DATA- BESKYTTELSE STATUS - PDF\nDATA- BESKYTTELSE STATUS\nDownload "DATA- BESKYTTELSE STATUS 2014-15"\n1 DATA- BESKYTTELSE STATUS\n2 DATABESKYTTELSE STATUS Denne delrapport er en del af Institut for Menneskerettigheders rapport Menneskerettigheder i Danmark, Status Rapporten behandler udvalgte menneskeretlige emner og giver anbefalinger til forbedring af menneskeretsbeskyttelsen i Danmark. Rapporten behandler emner om introduktion til menneskeretten, gennemførelse af menneskeretten, asyl, børn, databeskyttelse, etnisk oprindelse, familieliv, frihedsberøvelse, forvaltningens kontrol, handicap, køn, magtanvendelse, menneskehandel, religion, retfærdig rettergang, retten til bolig, statsborgerskab, uddannelse, udvisning og udlevering, væbnet konflikt, ytringsfrihed og ældre. Rapporten kan læses i sin fulde længde på instituttets hjemmeside, Der findes også et sammendrag af rapporten, i trykt form og på hjemmesiden. Rapporten vil løbende blive udbygget, og instituttet modtager gerne kommentarer på 2015 Institut for Menneskerettigheder Danmarks Nationale Menneskerettighedsinstitution Wilders Plads 8 K 1403 København K Telefon Institut for Menneskerettigheders publikationer kan frit citeres med tydelig angivelse af kilden. Vi tilstræber, at vores udgivelser bliver så tilgængelige som muligt. Vi bruger f.eks. store typer, korte linjer, få orddelinger, løs bagkant og stærke kontraster. Vi arbejder på at få flere tilgængelige pdf er. Læs mere om tilgængelighed på\n3 INDHOLD 1 OVERBLIK INDHOLD OG AFGRÆNSNING 5 2 DEN INTERNATIONALE RAMME RETTEN TIL PRIVATLIV ER EN MENNESKERET 7 3 DEN NATIONALE RAMME PERSONDATALOVEN SÆTTER REGLERNE 9 4 DEN MENNESKERETLIGE UDVIKLING SIDEN SIDST 11 5 HER KAN MENNESKERETTIGHEDERNE STYRKES I DANMARK LOGNING DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER SOCIALE MEDIER DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER DATABESKYTTELSE I DEN OFFENTLIGE FORVALTNING DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER CLOUD COMPUTING DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER EFTERRETNINGSTJENESTERNE OG CYBERSIKKERHED DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE DANSKE FORHOLD ANBEFALINGER 34 SLUTNOTER 35\n4 FORKORTELSER EDPS Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse EMD Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol EMRK Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ENISA European Network and Information Security Agency EU Den Europæiske Union EU-chartret Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder FE Forsvarets Efterretningstjeneste FN De Forenede Nationer FTC USA s føderale handelskommission ICCPR FN s konvention om borgerlige og politiske rettigheder OHCHR FN s Højkommisær for Menneskerettigheder PET Politiets Efterretningstjeneste PIA Privatlivsimplikationsanalyse TEUF Traktaten om den Europæiske Unions Funktionsmåde TI Teleindustrien\n5 KAPITEL 1 1 OVERBLIK 1.1 INDHOLD OG AFGRÆNSNING Databeskyttelse vedrører beskyttelse af det enkelte menneskes privatliv i forhold til behandling af information. Databeskyttelse skal sikre, at oplysninger, der vedrører borgeren (personoplysninger), kan anvendes på forsvarlig vis i såvel den offentlige som den private sektor. Behovet for beskyttelse af personoplysninger varierer, alt efter hvilken profil og position den enkelte har. Ofte vil ressourcestærke borgere være mindre udsatte, fordi de i mindre udstrækning interagerer med de offentlige myndigheder. Generelt er det danske samfund kendetegnet ved en høj grad af digitalisering, herunder en omfattende brug af internettet af såvel den enkelte borger som den offentlige forvaltning. Samtidig er den offentlige forvaltning kendetegnet ved en omfattende brug af informationsteknologi (it) kombineret med en entydig identifikation af borgere i form af et cpr-nummer. Dette oplever de fleste som uproblematisk og som et led i en moderne og effektiv offentlig sektor. Der er således en høj grad af tillid mellem borger og stat i Danmark. Set i et databeskyttelses-perspektiv stiller et gennemregistreret og digitaliseret samfund imidlertid skærpede krav til, at de løsninger, standarder og procedurer, der skal beskytte borgerens rettigheder og privatliv, rent faktisk overholdes af såvel offentlige myndigheder som private virksomheder. Når mængden af data, der opsamles og udveksles, stiger, øges tilsvarende sårbarheden over for brud på sikkerhed og databeskyttelse. Siden 2001 er der i Danmark vedtaget en lang række love og anden regulering med henblik på bekæmpelse af terrorisme og anden alvorlig kriminalitet, der er baseret på en øget udveksling af oplysninger mellem offentlige myndigheder både nationalt og internationalt. De mange nye tiltag i forhold til registrering og udveksling af personoplysninger sætter beskyttelsen af privatliv under pres. Området er komplekst, fordi lovgivningen omfatter mange forskellige sektorer, ligesom udveksling finder sted på såvel nationalt som internationalt plan, ofte uden megen offentlig debat. De seneste års debat om udenlandske og danske efterretningstjenesters adgang til at overvåge danske borgere, eksempler på læk af personoplysninger fra offentlige og private myndigheder, oprustning på\n6 cybersikkerhed, EU s dom vedrørende telelogning, big data med videre er alle eksempler på, hvorledes databeskyttelse og privatliv i stigende grad er emner, der rækker ind i alle dele af samfundslivet, og som involverer spørgsmål og afvejninger af både juridisk, teknisk og organisatorisk karakter. Datatilsynets mandat er begrænset til at føre tilsyn med overholdelse af persondataloven. Der er imidlertid aktuelt ikke noget offentligt organ, som dækker den meget brede vifte af problemstillinger, der knytter sig til privatliv og databeskyttelse for såvel offentlige som private virksomheder. Ligeledes er der ikke nogen fast praksis for, at lovforslag og offentlige it-systemer forud for deres indførelse skal gennemgå en privacy-vurdering, det vil sige en analyse af mulige implikationer for retten til privatliv. Andre lande, som for eksempel Canada, stiller eksplicitte krav om dette og har en længere tradition på området. 1 Danmarks omfattende digitaliseringsstrategi og den centrale nøgleløsning (NemID) er i modsætning hertil aldrig blevet undergivet en privacy-vurdering. I denne delrapport behandles nogle af de udfordringer, som Danmark står over for i forhold til borgeres ret til beskyttelse af deres data og kommunikation. Der er fokus på fem temaer, som blandt andet er karakteriseret ved, at de for tiden er under debat/revision. De udvalgte temaer er tele- og internetudbydernes logning af kommunikationsdata, borgeres beskyttelse ved brug af sociale medier, databeskyttelse i den offentlige forvaltning, lagring af personoplysninger via åbne net (cloud computing) samt efterretningstjenesterne og cybersikkerhed. Andre væsentlige temaer, der ikke behandles her, omfatter blandt andet brug af biometriske data, central lagring af borgeres private nøgler (NemID), udveksling af personoplysninger og datafangst i sundhedssystemet samt udveksling af oplysninger inden for EU og med USA.\n7 KAPITEL 2 2 DEN INTERNATIONALE RAMME 2.1 RETTEN TIL PRIVATLIV ER EN MENNESKERET Databeskyttelse er en del af retten til respekt for privatlivet, der blandt andet dækker personlige oplysninger og kommunikation. Retten til respekt for privatlivet følger af FN s Verdenserklæring om Menneskerettigheder (1948), der slår fast, at ingen må være genstand for vilkårlig indblanding i private forhold, familie, hjem eller korrespondance, ej heller for angreb på ære og omdømme. Enhver har ret til lovens beskyttelse mod sådan indblanding eller angreb. 2 En række af FN s konventioner indeholder lignende bestemmelser, der beskytter privatlivet. Det gælder blandt andet FN s konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), FN s konvention om barnets rettigheder (Børnekonventionen) og FN s konvention om rettigheder for personer med handicap (Handicapkonventionen). 3 Endvidere er retten til respekt for privatlivet beskyttet i Den Europæiske Menneskerettighedskonventions (EMRK) artikel 8. Retten til respekt for privatlivet er ikke absolut. Der kan lovligt gøres indgreb i retten, hvis der er lovhjemmel hertil, og indgrebet er begrundet i et anerkendt hensyn samt nødvendigt, herunder proportionalt. Ved siden af EMRK gælder desuden Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger (1981), der sikrer særligt retten til privatlivets fred i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger. Det fremgår af konventionen, at personoplysninger, som behandles elektronisk, skal: indsamles og behandles rimeligt og lovligt lagres til nærmere bestemte og lovlige formål og ikke må anvendes på en måde, som er uforenelig med disse formål være relevante og tilstrækkelige og ikke omfatte mere, end hvad der kræves i forhold til at opfylde de formål, de er lagret til\n8 være nøjagtige og om nødvendigt føres ajour opbevares i en form, som ikke muliggør identifikation af de registrerede personer længere end nødvendigt i forhold til det formål, de er lagret til. 4 Konventionen fastsætter også regler om blandt andet adgang til kendskab om elektroniske registre med mere. Endelig indeholder også Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder (EU-chartret) bestemmelser, der beskytter privatlivets fred. Personlige oplysninger er beskyttet i en særskilt bestemmelse, hvoraf det blandt andet fremgår, at personoplysninger skal behandles rimeligt, til udtrykkeligt angivne formål og på grundlag af de berørte personers samtykke eller på et andet berettiget grundlag fastsat ved lov. Desuden har enhver ret til adgang til indsamlede oplysninger, der vedrører den pågældende, og til berigtigelse heraf. 5 EU-retsakter vedrørende behandling af personoplysninger og den nationale gennemførelse heraf skal respektere bestemmelserne i EU-chartret. Også artikel 16 i Traktaten om den Europæiske Unions Funktionsmåde (TEUF) omhandler databeskyttelse. EU har i 1995 vedtaget et databeskyttelsesdirektiv, der er grundlaget for den danske persondatalov. 6 På det strafferetlige område er udgangspunktet EU s rammeafgørelse for databeskyttelse inden for politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager fra 2008, 7 der er implementeret i dansk ret. EU s databeskyttelsesdirektiv har siden 2010 været under revision, blandet andet for at sikre en mere opdateret og sammenhængende tilgang til databeskyttelse inden for EU. 8 De nye regler for databeskyttelse i EU (persondataforordningen) forventes vedtaget i Ligeledes forhandles et direktiv om behandling af personoplysninger på det strafferetlige område. 9 I henhold til EU s databeskyttelsesdirektiv er der på EU-plan i øvrigt nedsat en såkaldt Artikel 29-arbejdsgruppe. Arbejdsgruppen er et rådgivende og uafhængigt EU-organ for privatliv og databeskyttelse. Gruppen består af EUlandenes respektive datatilsyn samt Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Gruppen vedtager en række henstillinger, udtalelser og notater, som forholder sig til aktuelle spørgsmål og lovgivning på databeskyttelsesområdet. Danmark tager del i dette arbejde. Se endvidere delrapporten om introduktion til menneskeretten.\n9 KAPITEL 3 3 DEN NATIONALE RAMME 3.1 PERSONDATALOVEN SÆTTER REGLERNE Grundloven indeholder to bestemmelser relateret til privatliv og beskyttelse af personoplysninger. Den ene bestemmelse fastslår, at den enkeltes frihed er ukrænkelig, og den anden bestemmelse understreger boligens ukrænkelighed. 10 Sidstnævnte indebærer, at husundersøgelse, beslaglæggelse og undersøgelse af breve og andre papirer samt brud på post-, telegraf- og telefonhemmeligheden må, hvor ingen lov hjemler en særegen undtagelse, alene ske efter en retskendelse. 11 Persondataloven regulerer offentlige og privates omgang med personoplysninger og skal sikre, at Danmark lever op til EU-reglerne på området. Ved personoplysninger forstås enhver oplysning, der direkte eller indirekte kan henføres til en identificeret eller identificerbar person. Ved behandling forstås enhver aktivitet i tilknytning til en personoplysning. Persondataloven indeholder en række regler, som giver den enkelte borger (den registrerede) forskellige rettigheder over for myndigheder, virksomheder, foreninger med videre, som behandler oplysninger om den pågældende (den dataansvarlige). Reglerne har til formål at styrke den enkelte borgers retsstilling, blandt andet ved at skabe åbenhed omkring behandlingen af oplysninger og ved at give registrerede personer adgang til at gøre indsigelse over for nærmere bestemte former for behandling af oplysninger. Der gælder forskellige betingelser og procedurer for behandling af personoplysninger afhængig af oplysningernes følsomhed. Uanset graden af følsomhed er der dog en række krav, der altid skal være opfyldt, blandt andet skal oplysningerne være indsamlet med henblik på et sagligt formål. Persondataloven suppleres af en bekendtgørelse om sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af personoplysninger (sikkerhedsbekendtgørelsen). Sikkerhedsbekendtgørelsen gælder for offentlige dataansvarlige, mens der ikke er udarbejdet tilsvarende bestemmelser for private virksomheder. 12 Datatilsynet fører tilsyn med de dataansvarliges overholdelse af persondataloven. Dette sker ved, at Datatilsynet træffer konkrete afgørelser på\n10 baggrund af klager fra borgere, tager sager op på eget initiativ og gennemfører en række inspektioner hos såvel offentlige myndigheder som private virksomheder, der har fået Datatilsynets tilladelse til at behandle personoplysninger. Datatilsynet har også ret til at foretage uanmeldte inspektioner uden retskendelse. Udviklingen i antallet af oprettede sager hos Datatilsynet i perioden er angivet i tabel 3.1. Tabel 3.1 Udviklingen i antallet af oprettede sager hos Datatilsynet Oprett et 2009 Oprett et 2010 Oprett et 2011 Oprett et 2012 Oprett et 2013 % stigning 2013 ift Datatilsynets egen administration etc ,5 % Lovforberedende arbejde ,4 % Forespørgsler og klager private ,4 % Forespørgsler og klager offentlige ,4 % Sager på Datatilsynets eget initiativ ,9 % Sikkerhedsspørgs mål ,2 % Internationale sager ,6 % Kompetence iht. anden lovgivning ,5 % Sager i alt (ekskl. anmeldelser) ,6 % Private anmeldelser ,6 % Offentlige anmeldelser ,2 % I alt ,4 %\n11 KAPITEL 4 4 DEN MENNESKERETLIGE UDVIKLING Retten til privatliv og databeskyttelse har fyldt meget i den offentlige debat det seneste år, internationalt såvel som i Danmark, og Edward Snowdens afsløringer af efterretningstjenesternes dataindsamling og -udveksling er fortsat i Dette har på FN-niveau foranlediget den første FN-resolution om Retten til Privatliv i en Digital Tidsalder. 14 Heri fastslås, at retten til privatliv er under pres, og at staterne er forpligtede til at sikre, at national lovgivning, der hjemler overvågning, er i overensstemmelse med de menneskeretlige standarder på området. Som opfølgning på resolutionen iværksatte FN s Højkommissær for Menneskerettigheder i 2014 en høring om overvågningsrelateret lovgivning og tilsyn på tværs af FN s medlemsstater. Dette har resulteret i en række anbefalinger på området, herunder at indgreb i retten til privatliv ikke kan retfærdiggøres alene med henvisning til brugerens frivillige samtykke ved brug af internettjenester ( 18), at indgreb i retten til privatliv altid skal have hjemmel i lov samt være proportionale ( 21-23), at masseovervågning og generel logning er særligt problematiske ud fra en proportionalitetsbetragtning ( 25-26), samt at efterretningstjenesternes vide adgang til at opsamle data fordrer effektive retssikkerhedsmæssige garantier og tilsyn ( 27). 15 I Danmark kom databeskyttelse for alvor på den politiske dagsorden med Se og Hør-sagen i april 2014 om lækning af oplysninger om kendte og andre personers kreditkort fra Nets til Se og Hør. 16 Derudover underkendte EU-domstolen i april 2014 EU s logningsdirektiv, 17 Folketinget vedtog i juni 2014 Lov om Center for Cybersikkerhed, 18 og efteråret 2014 bød på en debat om indberetning og udveksling af data i sundhedssystemet. 19 Endelig har der løbende været sager om it-sikkerhed hos offentlige institutioner og private virksomheder, herunder læk af cpr-numre og personoplysninger om elkunder, hacking af kørekortregisteret med videre.\n12 På følgende områder er der siden Status 2013 sket positive tiltag: I marts 2014 vedtog EU-Parlamentet et kompromisforslag til den ny EUforordning om databeskyttelse. 20 De nye regler lægger blandt andet op til, at der skal udarbejdes en obligatorisk privacy-vurdering forud for indførelse af offentlige it-systemer, samt at privatlivsbeskyttelsen indbygges i it-arkitekturen ( privacy by design ). EU-forordningen forhandles fortsat på EU-rådsniveau. Som opfølgning på EU-domstolens underkendelse af EU s logningsdirektiv 21 i april 2014 satte Justitsministeriet spørgsmålstegn ved, hvorvidt de danske regler om sessionslogning for egnede til at opnå deres formål, 22 og i juni 2014 besluttede regeringen at afskaffe sessionslogning. 23 Folketingets Rets- og Kulturudvalg vedtog i juni 2014 en beretning om nedsættelse af en parlamentarisk arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for en bedre beskyttelse af personoplysninger og et effektivt tilsyn med disse. 24 Arbejdsgruppen afgav i januar 2015 sin endelige beretning inden for områderne: offentlige myndigheders behandling af personoplysninger, tekniske krav og standarder til fremme af datasikkerhed samt tilsynet med databeskyttelse i offentlige myndigheder og private virksomheder. 25 Udviklingen har imidlertid også medført nye menneskeretlige udfordringer: Af Rigsrevisionens beretning fra 2013 og 2014 fremgår, at flere statslige virksomheder har en utilstrækkelig beskyttelse af persondata, hvilket kan medføre, at uvedkommende får adgang til disse data. 26 De mange sager om lækning af personoplysninger understreger behovet for at styrke sikkerheden og tilsynet med behandlingen af personoplysninger. Med oprettelsen af Center for Cybersikkerhed i 2012 og vedtagelse af loven herom 27 er den statslige varslingstjeneste for internettrusler (GovCERT) nu en del af Forsvarets Efterretningstjeneste (FE). Dette indebærer en øget adgang til at udveksle data mellem GovCERT og den øvrige del af FE samt en vid adgang for udveksling af oplysninger efterretningstjenesterne imellem. Samtidig udbygges grundlaget for dataindsamling, idet kredsen af virksomheder, der kan tilslutte sig, udvides til en bred gruppe af virksomheder beskæftiget med samfundsvigtige funktioner. Dette skærper kravene til tilsynet og kontrollen med centrets behandling og udveksling af personoplysninger.\n13 KAPITEL 5 5 HER KAN MENNESKERETTIGHEDERNE STYRKES I DANMARK 5.1 LOGNING I Danmark sker der efter nærmere regler registrering og opbevaring af borgeres kommunikation via telefon og internet, såkaldt logning af trafik- og lokaliseringsdata. Reglerne er indført på baggrund af EU-logningsdirektivet fra DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE Logning af borgeres kommunikation rejser blandt andet spørgsmål i forhold til retten til respekt for privatliv, der er beskyttet i blandt andet EMRK artikel 8, Europarådets konvention om databeskyttelse og EU-chartret. Desuden er krav til databehandlingen fastlast i EU s databeskyttelsesdirektiv, der omhandler såvel offentlige institutioner som private virksomheder. Registrering af oplysninger om den enkelte borgers kommunikation udgør et betydeligt indgreb i borgerens ret til respekt for privatlivet, og der må derfor stilles høje krav til, at nødvendigheden af indgrebet er sandsynliggjort, herunder at indgrebet står i et rimeligt forhold til formålet hermed. Såvel den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) som EU s Artikel 29-gruppe har sat spørgsmålstegn ved, hvorvidt logningsordninger krænker europæiske borgeres ret til privatliv. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse understregede i en udtalelse fra 2011 i forbindelse med EU s revision af logningsdirektivet, at opbevaring af telekommunikationsdata udgør et indgreb i retten til privatliv, som hjemlet i EMRK samt i EU-chartret. 28 Endvidere understregede den tilsynsførende, at tilgængeligheden af trafik- og lokaliseringsdata kan være vigtig for efterforskning af terrorisme og andre alvorlige forbrydelser, men udtrykte samtidig tvivl om nødvendigheden af at opbevare data i dette omfang i lyset af individets ret til privatliv og databeskyttelse. 29 På en konference afholdt af EU-Kommissionen i december 2010 refererede den tilsynsførende til logningspligten som det mest privacy-invaderende instrument, som EU nogensinde har vedtaget, hvad angår\n14 omfanget og antallet af mennesker, som det vedrører. 30 En lang række organisationer har rejst en tilsvarende kritik af logningspligten. 31 Ligeledes udtalte Artikel 29-gruppen som led i den europæiske proces om EUlogningsdirektivet, at logningspligten udgør et omfattende indgreb i samtlige europæiske borgeres ret til privatliv, og at gruppen er forbeholden over for direktivet. Artikel 29-gruppen pointerede, at logning er en historisk nyskabelse, der risikerer at underminere grundlæggende europæiske værdier: Beslutningen om at opbevare kommunikationsdata med henblik på at bekæmpe alvorlig kriminalitet er uden fortilfælde og af historiske dimensioner. Den griber ind i det daglige liv for samtlige borgere og kan true de grundlæggende værdier og friheder, som alle europæiske borgere nyder og værdsætter. 32 I 2013 blev emnet behandlet i en rapport fra FN s særlige rapportør om ytringsfrihed og retten til privatliv. Rapporten understreger, at der er et påtrængende behov for at revidere national lovgivning, der regulerer staters adgang til kommunikationsdata, og sikre, at denne er overensstemmende med de menneskeretlige standarder. 33 Senest har EU-domstolen i april 2014 erklæret EU s logningsdirektiv fra 2006 for ugyldigt. 34 Domstolen fastslår, at direktivet er i strid med proportionalitetsprincippet i forbindelse med retten til respekt for privatlivet og retten til beskyttelse af personoplysninger, som fastsat i EU-chartrets artikel 7 og DANSKE FORHOLD Som led i antiterrorpakke I vedtog Danmark i juni 2002 en logningspligt. 35 Logningspligten pålægger teleudbydere at opbevare oplysninger om borgeres kommunikation via telefon og internet i et år. 36 Oplysningerne opbevares hos teleudbyderne og stilles til rådighed for politiet i konkrete sager på grundlag af en retskendelse. Antiterrorpakke I blev hastet gennem Folketinget på grund af det ændrede trusselsbillede efter 11. september 2001, hvorimod det tog fem år, inden logningspligten blev en realitet. Dette skete først i september 2007, da logningsbekendtgørelsen trådte i kraft. 37 Den lange implementeringstid skyldtes blandt andet, at teleudbyderne var stærkt kritiske over for forslaget, fordi det ville påføre dem økonomiske og administrative byrder uden kompensation, men også fordi de blev pålagt at registrere deres kunders kommunikation til brug for efterforskning. Institut for Menneskerettigheder, Datatilsynet og flere andre påpegede i den forbindelse, at det ikke syntes sandsynliggjort, at logningspligten var et nødvendigt og proportionalt tiltag i et demokratisk samfund. 38 Der kan således sættes spørgsmålstegn ved, om det er effektivt og proportionalt, at man med\n15 logningspligten indfører et omfattende indgreb i privatlivsbeskyttelsen, der potentielt rammer alle borgere. Samtidig fritages en række aktører og tjenester fra bekendtgørelsens krav. Bekendtgørelsens mange undtagelser skaber en retstilstand, hvor en stor gruppe tilfældige borgere registreres, mens de relativt få mistænkte, som man ønsker at ramme med indgrebet, vil kunne undgå logning ved at benytte teletjenester hos en af de institutioner, der er undtaget fra logningspligten. Logningsbekendtgørelsen gennemfører EU s logningsdirektiv fra EUdirektivet har gentagne gange været udsat for kritik, blandt andet fra Artikel 29- gruppen. Ligeledes har den østrigske forfatningsdomstol sat spørgsmålstegn ved direktivets overensstemmelse med EU-chartret. 40 I Slovakiet indbragte en gruppe parlamentsmedlemmer direktivet for den slovakiske forfatningsdomstol, ligesom forfatningsdomstole i Tyskland, Cypern, Ungarn, Tjekkoslovakiet og Rumænien har påpeget direktivets hele eller delvise uforenelighed med national lovgivning og/eller med EMRK artikel I maj 2013 afgjorde EU-Domstolen, at Sverige skulle betale 3 mio. euro for forsinkelser med at implementere direktivet i svensk ret. 42 I april 2014 blev logningsdirektivet erklæret for ugyldigt af EU-Domstolen med henvisning til, at det ikke overholdt EU-chartrets bestemmelser. 43 Efterfølgende har den østrigske, slovenske og rumænske forfatningsdomstol erklæret de nationale logningsregler for ugyldige. I lighed med EU-direktivet indeholder også den danske antiterrorlov en revisionsbestemmelse, der angiver, at logningsbekendtgørelsen efter få år skal evalueres med henblik på at sikre, at den lever op til formålet om terrorbekæmpelse. I marts 2010 foreslog den daværende regering at ophæve revisionsbestemmelsen på baggrund af en evaluering foretaget af Justitsministeriet. 44 Det fremgår af lovforslagets bemærkninger, at der var foretaget en evaluering på baggrund af udtalelser fra Rigsadvokaten, Rigspolitiet og Politiets Efterretningstjeneste. Af udtalelserne fremgik blandt andet, at de oplysninger, der blev indhentet med hjemmel i logningsbekendtgørelsen, primært vedrørte kriminalitet, der ikke var terrorrelateret, samt at der kun i meget begrænset omfang blev indhentet data vedrørende internettrafik. Forslaget om at ophæve revisionsbestemmelsen blev mødt med kritik fra en række organisationer, hvoraf flere foreslog, at der i stedet gennemførtes en bredere evaluering af logningsreglerne. Senest er revisionen af de danske logningsregler blevet udskudt til 2014/ Som led i den danske debat har Teleindustrien (TI) flere gange fremført, at registreringen i perioden har udviklet sig dramatisk. Da logningsbekendtgørelsen trådte i kraft i 2007, forventede myndighederne, at der årligt ville blive registreret cirka oplysninger pr. borger. Til sammenligning vurderer TI, at\n16 der i 2010 blev foretaget cirka registreringer pr. borger svarende til cirka 550 mia. registreringer på årsbasis. 46 Dette tal er i 2012 steget til cirka registreringer pr. borger, svarende til cirka 900 mia. registreringer på årsbasis. 90 procent af disse registreringer vedrører såkaldte sessionslogninger, det vil sige logning af, hvordan en bruger benytter internettet fra computer eller smartphone. Logningsdirektivet indeholder ikke noget krav om sessionslogning, og de data, som opsamles i Danmark, bliver kun i meget begrænset omfang efterspurgt eller anvendt af politiet. 47 Efter en høring i Retsudvalget vedtog et folketingsflertal i maj 2012, at det inden udgangen af 2012 skulle undersøges, hvorvidt logningsbekendtgørelsen udgør en overimplementering af EUreglerne. Resultatet af denne undersøgelse blev fremlagt i december I forhold til sessionslogning oplyser Politiets Efterretningstjeneste (PET), at det i meget begrænset omfang har været relevant at indhente sådanne oplysninger i forbindelse med efterforskning. 49 Telebranchen vurderer, at de samlet har afholdt omkostninger til at indrette systemer i en størrelsesorden på 100 mio. kroner. Hertil kommer løbende driftsomkostninger, som er anslået til 50 mio. kroner årligt til dataindsamling, opbevaring og håndtering af data. Til sammenligning har man i Sverige været mere tilbageholdende med at kræve registreringer af internettrafik, ligesom kravet om opbevaring af data kun er et halvt år. 50 Som opfølgning på EU-Domstolens underkendelse af EU s logningsdirektiv i april 2014 har Justitsministeriet udarbejdet et notat om dommens betydning for de danske logningsregler. 51 Justitsministeriet finder ikke, at de danske logningsregler samlet set strider mod EU-chartrets artikel 7 og 8. Der sættes dog spørgsmålstegn ved, hvorvidt reglerne om sessionslogning kan anses for egnede til at opnå deres formål. Efterfølgende besluttede regeringen i juni 2014 at afskaffe sessionslogning i Danmark. 52 I januar 2015 har der været debat i pressen om, hvorvidt sessionslogning er på vej tilbage, blandt andet foranlediget af Charlie Hebdo-terrorangrebet i Paris. 53 En revision af de gældende logningsregler er sat på regeringens lovprogram for folketingssamlingen 2014/ ANBEFALINGER Institut for Menneskerettigheder anbefaler med henblik på at fremme den enkeltes menneskerettigheder at Danmark: gennemfører en uafhængig evaluering og analyse af logningsbekendtgørelsens overensstemmelse med EMRK artikel 8. Evalueringen bør blandt andet vurdere muligheden for at styrke de retssikkerhedsmæssige garantier, herunder at logningen sker i mindst muligt omfang og i kortest muligt tidsrum.\n17 5.2 SOCIALE MEDIER Sociale medier som for eksempel Facebook, der er en amerikansk virksomhed med europæisk kontor i Irland, foretager en omfattende indsamling af oplysninger om Facebookbrugere, herunder europæiske brugere, hvilket rejser særlige udfordringer i forhold til den europæiske databeskyttelse DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE I forhold til menneskeretten vedrører brugen af sociale medier retten til respekt for privatliv, der er beskyttet i blandt andet EMRK artikel 8, Europarådets konvention om databeskyttelse og i EU-chartret. Sociale mediers indsamling af oplysninger om europæiske brugere og deres behandling og udveksling af personoplysninger kan potentielt krænke den enkeltes ret til privatliv og databeskyttelse efter de standarder, der er fastlagt i EU s persondatadirektiv. Private virksomheders behandling af personoplysninger er omfattet af EU s persondatadirektiv på linje med offentlige institutioner. I juni 2009 afgav Artikel 29-gruppen en udtalelse om, hvorledes den europæiske databeskyttelse påvirker sociale medier som Facebook og Myspace. 54 I udtalelsen understreges det, at sociale medier er ansvarlige under EU s databeskyttelsesdirektiv, herunder at brugere kun må uploade billeder og information om andre personer med udtrykkeligt samtykke fra den pågældende. Endvidere anbefaler Artikel 29-gruppen, at sociale medier indhenter samtykke, før de anvender indsamlet data til markedsføring og lignende. I forhold til personfølsomme oplysninger må disse ikke behandles eller videregives, og brugere skal generelt have mulighed for at skrive under pseudonym. Artikel 29- gruppen fremhæver, at særlig opmærksomhed bør rettes mod beskyttelsen af mindreårige, der benytter sociale medier. Ligeledes understreges det, at sociale medier er underlagt EU s databeskyttelsesdirektiv, uanset om deres kontorer befinder sig uden for Europa. 55 Efterfølgende har EU-kommissionen støttet op om Artikel 29-gruppens anbefalinger og har som led i revisionen af EU s databeskyttelsesdirektiv foreslået at skærpe håndhævelsen over for private virksomheder. Også Europarådet har fokus på sociale medier. Europarådet har i april 2012 vedtaget en anbefaling, som angiver en række tiltag, der kan styrke menneskerettighederne i forbindelse med brug af sociale medier. 56 Anbefalingen understreger blandt andet, at medlemsstaterne skal sikre, at brugerne gøres bekendt med betingelserne for at deltage i sociale medier i en form, som er umiddelbart tilgængelig. Som led heri skal brugerne informeres om de konsekvenser, det måtte have for ytrings- og informationsfriheden samt retten\n18 til privatliv. Det anbefales, at en særlig oplysningsindsats skal rettes mod forældre og lærere DANSKE FORHOLD Brugen af sociale medier som for eksempel Facebook har været markant stigende i Danmark de seneste år, hvilket rejser en række udfordringer i forhold til den enkelte borgers privatliv og databeskyttelse. Et af diskussionspunkterne har været spørgsmålet om jurisdiktion, og hvorledes man kan håndhæve EU s persondatadirektiv over for amerikanske virksomheder. Et andet punkt vedrører Facebooks regulering af ytringsfriheden. Facebook har mere end 1 mia. registrerede brugere, hvoraf cirka 3 mio. brugere befinder sig i Danmark og i Grønland. Facebook fungerer ved, at brugeren opretter en profil og under denne publicerer diverse informationer, musik, billeder med videre, som alt efter den enkeltes indstillinger enten er rettet mod brugerens venner eller er generelt tilgængelige. De vilkår, hvorunder brugeren offentliggør og deler information, er svære at gennemskue, og Facebook bliver i stigende grad kritiseret for at indsamle og videregive store mængder af oplysninger om tjenestens brugere for eksempel til de tredjepartsprogrammer (apps), som de samarbejder med. Institut for Menneskerettigheder, DR, Berlingske Media, Forbrugerrådet og Medierådet for Børn og Unge gennemførte i 2013 en repræsentativ undersøgelse af 327 unge og 404 forældres brug af sociale medier, deres håndtering af privatlivet, når de bruger disse, og deres holdninger og bekymringer i forhold til privatlivets nye vilkår på de sociale medier. Undersøgelsen viste, at 98 procent af de unge har en profil på de sociale medier, heraf 94 procent på Facebook. 51 procent af de unge tillægger det stor betydning, at de data, de deler, ikke bliver set eller brugt af nogen, de ikke kender. Samtidig føler kun 24 procent sig sikre på, at deres data ikke bliver delt eller brugt af en bredere kreds, end de selv har ønsket. 57 Undersøgelsen blev i november 2013 fulgt op af fokusgruppeinterviews på gymnasier i Aarhus og Københavnsområdet 58 samt i 2014 af en vejledning (FAQ) om ret og ansvar på sociale medier. 59 De nordiske datatilsyn kontaktede i juli 2011 Facebook for at få større klarhed over virksomhedens behandling af personoplysninger. 60 Af Facebooks svar til det norske datatilsyn i september 2011 fremgår det blandt andet, at brugernes profiloplysninger som udgangspunkt er offentlig information, som Facebook kan dele med virksomheder, Facebook samarbejder med, medmindre brugeren aktivt gør sine såkaldte privatlivsindstillinger mere restriktive. Ligeledes understreges det, at de opslag, som brugeren har på sin væg, indgår som led i\n19 målrettet markedsføring og kan udnyttes af de virksomheder, som Facebook samarbejder med. 61 Der er aktuelt stor variation i, hvorledes de europæiske landes datatilsyn håndhæver den nationale persondatabeskyttelse over for sociale medier som Facebook. Eksempelvis har det tyske datatilsyn i flere sager stillet krav til såvel myndigheder som Facebook. Datatilsynet i Hamburg har krævet, at Facebook fjerner deres funktion til ansigtsgenkendelse, og datatilsynet i Slesvig-Holsten har varslet bøder til offentlige myndigheder, der ikke fjerner deres Facebook-sider og tilhørende synes godt om -knapper på deres hjemmesider. I februar 2013 afgjorde en administrativ domstol i Slesvig-Holsten, at Facebook skal opfylde den irske persondatalovgivning, idet Facebook har europæisk hovedkontor i Dublin. Domstolen mener ikke, at der kan stilles krav til Facebook efter tysk persondatalov, idet Facebook ikke behandler personoplysninger i Tyskland. Datatilsynet fra Slesvig-Holsten har udtrykt forundring over afgørelsen, da Facebook heller ikke behandler persondata i Irland (dette sker alene i USA). 62 I oktober 2011 anlagde Max Schrems, en jurastuderende fra Østrig, sag mod Facebook i Irland for at have gemt data, som han havde slettet fra sin profil. Ligeledes klagede en dansker i marts 2011 over, at man kunne indmeldes i en Facebook-gruppe uden at have givet samtykke. Begge klager indgik i en tremåneders-inspektion, som det irske tilsyn foretog i efteråret 2011 hos Facebook i Irland, og som resulterede i en rapport og en række anbefalinger til Facebook. Facebook har efterfølgende givet tilsagn om at følge flere af anbefalingerne med henblik på at styrke databeskyttelsen, herunder at skærpe praksis vedrørende sletning af data og sikre, at den enkelte ikke kan indmeldes i grupper uden at have givet tilsagn. 63 En opfølgende inspektion blev gennemført i juli Senest har Max Schrems i august 2014 organiseret et gruppesøgsmål mod Facebook for krænkelser af EU-borgeres ret til privatliv. Søgsmålet fik i løbet af den første uge underskrifter. 64 I november 2011 indgik USA s føderale handelskommission (FTC) et forlig med Facebook, hvorefter virksomheden forpligter sig til at skærpe beskyttelsen af brugernes privatliv, herunder undergå en uafhængig revision af deres praksis vedrørende personoplysninger de næste 20 år. 65 I Danmark stiller Datatilsynet ikke krav til Facebook, men opfordrer i stedet danske brugere til at kontakte Facebook direkte. Det fremgår af Datatilsynets hjemmeside, at hvis du er utilfreds med noget, som et socialt netværk gør som dataansvarlig, skal du i første omgang kontakte det sociale netværk og forklare, hvad det handler om. Det gælder også, hvis du ønsker at få din profil slettet det må du tage op med det sociale netværk, og du skal måske give dem flere\n20 oplysninger, så de er sikre på, at du er berettiget til at kræve profilen slettet. 66 Dette skyldes ifølge Datatilsynet, at Facebook er hjemhørende i Irland og således uden for dansk jurisdiktion. Denne praksis står i kontrast til den mere offensive praksis i lande som Tyskland og Frankrig og viser, at der aktuelt er stor variation i, hvorledes de nationale datatilsyn forholder sig til internetbaserede tjenester, der retter sig mod et givet land og sprogområde, men har kontor uden for landets grænser. Den aktuelle praksis, hvorefter danske brugere, der oplever deres rettigheder krænket, er henvist til at rette henvendelse til Facebook og eventuelt klage via det irske datatilsyn, giver i praksis en minimal beskyttelse af den enkelte. Dette på trods af at Facebook retter sig mod det danske marked og indsamler oplysninger fra mere end 3 mio. danske brugere. Derudover virker det ikke realistisk, at det irske datatilsyn skal varetage persondatabeskyttelsen på vegne af samtlige EU-borgere. En anden udfordring vedrører Facebooks forhold til ytringsfriheden. I udgangspunktet er forholdet mellem et socialt medie som Facebook og dets brugere et privatretligt forhold, hvor det sociale medie kan fastsætte rammerne for aftalen gennem et sæt standardvilkår. Af Facebooks standardvilkår fremgår det blandt andet, at Facebook forbeholder sig ret til at fjerne indlæg, der opleves som stødende eller krænkende, uagtet at disse er lovlige. Dette står i kontrast til det almindelige offentlige rum, hvor hensynet til borgernes ytringsfrihed vejer tungt, og hvor indgreb i ytringsfriheden skal have hjemmel i lov. Facebook kan således de facto definere et mere begrænset rum for ytringsfriheden. Samtidig har Ombudsmanden i 2011 fastslået, at skriverier på Facebook betragtes som en offentliggørelse, hvis disse er tilgængelige for en bredere kreds. 67 Ombudsmanden har udtalt, at oplysninger på Facebook kan være offentligt tilgængelige på mange måder afhængig af for eksempel ens privatlivsindstillinger og antallet af ens Facebook-venner. Man må altså foretage en konkret afvejning, blandt andet ud fra hvor lettilgængelige oplysningerne er, og hvor mange der har adgang til dem. Er der en bred adgang til oplysningerne og dermed tale om offentliggørelse, vil man kunne blive dømt efter straffelovens bestemmelser, for eksempel 266 b (om hadefulde ytringer) eller 267 (beskyttelse mod æreskrænkelser). Der foreligger således en situation, hvor brugeren på den ene side begrænses i sin ytringsfrihed via den privatretlige aftale med Facebook og samtidig skal stå til ansvar for sine ytringer på tilsvarende vis som i andre offentlige fora. Forholdet mellem sociale medier og ytringsfriheden blev blandt andet debatteret på en\n21 høring om internetcensur i Europahuset i november 2013, med deltagelse af Facebook og Google, 68 samt på en høring om censur på nettet og beskyttelse af private data i Kulturudvalget i marts Der henvises i øvrigt til statusrapportens delrapport om ytringsfrihed ANBEFALINGER Institut for Menneskerettigheder anbefaler med henblik på at fremme den enkeltes menneskerettigheder at Danmark: udarbejder materiale, som på en lettilgængelig måde redegør for brugerens rettigheder og vilkår ved brug af sociale medier som Facebook. Materialet bør blandt andet tage sigte mod lærere og elever i folkeskolen undersøger, hvordan det danske tilsyn med sociale mediers opbevaring og udveksling af personoplysninger kan skærpes. 5.3 DATABESKYTTELSE I DEN OFFENTLIGE FORVALTNING Den stigende digitalisering i det danske samfund sætter skærpede krav til en effektiv og tidsvarende beskyttelse af personoplysninger i den offentlige forvaltning. De seneste års mange eksempler på brud på datasikkerhed illustrerer behovet for mere grundlæggende at forbedre sikkerheden ved behandling af personoplysninger i den offentlige sektor DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE Offentlige myndigheders behandling af personoplysninger skal iagttage EMRK artikel 8, Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger samt EUchartret og EU s databeskyttelsesdirektiv. Disse instrumenter fastsætter udtrykkelige krav til databeskyttelsesmæssige garantier for den berørte borger. Retten til privatliv har i 2013 og 2014 været højt på den internationale menneskeretlige dagsorden, ikke mindst foranlediget af Edward Snowdens afsløringer. I december 2013 vedtog FN s generalforsamling den første resolution om retten til privatliv i en digital tidsalder. 70 Resolutionen understreger blandt andet, at den stigende brug af it forøger staternes mulighed for at indsamle personoplysninger og overvåge borgere på måder, der krænker den enkeltes ret til privatliv. Staterne opfordres derfor til at sikre, at lovgivning vedrørende indsamling og brug af personoplysninger respekterer de menneskeretlige standarder for ret til privatliv. Samtidig understreges betydningen af et effektivt og uafhængigt tilsyn på nationalt plan. Som opfølgning på resolutionen har FN s Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) indsamlet data om nationale forhold og fremlagde i juni 2014 en rapport, der forholder sig meget kritisk til\n22 den praksis, der eksisterer i mange lande. Rapporten fremhæver blandt andet manglende transparens og retssikkerhed knyttet til statslig dataindsamling og potentiel overvågning. 71 Efterfølgende har FN s generalforsamling vedtaget en opfølgende resolution om retten til privatliv i november DANSKE FORHOLD Der har de senere år været flere sager, der involverer læk af personoplysninger, herunder læk af cpr-numre og personoplysninger om elkunder, hacking af kørekortregistret, fejlagtige udleveringer af sundhedsoplysninger, fejlagtig offentliggørelse af personoplysninger fra flere kommuner med videre. Af Rigsrevisionens beretning fra november 2013 fremgår det blandt andet, at flere statslige virksomheder har et utilstrækkeligt it-sikkerhedsniveau og en mangelfuld beskyttelse af persondata. 73 Beretningen er baseret på 42 itrevisioner i statslige virksomheder i Rigsrevisionen fremhæver blandt andet Statens IT, Rigspolitiet og Statens Serum Institut, men understreger, at det mangelfulde it-sikkerhedsniveau og den utilstrækkelige beskyttelse af personoplysninger vurderes at gælde for en større gruppe af statslige institutioner. En tilsvarende kritik rejses af Rigsrevisonen i november 2014 på baggrund af undersøgelser i otte statslige institutioner, herunder Danmarks Statistik, Rigspolitiet og SKAT. 74 Som opfølgning på blandt andet Se og Hør-sagen, vedrørende læk af oplysninger om kendte mennesker og andres brug af kreditkort, afgav Retsudvalget og Kulturudvalget den 3. juni 2014 en beretning om nedsættelse af en parlamentarisk arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for en bedre beskyttelse af personfølsomme oplysninger og et effektivt tilsyn med offentlige institutioner såvel som private virksomheders behandling af disse. 75 Beretningen pålægger blandt andet regeringen at indkalde til forhandlinger om at styrke Datatilsynet, at udvide mandatet for det tværministerielle udvalg, der skal kortlægge sikkerhedsproblemer ved betalingskort, til at omfatte alle områder, hvor der opbevares personfølsomme oplysninger, at prioritere persondatabeskyttelsen højt i den kommende EU-regulering på området (som beskrevet nedenfor) og at udarbejde en årlig redegørelse for datasikkerhed til Folketinget. Arbejdsgruppen skal inddrage eksterne eksperter, herunder Forbrugerombudsmanden, Forbrugerrådet Tænk, Rådet for Digital Sikkerhed samt Institut for Menneskerettigheder. Arbejdsgruppen har afholdt et dialogmøde med de eksterne eksperter i august 2014 samt to offentlige høringer i oktober og november På høringen i oktober understregede Datatilsynet blandt andet, at tilsynets inspektioner generelt viser en mangelfuld efterlevelse af persondataloven og sikkerhedsbekendtgørelsen 76 hos de offentlige institutioner. 77 Arbejdsgruppen afgav sin endelige beretning i januar 2015 med\n23 en række anbefalinger, herunder styrkelse af tilsynsmyndigheder, øgede sanktionsmuligheder ved brud på datasikkerhed, samling af ansvaret for datasikkerhed, og tekniske krav til sikring af følsomme personoplysninger. 78 Siden 2011 har regeringen på EU-niveau forhandlet et forslag til en forordning, der sigter mod at harmonisere og opdatere reglerne for databeskyttelse i EU til erstatning for det nuværende Persondatadirektiv fra De nye regler sigter blandt andet mod en øget beskyttelse af borgeren ved brug af internetbaserede tjenester såsom sociale medier. En forordning finder, i modsætning til et direktiv, umiddelbart anvendelse i medlemslandene, uden at den skal implementeres i dansk ret. Dette betyder, at persondataloven skal ophæves, når/hvis forordningen bliver sat i kraft. Efter mere end ændringsforslag til det oprindelige udkast vedtog EU-Parlamentet i marts 2014 et kompromisforslag. 80 Den endelige forordning forhandles fortsat i Rådet. De nye regler lægger blandt andet op til, at der udarbejdes en obligatorisk privacy-vurdering (privacy impact assessment PIA) forud for indførelse af it-løsninger i den offentlige forvaltning (og i virksomheder). Der foreslås ligeledes indført et princip om Privacy by Design (privatlivsbeskyttelse indbygget i it-arkitekturen) for at sikre, at der tages hensyn til databeskyttelsen allerede i planlægningsfasen ved nye it-systemer. Teknologirådet har tilbage i 2005 anbefalet, at der gennemføres en privacyvurdering (PIA) forud for indførelse af it-løsninger i den offentlige forvaltning. 81 En privacy-vurdering skal vurdere, hvilke konsekvenser systemerne har for de praktiske muligheder for at leve op til god databehandlingsskik og persondatalovens øvrige regler. Ligeledes har den daværende IT- og Telestyrelse i samarbejde med Dansk Industri (ITEK) lavet en skabelon for gennemførelse af privacy-vurdering, primært rettet mod it-kunder og leverandører, 82 og Digitaliseringsstyrelsen har udsendt Guide til konsekvensvurdering af privatlivsbeskyttelse 83 samt Vejledning i vurdering af offentlige it-projekters potentielle konsekvenser for privatlivet. 84 Senest har ITEK i oktober 2014 udarbejdet en vejledning til, hvorledes virksomheder og offentlige institutioner kan gennemføre privacy-vurderinger, baseret på internationale standarder. 85 Der er i dag ikke krav til offentlige myndigheder om at udarbejde en privacy-vurdering forud for indførelse af nye itløsninger, der behandler personoplysninger. Dog følger det af sikkerhedsstandarden ISO 27001, som statslige it-projekter skal følge, at behandlingen af personoplysninger skal inddrages i risikovurderingen. Privacy-vurderinger har i flere år været fast praksis i lande som Canada. Den canadiske model adskiller sig fra Digitaliseringsstyrelsens guide derved, at risikovurderingen tager udgangspunkt i borgerens krav på beskyttelse. Dette indebærer, at borgeren ikke skal identificeres, medmindre det er strengt nødvendigt i den konkrete situation.\n24 5.3.3 ANBEFALINGER Institut for Menneskerettigheder anbefaler med henblik på at fremme den enkeltes menneskerettigheder at Danmark: sikrer, at en privacy-vurdering (PIA) indgår som fast obligatorisk praksis forud for indførelse af it-løsninger, der behandler personoplysninger i den offentlige sektor. sikrer, at privacy-vurderinger gennemføres i forbindelse med nye lovforslag og indgår som en fast del af lovforslagets almindelige bemærkninger på linje med de miljømæssige eller økonomiske konsekvenser af lovforslaget. sikrer, at offentlige it-projekter som udgangspunkt indarbejder privatlivsfremmende teknologier ( privacy by design ). sikrer et effektivt tilsyn med, at offentlige it-projekter og deres leverandører efterlever de standarder for sikkerhed og databeskyttelse, der er foreskrevet i persondataloven, sikkerhedsbekendtgørelsen og ISO udarbejder en samlet strategi for sikkerhed og databeskyttelse i den offentlige forvaltning med pilotforsøg på centrale områder. styrker den uafhængige analyse og rådgivning i relation til privatliv og databeskyttelse i forbindelse med de mange offentlige digitaliseringsprojekter, der gennemføres i disse år. 5.4 CLOUD COMPUTING Cloud computing er en relativt ny form for dataopbevaring og indebærer en internetbaseret adgang til en delt pulje af konfigurerbare it-ressourcer (net, servere, datalager, programmer og services). 86 Dette betyder, at data placeres i en elektronisk tjeneste ( en sky ), typisk sammen med andre data, på en lokalitet, hvor personen ikke har fysisk adgang til data og systemer. Cloud computing rejser nogle principielle problemstillinger i forhold til behandling og beskyttelse af personoplysninger DEN MENNESKERETLIGE BESKYTTELSE Offentlige myndigheders behandling af personoplysninger skal iagttage EMRK artikel 8, Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger samt EUchartret og EU s databeskyttelsesdirektiv, uanset den konkrete it-løsning. Disse instrumenter fastsætter udtrykkelige krav til databeskyttelsesmæssige garantier for den berørte borger.\nDATA- BESKYTTELSE STATUS 2013\nDATA- BESKYTTELSE STATUS 2013 DATABESKYTTELSE STATUS 2013DATA-BESKYTTELSE Dette kapitel er en del af Institut for Menneskerettigheders rapport Menneskerettigheder i Danmark, Status 2013. Rapporten behandler\nDATA- BESKYTTELSE STATUS 2012\nDATA- BESKYTTELSE STATUS 2012 DATABESKYTTELSE 2012 Institut for Menneskerettigheder Danmarks Nationale Menneskerettighedsinstitution Strandgade 56 DK-1401 København K Tlf. 32 69 88 88 www.menneskeret.dk


Pilgrimsvandring med plads til fordybelse og eftertanke | HalsAvis.dk\nPilgrimsvandrerne blev sendt af sted fra Hjallerup Kirke i mindre grupper med et kvarters mellemrum. Foto: Jørgen Ingvardsen\nEfter den lange tur var det godt med en kop kaffe og en kage i det smukke vejr. Foto: Jørgen Ingvardsen Jørgen Ingvardsen\nHJALLERUP: I mange år har det været tradition, at Hjallerup, Hellevad og Ørum sogne på Kristi Himmelfartsdag tager på en fælles pilgrimsvandring. Det gjorde man også i år, men mens man plejer at gå i samlet flok, gik man i år på grund af den aktuelle situation med covid 19 i mindre grupper. I alt fire grupper deltog, og de blev sendt af sted med 15 minutters mellemrum.\nTuren startede fra Hjallerup Kirke, og forude ventede der deltagerne ni km inden afslutningen ved Sømosen i Dronninglund Storskov.\nHver gruppe blev udstyret med kort og relevante oplysninger om ruten, og undervejs på turen var der stop ved interessante steder. Gruppen blev hvert sted bedt om at drøfte et emne med relation til stedet og dets historie. Første stop var således Galgehøjene, der i mange år var rettersted for Dronninglund Birketing. Her har der udspillet sig frygtelige tragedier gennem et par århundrede fra reformationen i 1536 og fremefter. Der blev bl.a. foretaget heksebrændinger og henrettelser. Den sidste skete i 1768.\nDeltagerne blev ved dette sted bedt om at drøfte, hvordan vi mennesker bedst kan forholde os til modgang. Hvordan vi har gjort det gennem historien, og hvordan vi gør det i dag. Det kunne man så drøfte, mens man vandrede videre til næste fikspunkt. På andre strækninger blev man bedt om at vandre i tavshed.\nTuren fortsatte ad Kongevejen forbi Hundslund kirkeruin, der er bygget omkring 1100. Den var sognekirke for en større landsby, Suderby, der lå netop her. Kirken blev nedlagt omkring 1350, da pesten ”Den Sorte Død” hærgede landet, og var skyld i så mange dødsfald, at byen gik til grunde.\nTuren sluttede med kaffe og kage på parkeringspladsen ved Sømosen, hvor en bus ventede for at køre hele flokken tilbage til udgangspunktet ved Hjallerup Kirke.


Nu får Samsø sin nye færge | TV2 ØSTJYLLAND\nNu får Samsø sin nye færge\nAnkommer til Sælvig på onsdag\n10. feb 2015, kl. 09:22 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nEfter et hav af forsinkelser er det nu endeligt på plads, og den nye Samsø-færge, MF Samsø, ankommer til Sælvig på Samsø onsdag aften.\nEgentlig var det planen, at den skulle være kommet tidligere på dagen, men på grund af lidt forsinkelse med papirarbejdet hos det polske værft er færgen først blevet indregistreret i dag (tirsdag, red) i stedet for i går.\n- Nu er den vores. Jeg har netop været i København, og jeg har fået færgen indregistreret, så nu må den sejle, siger Carsten Kruse, der er direktør i Samsø Kommunes Rederi, til TV 2 | ØSTJYLLAND.\nDet betyder, at færgen netop nu er ved at blive gjort klar til afgang fra værftet i Gdansk, og den forventes at ankomme til Sælvig onsdag aften klokken 18.30. Tidspunktet kan dog variere en smule.\nOprindeligt var det planlagt, at færgen skulle have påbegyndt sejladsen mellem Hou og Sælvig den 1. november 2014, men gentagene gange er færgen blevet forsinket på værftet.\n- Det er så fantastisk, at den kommer nu. Nu er det endelig os, der bestemmer over den. Vi glæder os meget til at vise den frem, siger Carsten Kruse.\nPå lørdag er der åbent skib, og at dømme ud fra interessen for arrangementet er der mange, som glæder sig til at se færgen.\n- Vi regner med, at der kommer omkring 1.800 personer for at se færgen. Det foregår i Sælvig, og vi har arrangeret det sådan, at man kommer ind i hold, og at der er arrangeret busser, så vi undgår trafikale problemer på havnen. Det bliver en folkefest, siger Carsten Kruse.\nHerefter skal besætningen øve med skibet, og efter planen begynder færgen sejladsen med passagerer den 24. februar. Den første uge bliver det efter en midlertidig plan, men fra 1. marts træder den almindelige plan i kraft.


Bridesire - Selskabskjoler 2017, Billige kjoler online\nVisning 1345 til 1348 (af 1348 produkter)\nKappe/Kolonne Chiffon Kort/Mini Stropløs Cocktail Kjole\nJeg er helt tilfreds med niveauet af kvalitet og excellence i kundeservice, jeg modtog fra Bridesire. Hvis du leder efter en fremragende, troværdig online bryllupsbutik, der ikke kun sælger kjoler, men også tilbehør og sko, så kig ikke længere end Bridesire. Hvad der skete, var, at jeg var i desperat behov for rimeligt prissat brudekjole. Jeg skal være ærlig her, jeg er ikke en til at bruge en stor mængde på tøj, så brug for noget, der ville være stilfuldt, passer godt og være til en god pris. Efter at have lavet nogle online-søgninger, fandt jeg Bridesire og kunne godt lide, hvad jeg så. Webstedet er bygget for nemheds skyld. Du har nem adgang til kjoler efter stil, type, pris og størrelse. De sælger også specielle anledninger kjoler, mode kjoler, tilbehør og modtagelse favoriserer, åh og lad os ikke glemme skoene! Ved hjælp af deres raffinerede søgning fandt jeg præcis, hvad jeg havde brug for, en gulvlængde satin brudekjole med 1/2 ærmer. Deres bestillingsproces er ret simpel, og deres repræsentanter er deres til at hjælpe dig, hvis du har brug for at snakke lidt om din beslutning. Alt dette resulterede i en kjole med den perfekte pasform, og det ser helt underligt ud på mig! Meget glad og så begejstret for at få noget så smukt til en god pris!!\nKlient: ALFRED Dato:25-09-2017\nAt finde en kjole, der faktisk passer til min krop korrekt, er virkelig svært. Jeg er nødt til at shoppe for evigt for at finde noget, der virker. Med Bridesire fik jeg en perfekt tilpasning, og alt fungerede faktisk for mig!\nKlient: Alexandra Dato:01-10-2017\nJeg elskede at spare penge på leverancerne og returnerer med Bridesire! Det er virkelig ikke noget, du kan komme overalt, fordi jeg kiggede. Jeg kunne faktisk bruge flere penge på en pænere kjole.\nKlient: Iwona Dato:07-10-2017\nMin ældre søster besluttede at elope i sidste øjeblik, men hun ønskede mig der som tilskuer! Jeg havde brug for en kjole med det samme, og jeg forsøgte at bestille en fra Bridesire. Det virkede faktisk! Det kom til tiden.\nKlient: VITA Dato:13-10-2017\nDet har været et stykke tid, før jeg fik det nøjagtige produkt, jeg bestilte online. Det meste af tiden var jeg nødt til at sende pakken tilbage for at få en tilbagebetaling. Jeg gav næsten op, indtil jeg besluttede at shoppe på Bridesire. Jeg kunne ikke tro, at det jeg så, var, hvad de leverede.3. Endelig er jeg kommet over en online kjole butik, der bekymrer sig dybt om sine kunder. At være en brideszilla, jeg havde en million spørgsmål til at spørge salgsrepræsentanterne på Bridesire. De lader mig føle, at jeg forstyrrer dem. Faktisk var de glade for at kunne tilbyde alle de oplysninger, jeg havde brug for. Min brudekjole er alt og en pose chips. Jeg kan ikke vente med at rocke det denne lørdag.\nKlient: Stephenie Dato:19-10-2017


Historie – Side 2 – Ø-lejr booking\nTag på ølejr!\nVi har i mange år brugt Billetnet, der jo nu hedder Ticketmaster Ticketmaster beholder pengene til lige før vi starter, til giver de en vis garanti for at man kan få pengene tilbage. I denne shop er det SØB, der får pengene, og vi risikerer ikke, at SØB går ned. Til gengæld vil vi på…\nRead More Hvorfor en webshop?Continue\nNy shop til samvirket for Samvirket Ø-lejr Bevægelsen\nHej jeg hedder Ole. Det er mig der har lavet oelejr.dk hjemmesiden for 4 år siden. Det startede med at jeg på repmødet i 2016 sagde at jeg kunne forstå at vi nu havde talt i 2 år om at få en ny hjemmeside. I min verden var en hjemmeside noget man lavede på 14…\nRead More Ny shop til samvirket for Samvirket Ø-lejr BevægelsenContinue\nØ-lejr ferie booking SØB: CVR 40551115 Ølejrbevægelsen: CVR: 32144896 Luk


Farvning Ombre til mellemlangt hår (50 billeder) — Stilfulde billeder – moderne stil\nFarvning Ombre på mellemlangt hår — en mode trend, der bogstaveligt talt erobret verden\nOmbre til mellemlangt hår, fotos af eksempler, som du vil finde i denne artikel, mode trend, der bogstaveligt talt erobrede verden. Monokromatiske farve ser temmelig flad og uinteressant, ikke er populære. Nu er det pigerne vil have håret så omfangsrige og bogstavelig talt hældt flere nuancer. Hvad er Ombre til at passe denne type af farve og hvad er dens fordele? Du vil finde svar på i denne artikel.\nMonokromatiske farve ser temmelig flad og uinteressant, har ikke nydt popularitet af\nPigerne ønsker hår ser omfangsrige og bogstavelig talt hældt flere nuancer af\nDenne farve giver friskhed og fylde til håret\nOmbre — farvning teknikker, som indebærer, at den farve, der strækker sig over længden af håret. Der er, rødderne forbliver mørke og enderne er lettet overgangen bør være temmelig glat at skabe gradient effekt.\nOmbre kan gøres på hår, af enhver længde, men meget kort. Meget imponerende er den farve ser godt ud på klipninger af medium længde.\nOmbre — farvning teknikker, som indebærer, at den farve, der strækker sig over længden af håret\nRødder forbliver mørke og enderne er lettet overgangen bør være temmelig glat at skabe gradient effekt\nOmbre kan gøres på hår, af enhver længde, men meget kort\nTip! Hvis du har farvet dit hår med henna, det er bedre at opgive den idé at gøre Ombre. Enderne af håret ikke får den ønskede skygge: de bliver gul, som ser meget attraktivt. Det samme kan siges om Basma, som efter blegning giver et grønligt skær.\nFordelene ved gradient\nOmbre på mellemlang længde hår, foto-eksempel, som du kan finde i denne artikel, har en række fordele:\nfarvning, som ikke skader håret. Guiden berører ikke rødderne af blegning sammensætning, i tillæg til Ombre du bruger meget bløde, sarte farver;Ombre giver dig mulighed for visuelt at være et par år yngre. Lettelse forynger ansigtet, hvilket gør det mere lyse og attraktive;\nFarvning, som ikke skader håret, da føreren påvirker ikke rødderne af lettelse sammensætning\nOmbre giver dig mulighed for visuelt at være et par år yngre. Lettelse forynger ansigtet, hvilket gør det mere lyse og attraktive,\nat Du ikke er nødt til konstant at røre op i rødderne vokser: væksten af håret, gradient effekt vil fortsætte og vil se helt naturlige\ndu ikke er nødt til konstant at røre op i rødderne vokser: væksten af håret, gradient effekt vil blive oprettet, og ser helt naturlig;teknik, der passer til naturligt og farvet låse;Ombre er perfekt til piger, der drømmer om at vokse\n: frisure vil se elegant og pæn;farvning lidt kan forlænge ansigt ovalt, hvilket er vigtigt for damer med en forholdsvis brede kindben;farvning med gradient effekt tilfører håret volumen. Så hvis du ikke kan prale af en frodig, luksuriøse hår, så er denne teknik vil være perfekt for dig, farven er nok til at opdatere en gang hver to eller tre måneder;apparater som piger, der kan lide at se usædvanligt og ekstravagant. Fordi enderne af håret kan ikke kun være lys: master kan bruge lyse nuancer for eksempel lilla,\neller blå;farvning med gradient ser flot ud på de lige stræk, og så videre\nEn teknik, der er egnet til naturligt og farvet låse\nFarvning med gradient effekt visuelt tilfører håret volumen\n, Denne teknik vil appellere til piger der kan lide at se usædvanlige og ekstravagante\nTip! Hvis dit hår er alvorligt beskadiget fra tidligere hårfarve, Ombre bør opgives. Ellers ender simpelthen kan blive afbrudt, forårsager frisure vil se meget pæn. Det anbefales at første behandling af håret eller for at slippe af skørt hår tips, ofre længde af hensyn til skønhed.\nUlemper ved at Ombre\nFør du spørger guiden til at gøre dig til en gradient farve, undersøge listen af mangler ved denne teknik:\nat klare med udførelsen af maleriet kan kun kompetent stylist. Ellers vil overgangen være for skarp, som ser meget kedelig og flad;efter farvning, håret skal vaskes en gang hver to eller tre dage for at\nhurtigt mistede sin oprindelige nuance. Dette er naturligvis ikke tilfredse alle;hår kan blive gul efter blegning. Dette problem er ikke kun Ombre, men også nogen af de teknikker, der involverer anvendelse af dele lysning kompositioner.\nAt klare med udførelsen af maleriet kan kun kompetent stylist. Ellers vil overgangen være for skarp, som ser meget kedelig og flad\nEfter at farve dit hår skal vaskes én gang i to eller tre dage til at male hurtigt mistede sin oprindelige nuance\n, Håret kan blive gul efter blegning. Dette problem er ikke kun Ombre, men også nogen af de teknikker, der involverer anvendelse af dele lysning kompositioner\nTip! Der er mange muligheder for farve Ombre til mellemlangt hår. Et kig på billederne på Internettet og vise dem til sin herre, for at hjælpe dig med at træffe det rigtige valg. Selv en erfaren stylist kan ikke forstå din forklaring, hvis du ikke viser ham, hvilken effekt ønsker at opnå!\nOmbre hår og struktur\nVi ved, at piger med krøllet hår, og drømmer om lige strenge, og ejeren af glat hår konstant forsøger at krølle dit hår. I alle tilfælde, når du vælger en teknik, maleriet er meget vigtigt at overveje den naturlige struktur på håret.\nHvis du har krøllet hår, kan du bo på et ret klart overgang og ingen strækning farve: krøller som vil se mere spektakulære og lyse\nDit hår er lige? Så er du nødt til at finde en erfaren herre, der vil være i stand til at skabe en gradvis farve overgang fra mørk til lys\nTil Ombre på mellemlangt mørkt hår kan bruge karamel og honning nuancer\nHvis du har krøllet hår, kan du bo på et ret klart overgang og ingen strækning farve: krøller som vil se mere fed og lyse. Sandt, krøllede-håret damer skal vurdere tilstanden af deres hår, som ofte er porøse og ikke holde malingen og bliver skør efter blegning.\nDit hår er lige? Så er du nødt til at finde en erfaren herre, der vil være i stand til at skabe en gradvis farve overgangen fra mørke til lys. For eksempel, Ombre mellemlangt mørkt hår kan bruge karamel og honning nuancer i billedet kan du se, hvad denne mulighed ser ret imponerende.\nOmbre farve er velegnet til udtryk i levende personligheder af den\nLethed af blonde hår visuelt kan tabe et par år\n, at den Vigtigste fordel af Ombre er en blid hår\nTip! Visuelt ansigt, der syntes mere og mere snæver, anmode skibsføreren at lysne et par tråde fra en person. På samme lightener bør anvendes næsten fra rødderne af håret. Denne teknik er ikke kun bringer lyset til den ideelle oval form, men giver dig også mulighed for visuelt at blive yngre med et par år.\nDen klassiske version af maleriet\nDer er flere muligheder for farvning i gradient teknik. De mest populære er en klassiker, der involverer en smidig overgang fra mørkere toner på rødderne, til lys ved spidsen af håret.\nEn smidig overgang fra mørkere toner på rødderne, til lys ved spidsen af håret\n, Hvis du har brune øjne og mørkt hår, og huden udsat for solskoldning, det er tilrådeligt at holde sig på den Gyldne karamel og rødlige toner,\nlyshåret damer med kølige skygge af iris egnet ashen\nFøreren kan tilbyde forskellige varianter af farvning, afhængigt af farven af huden og øjnene. For eksempel, hvis du har brune øjne og mørkt hår, og huden udsat for solskoldning, det er tilrådeligt at holde sig på den Gyldne karamel og rødlige toner. Lyshåret damer med kølige skygge af iris egnet ashen. Ombre til mellemlangt brunt hår kølige farver og gør modellen til at se mere friske og attraktive. Især elegant farve ville se ud, hvis du haircut form Bob med forlængelse af ansigtet.\nEjeren af mellemlang længde hår kan vælge de forskellige forhold, lyse og mørke områder. For eksempel, kan du flytte den lyse farve i retning af enderne eller strække det over hele længden. Af den måde, den første mulighed er perfekt til ejere af tyndt og ødelagt hår: det betragtes som den mest blide og forsigtige.\nEjeren af mellemlang længde hår kan vælge de forskellige forhold mellem lys og mørke zoner\nOmbre til mellemlangt brunt hår kølige farver og gør modellen til at se mere friske og attraktive\nSærlig elegant farve ville se ud, hvis du haircut form Bob med forlængelse af ansigtet\nTip! Af kursus, at de sandsynligvis har fristelsen til at gøre Ombre i hjemmet, og dermed spare på de tjenester af en skønhedssalon. At ikke gøre dette. I virkeligheden, er sandsynligheden for, at, uden særlige kvalifikationer, vil du ikke være i stand til at opnå den ønskede effekt. Og behandling af håret og for at returnere dem, iøjnefaldende udseende vil have i lang tid. Og pengene til det du give en masse. Så hvis du ønsker at gøre Ombre, bedre at spille det sikkert og gå til nogen gode!\nFarvning med klare grænser: en ekstravagant mulighed\nDenne indstilling foreslår forskellige måder for gennemførelse. For eksempel er den grænse, der kan være nok kontrast og kan dele lignende tone hår. Det mest slående variant er en kombination af sorte rødder og lyse blonde. Kontrasterende Ombre kan være meget usædvanligt.\nGrænsen kan være nok kontrast og kan dele lignende tone hår\nOmbre Kontrast kan være meget usædvanligt\n, At Ombre så dyrt, dit hår skal være perfekt præparerede og omhyggeligt indrettede\nOmbre Farvet med en klar linje i farve overgangen\nFor eksempel, Ombre til mellemlangt hår med pandehår med en klar kant, der løber gennem hovedet: foto på denne måde kan du finde i det globale netværk. Under denne mulighed, vil se godt usædvanlige nuancer som orange eller lilla. Der Ombre se er dyrt, dit hår skal være perfekt præparerede og omhyggeligt indrettede. Ellers, du vil oprette ikke billedet af en dødelig skønhed, se de nyeste tendenser og fremkomsten af en kvinde, der længe havde ophørt med at følge roden af hans hår.\nTip! Så efter blegning dit hår så velplejet og pæn, købe særlige spray eller olier, silikoner. Anvende dem på enderne, der er udsat for lightener. Dette vil vende tilbage håret Glans og attraktive live view.


Nye små: Nuttet overraskelse i Zoo | AalborgNu.dk\nHuntigeren Bethari har noget overraskende for personalet født to små unger. Foto: Aalborg Zoo\nSelv om de kun er få uger gamle, kan du allerede nu være heldig at få et glimt af de to unger. Foto: Aalborg Zoo\nDyrepasserne har fået lov at komme tæt på de små - og noget tyder på, der er tale om to hanner. Foto: Aalborg Zoo\nD. 10 maj 2019 - kl 08:57 - Opdateret d. 10 maj 2019 - kl 09:21\nNye små: Nuttet overraskelse i Zoo\nTigeren Bethari har født to små unger. Se de søde billeder her\nAALBORG: Overvejer du en tur i Aalborg Zoo en af de nærmeste dage, så byder haven på en overraskelse med kæmpe nuttethedsfaktor.\nZoo har nemlig netop fået to små nye tigerunger, og selv om de kun er to uger gamle kan du allerede komme til at se dem.\nDet er den fire år gamle huntiger Bethari, der for første gang er blevet mor, og hun har vist sig at være så rolig og omsorgsfuld, at det allerede nu er muligt at se de nye små.\n- Dyrene reagerer meget forskelligt på at få unger. I den første tid efter en fødsel afspærrer vi derfor altid området omkring fødehulen, så dyrene har så meget ro som muligt, men Bethari har meget hurtigt accepteret, at der er mennesker i nærheden af hende og ungerne, siger dyrepasser Katrine Christensen i en pressemeddelelse.\nBethari tager sig rigtig godt af sine unger, men går også af og til for sig selv udenfor fødehulen. Det giver dyrepasserne mulighed for at komme tæt på ungerne og tjekke, at de trives som de skal. Dyrepasserne har også haft lejlighed til at undersøge ungernes køn, og de ser ud til at være to hanner.\n- Dagen før fødslen havde vi joke'et med, at Bethari vist havde spist lidt rigeligt, for hun var lidt tyk om maven, men da hun kun en uge forinden havde været i brunst, regnede vi slet ikke med, at hun skulle have unger, siger Katrine Christensen.\nTigrene i Aalborg Zoo tilhører den mindste tigerrace i verden, nemlig Sumatra-tiger. Racen er stærkt truet. Man regner således med, at der kun er omkring 400 individer tilbage i naturen.


▷ Bedste Retteskinner på nettet – Se hele listen her\nEn masse internet handler udlover efterhånden et stort udvalg af billige fragtløsninger til retteskinner. En der er meget populær er for nærværende at få sendt til en pakkeshop, hvor du kan afhente bestillingen på et valgfrit tidspunkt. Leveringsformen er nemlig ret gnidningsløs, samt i mange tilfælde endvidere den billigste leveringsform.\nDu kunne alternativt tænke over at vælge levering til din lejlighed eller ud på din arbejdsplads. Fragtløsningen viser sig til tider en lille smule mere pebret, men ydermere særdeles let gængelig ved køb af retteskinner online. Den billigste leveringsmåde er dog at du selv henter produkterne, hvilket dog betinges af at du er tæt på online forretningens byggecenter, fx Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan eller Bauhaus.\nLeveringsdygtigheden på retteskinner er jo særdeles vital i tilfælde af at vi behøver varen om få sekunder, så derfor er det aldeles klogt at vi dobbelttjekker det anslåede leveringstidspunkt på retteskinner. Temmelig mange online shops – for eksempel Jem og Fix, Silvan, Bauhaus og Harald Nyborg – garanterer billig levering efter en enkelt hverdag på mange produkter online, som dog påkræver at ordren gennemføres før et besluttet klokkeslæt, således at de med sikkerhed kan nå at få de nye varer ekspederet inden de logistikansatte drager hjemad.\nEn hel del internet handler frembyder gebyrfri levering på retteskinner online, men tit forudsætter det at man handler for et fastslået beløb. I øvrigt skal du snuppe den billigste mulighed for fragt, hvilket mange gange er at få dem til at bringe din pakke til en pakkeshop.\nStore byggecentre foreslår click-and-collect hvor du handler billig retteskinner online og afhenter i byggemarkedet. Eksempelvis Davidsen, 10-4, Jem og Fix, Stark, Silvan, Bygma, Bauhaus, XL-Byg og Harald Nyborg. Byggekæderne giver eksempelvis klik-og-hent på retteskinner i følgende områder:\nHøjbjerg, Åbyhøj, Hørsholm, Helsingør, Stenløse, Hvidovre, Brøndby, Lyngby, Skanderborg, Nørresundby, Gentofte, Aarhus, Brabrand, Kokkedal, Tilst, Roskilde, Grenaa, Esbjerg, Risskov, Frederiksværk, Odder, Næstved, Charlottenlund, Ikast, Fredericia, Brønderslev, Nærum, Jyllinge, Gladsaxe, Brønshøj, Kalundborg, Frederiksberg, København, Nyborg, Hjørring, Allerød, Ringsted, Solrød Strand, Frederikshavn, Værløse, Rødovre, Middelfart, Virum, Farum, Hobro, Lystrup, Rønne, Ølstykke, Slagelse, Søborg, Vejle, Viborg, Lillerød, Hedehusene, Holstebro, Greve, Frederikssund, Horsens, Randers, Ballerup, Skive, Kolding, Herlev, Nakskov, Vallensbæk, Aalborg, Hedensted, Albertslund, Nykøbing Falster, Ishøj, Taastrup, Herning, Aabenraa, Varde, Valby, Silkeborg, Odense, Struer, Korsør, Svendborg, Haslev, Holbæk, Tårnby, Thisted, Køge, Birkerød, Haderslev, Glostrup, Dragør, Rudersdal, Vordingborg, Hillerød, Sønderborg, og Vanløse, .\nKlik-og-hent for retteskinner er muligt i alle dele af landet: Sjælland (Falster, Sydsjælland, Hovedstaden, Østsjælland, Midtsjælland, Nordsjælland, Bornholm, Vestsjælland, Lolland, Amager), Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Østfyn) og Jylland (Midtjylland, Sydjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Vestjylland, Østjylland, Nordjylland).\nNår der ses på data står det tydeligt, at mennesker mange gange søger efter eksempelvis retteskinner tilbud og retteskinner online. Man ser derudover jævnligt netshoppere søge efter fx køb retteskinner, retteskinner priser samt billig retteskinner, plus de udbredte byggekæder som Stark, Silvan, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Jem og Fix, Bygma, 10-4 og Harald Nyborg.\nDet er efterhånden temmelig bekvemt for internetbrugere at vurdere prisniveauet på billige retteskinner online i blandt forskellige internet forhandlere i Danmark, og så har de fleste e-handler været tvunget til at nedbringe prisen på retteskinner kolossalt, og ovenikøbet love gratis fragt.\nDog kan det immervæk blive smart at inspicere nogle få internet forhandlere efter tilbud og udsalg på retteskinner online forinden du bestiller, så du er på den sikre side med at opnå den bedste pris. Se ikke kun på de kendte byggemarkeder som Silvan, Davidsen, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, 10-4 og Stark.\nMan bør ikke desto mindre være så påvagt, at såfremt en webbutik afhænder billige retteskinner online på tilbud til en tilbudspris som virker utrolig billig, er det undertiden være et bevis på en uærlig internet virksomhed. Køb med kort er trods alt en del af en ordning, som skærmer os imod uoprigtige e-shops.\nVi tilråder generelt shopping med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du benytte et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, når du tilstræber at finansiere pengene til retteskinner over en periode. Det tilbydes typisk i specialiserede netbutikker, men dog sjældent de kendte byggekæder som for eksempel Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix, 10-4, Stark, Harald Nyborg, Bygma og Silvan.\nNår vi kigger i tendenserne bliver det klart, at mennesker tit søger efter blandt andet køb retteskinner og retteskinner tilbud. Man ser derudover mange gange internet shoppere søge efter fx billig retteskinner, retteskinner online samt retteskinner priser.\nTrustpilot fører til flere gode genveje til at dechifrere en lang række eksisterende forbrugeres observationer og derfor tilrådes det, at du besigtiger e-forretningens vurderinger inden du lægger din bestilling på billige retteskinner online.\nFacebook fremskaffer tillige i højeste grad fortræffelige chancer for at få indsigt i online virksomhedens kundetilfredshed. Herinde ser vi nogle e-shops hvor man kan afgive en omtale af købsoplevelsen, som tilmed bør tages i brug til at bedømme tilfredsheden hos kunderne.\nFør folk bestiller billige retteskinner online på en e-shop burde de på en vis måde have øje for netshoppens handelsbetingelser, dog er det gerne ikke super spændende, i særdeleshed hos de kendte byggemarkeder som Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, Stark, XL-Byg, Bauhaus og Bygma.\nEt alternativ kunne måske være at kontrollere hvorvidt internet butikken er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det almindeligvis er en tilkendegivelse af at internet webshoppen accepterer de danske love, samt at e-firmaet regelmæssigt overværes af specialister som mestrer bestemmelserne på området.\nDette er desuden din lejlighed til hjælpende service, hvis du får problemer med din ordre på retteskinner. Dertil er det en hjælp at man er vaks omkring de elementære bestemmelser der har indflydelse på bestillingen af retteskinner online, til eksempel den returneringsret internet butikken anvender.\nI den relation er det også essesentielt, at man stadig bevarer sin e-mail kvittering, således man til enhver tid vil kunne vidne om købet af retteskinner, ligegyldig om man køber hos Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus, Silvan, XL-Byg, Davidsen, Stark, Bygma eller Jem og Fix.


B-Company 2021 – Nordbornholms Golfklub\nLørdag den 21. maj spillede 80 deltagere match på Old Course. De var fordelt i 4 rækker og gik ud i 4-bolde, blandet slagspillere og stableford spillere sammen. Jess Blume fra B-Company rengøringsartikler stod for præmier, som til skræk for nogle og fornuftig glæde for andre bestod af støvsugere, rengøringsrekvisitter og ikke mindst køkkenruller og toiletpapir i store mængder. De præmier giver altid anledning til smil og sjove kommentarer. Bruttovinder med 77 slag blev Jesper Hansen.\nDe mange præmietagere ved B-Company matchen på Old Course.\nA-rækken blev vundet af Kenneth Knudsen med 69 slag foran Tobias Thisen med 71 slag. Jesper Hansen, Martin Sejer Madsen og Ole Rømer kom på de næste pladser med 73 slag netto.\nB-rækken spillede også slagspil og her vandt Tony O´Neill med 69 slag foran Svend Erik Hansen med 70 slag. René Thisen og Andreas Lindahl Nielsen kom på de næste pladser med 71 slag.\nI C-rækken der spillede stableford vandt Helle Nygaard Hansen med 37 point foran Johan Lorentzen med 36 point. Grethe Arvidsen blev nummer tre også med 36 point.\nD-rækken blev vundet af Bjarne Kristensen med 42 point foran Jan Hammer Fussing med 38 point. Orla Jacobsen fik tredjepladsen med 30 point.\nNærmest hul 4 kom Laila Riis (9,07m), Johan Lorentzen (2,75m), Martin Berg (0,72 m) og Martin Sejer Madsen med 2,43 m fra flaget. På hul 13 var det Mark Pedersen (2,70 m), Kell Hansen (4,56 m), Ole Madsen (3,26 m) og Jan Fussing med 0,53 m fra flaget. Alle fik forfriskninger fra Svaneke Bryghus.\nMed kun 8 min. mellem hver start, blev starten for de sidste bolde forsinket i 20 minutter og samtidig klumpede hele feltet sig sammen med megen ventetid til følge, men hvor var det hyggeligt, og så kommer det sportslige i anden række.


Gør det usynlige synligt | Hørelse.info\nGuldsmed Anette Madsen og designer Margot Svenstrup har fået en rigtig god ide. De har udviklet en serie smykker, der kan sættes på høreapparater.\n”Det skal være sjovt i stedet for flovt,” lyder devisen. Og salget går strygende.\nIdeen til høresmykkerne opstod for et par år siden. Margot Svenstrup blev opmærksom på, at der nok ikke skulle gå så længe, inden hun selv fik brug for ethøreapparat. Hun havde gennem flere år designet smykker til sig selv og fået Anette Madsen til at føre dem ud i livet.\nDa hun samtidig havde læst i et blad, at der i Danmark er mindst 80.000 kvindelige høreapparatbrugere, begyndte ideerne at gå i forbindelse med hinanden og folde sig ud.\nDe første prototyper blev fremstillet, og en af Margots veninder, der brugte høreapparat, blev indkaldt som testperson.\n”Smykket skulle jo helst ikke genere lyden – og faktisk fik vi den tilbagemelding, at det skærmede for vindstøj i blæsevejr,” fortæller Margot.\nFor at søge støtte til at markedsføre deres ide, besluttede Margot og Anette sig for at kontakte en række høreapparatproducenter. Det var kun nødvendigt med et enkelt opkald – så var ideen solgt, og et større høreapparatfirma stod klar til at sponsorere brochurerne for Høresmykker, som smykkeserien kom til at hedde.\nTil at begynde med, lavede Anette og Margot udelukkende smykker tili-øret apparater. Ideen er, at smykket, der er en øreklips, bliver sat fast på flippen og står dekorativt op langs øregangen. De fleste af smykkerne har motiver, der kan tilpasses, så de passer til det enkelte øres udseende.\nPå opfordring har de to kvinder også udviklet en smykkeserie, der kan sættes fast på slangen påbag-øret-apparater.\n”Vi vil gerne gøre det trendy, og vi har da hørt replikken ’nu skal jeg da have mig et høreapparat’ i butikken nogle gange,” siger Margot og smiler. ”Det er ligesom med briller. Dem har man jo også gerne flere forskellige af, fordi de er dekorative.\n”Og måske betyder det her også, at der er nogle af skuffeapparaterne, der kommer op igen,” tilføjer Anette\nDet er typisk yngre kvinder, der køber høresmykkerne. For øjeblikket bliver der i gennemsnit solgt et par om dagen fra Anettes smykkeværksted.\n”Jeg tror det handler om, at ældre kvinder ikke er så gode til at bruge penge på sig selv. De er mere påholdende,” siger Margot. ”Unge er mere vant til det. Til gengæld er der flere yngre, der har købt til deres mødre.”\nNæste skridt er at udvikle en mere maskulin model til unge mænd. ”Men de er jo lidt større end Beckhams,” griner Anette, der dog nok mener at det skulle være muligt at lave et maskulint øresmykke.\n”De eneste, der bliver rigtig svære, er de ældre mænd,” nikker de samstemmende.\n”Vi gør det jo mest for sjov. Det er ikke fordi det skal være en forretning. Jeg synes, kvinder bliver meget mere spændende, når de går med smykker,” siger Margot. ”Og der er noget ved smykker op ad øret, der ’løfter’ ansigtet. Det klæder ældre kvinder. Vi sælger også høresmykkerne til folk, der ikke bruger høreapparater.”\n”Ja, jeg har fået frygtelig travlt,” griner Anette.


Infernal i topform til Dybvad Open Air | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nInfernal i topform til Dybvad Open Air\n30. maj 2011 - kl. 0:30 - af Henrik Christensen\nDe fleste kender vel mindst et par af deres hits – hvoraf landeplager som From Paris to Berlin, Whenever You Need Me og Ten Miles kun er et lille udpluk – og duoen Lina Rafn/Paw Lagermann fra Infernal har gennem de seneste 14 år turneret land og rige rundt til godt 1.500 koncerter med fart over feltet og højt humør hos publikum.\nEt imponerende antal – og faktisk bliver Infernals optræden ved Dybvad Open Air den 6. august da også én af de sidste chancer for at opleve bandet live i længere tid, eftersom succesgruppen har besluttet at holde et par års pause med deres turnéren efter sommerens festivals.\nDerfor er Lina og Paw klar til at give den ekstra meget gas når de gæster Søparken i sensommeren – og med deres fantastiske sceneshow er de HELT klar til at give koncertgængerne en stor oplevelse.\nDét er foreningerne bag koncerten i Dybvad også så småt ved at være – i hvert fald er billetsalget kommet i gang med flyvende fart:\nI denne uge rundes de 500 solgte billetter, og dermed stiger prisen for entré til koncertpladsen. Mandag den 6. juni er således skæringsdatoen, hvor den sidste af de billige adgangskort ryger over disken – og dermed kan man lige nå at lade gaven til Fars Dag være billetter til popbraget i Søparken, der ud over Infernal har The Blue Van, Superspark, Sweethearts og Østre Gasværk på plakaten sammen med endnu et band, der offentliggøres i løbet af de næste uger…\n”…men at folk ikke kender navnet på det sidste band, afholder dem heldigvis ikke fra at købe billetter”, fortæller arrangørerne, som foruden de mange ”almindelige” billetter også har fået taget godt hul på salget af VIP- og personaleforeningsbilletter.\nDet er konceptet med solide danske hits, en fantastisk flot koncertplads samt en lang række dygtige, servicemindede og feststemte medhjælpere, der ifølge arrangørerne er årsagen til det støt stigende kendskab til den ”lille” festival i Dybvad, hvor der i år forventes op mod 2.500 gæster når konferencier og stand-up komiker Sebastian Dorset kan byde velkommen fra den store scene.\nOg når ét af hovednavnene som Infernal ”hjælper til” ved at høste anerkendelse overalt i verden og får mediedækning fra mange sider samtidig med at billetsalget går i luften, så klager de bestemt ikke i Dybvad!\nBilletsalgsstederne til friluftskoncerten kan findes på hjemmesiden www.dybvadopenair.dk hvor man også kan læse mere om virksomhedstilbud, natbusser og meget mere.\nEmail en kopi af 'Infernal i topform til Dybvad Open Air ' til en bekendt