie og saft drænet i folie. Drys med grønne løg. Server straks.\nGiver 1 portion.\nToast med frugt og nøddesmør\n2 spsk nøddesmør såsom jordnødde-, cashew- eller mandelsmør (sødet eller usødet)\n¼ til ½ banan, skrællet og skåret i skiver\nFriske blåbær eller hindbær\nHonning eller kanelsukker valgfrit\nSmør varm toast med jordnøddesmør. Læg frugten oven på nøddesmørret. Dryp med honning eller drys med kanelsukker, hvis det ønskes.\nNogle mennesker kan lide toast med avocadoskiver, andre foretrækker blød puré. For os afhænger det af, hvad der ellers er på toasten. Hvis vi tilføjer en masse ting, som f.eks. hakkede tomater og agurker, vil vi gerne have, at avocadoen bliver moset op, så tingene har noget at “klistre” til. Hvis vi bare spiser krydret avocado, moser vi den ikke.\n1 eller 2 skiver stærkt brød (vi elsker fuldkornsbrød med frø), ristet\n½ til 1 moden avocado, halveret, udstenet og skåret i skiver\n½ til 1 tsk krydderier såsom merken, alle krydderblandinger, sesamfrø, za’atar, rød peberflager, knuste korianderfrø\nHakket grønt løg, hakket eller i tern rødløg, koriander, grønne løgtoppe, hakkede mandler, hakket agurk, hakket radise, smuldret ost valgfri\nLime eller citronbåde valgfri\nFordel den snittede avocado på brødet, krydr som ønsket (puré evt.), og top derefter med de resterende toppings. Afslut med en citron- eller limepresse, hvis du har lyst.\nGør 1 til 2 portioner.\n1 tsk smør, blødgjort\n¼ kop revet cheddarost\n¼ kop revet mozzarella eller Monterey Jack ost\nForvarm din ovn eller brødrister til 375 grader. Pensl 1 side af brød med blødgjort smør; drys med ¼ kop revet krydret cheddarost og ¼ kop revet mozzarellaost. Bages i gryden, indtil osten er smeltet og kanterne er brunede, 8 til 10 minutter.\nSmør brød med smør og figenmarmeladeblanding, inden du tilsætter ost.\nTilsæt et par dråber varm sauce til smørret eller dryp det ovenpå, når det er smeltet.