Flygtningekonventionen og den barmhjertige samaritaner - Kristeligt Dagblad\nJeg synes, at det er meget svært at se, hvad EU's fælles asylpolitik egentlig går ud på. Dublin-aftalen, som omhandler modtagelse af flygtninge, er for længst ophørt med at fungere. Der tales om en omfordeling af flygtningene i EU efter en ny fordelingsnøgle, skriver debattør. Foto: Sara Gangsted\nAnders Tengnagel Silberbauer\nDet er fornuftigt, at statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) nu lægger op til en snak om at justere spillereglerne og konventionerne om flygtninge, mener Allan Silberbauer\nSTATSMINISTER Lars Løkke Rasmussen (V) har udtalt, at det kan blive nødvendigt at justere spillereglerne, altså de regler, som konventionerne sætter for behandling af flygtninge. Det er fornuftigt. Alternativet er, at de enkelte lande prøver at stramme reglerne mere end nabolandene og så håber på, at flygtningene vil holde sig væk .\nMen tidligere folketingsmedlem Viggo Fischer (K) mener tilsyneladende i sin kronik her i avisen den 8. januar, at fordi Danmark var det første land til at ratificere flygtningekonventionen, vil det være forkert af statsministeren at arbejde for en ændring af konventionen.\nDet er en besynderlig argumentation. Hvis konventionen ikke fungerer efter hensigten, vil det jo netop derfor være Danmarks pligt at gå foran og være med til at sikre nogle fornuftige fælles spilleregler.\nVIGGO FISCHER SKRIVER, at ”så længe EU's fælles asylpolitik ikke har tilstrækkelig virkning, er det nødvendigt med nationale lappeløsninger”.\nJeg synes, at det er meget svært at se, hvad EU's fælles asylpolitik egentlig går ud på. Dublin-aftalen, som omhandler modtagelse af flygtninge, er for længst ophørt med at fungere. Der tales om en omfordeling af flygtningene i EU efter en ny fordelingsnøgle.\nHvordan denne fordeling skal praktiseres, melder historien ikke noget om, og skulle det lykkes at finde en fordelingsnøgle, som alle er tilfredse med, hvordan sikrer man sig så, at flygtninge, der henvises til fattige østeuropæiske lande, bliver der?\nSocialdemokraternes gruppeformand, Henrik Sass Larsens, forslag om, at der skal oprettes veldrevne flygtningelejre i nærområderne, er et konstruktivt forslag, men der er to problemer.\nDet ene er, når Sass Larsen siger, at de flygtninge, der alligevel søger til Europa, skal sendes tilbage til lejrene. Det vil være i strid med flygtningekonventionen. Det andet problem er, om det altid vil være muligt at oprette og drive lejre i nærområderne? Er det ikke det, og vil man i stedet oprette lejrene i Europa, så ville også det være i strid med flygtningekonventionen.\nHVIS MAN KIGGER PÅ de fire nabolande til Syrien, hvortil de fleste flygtninge er kommet, kan man konstatere, at ingen af disse har tilsluttet sig flygtningekonventionen på en måde, så det omfatter syriske flygtninge. Alligevel har disse lande taget imod flygtninge i milliontal. Eller måske netop, fordi de ikke er bundet af flygtningekonventionens krav, har det kunnet lade sig gøre.\nSkulle man leve op til konventionens krav om sociale ydelser på samme niveau som landets egne indbyggere, samt bolig og arbejde, ville bristepunktet formentligt være nået for længst. Ikke mindst for Libanons vedkommende ville kravet om mere lempelige muligheder for integration af flygtninge være et problem med landets skrøbelige religiøse balance.\nHeller ikke den barmhjertige samaritaner, der for 2000 år siden var på rejse syd for Jerusalem, var underlagt flygtningekonventionen.\nMåske havde han tænkt sig om en ekstra gang, med hensyn til konsekvenser i form af familiesammenføring, sociale forpligtigelser og så videre. Han betalte for ophold og forplejning på herberget, men ikke for en række fremtidige og uoverskuelige sociale og økonomiske konsekvenser.\nOm flygtningekonventionen vil blive ændret, eller om det vil gå den, som det gik Dublin-aftalen, vil fremtiden vise. Men konventioner eller ej, så er behovet for nødhjælp til nærområderne stort.\nAnders Tengnagel Silberbauer, Baunevej 15, Hillerød


Alle opskrifter Archives - En Mundfuld\nÅrets første kødfrie madplanPå Èn Mundfuld vil vi gerne inspirere til flere kødfrie dage. Derfor introducere vi her,…\nPolentagrød med chili og spinatHvem elsker ikke en rigtig lækker og cremet polentagrød? Egentlig er majsgrød nok en af…\nRisotto med jordskokker og rosmarinEn opskrift på en cremet og lækker risotto med jordskokker og rosmarin. En skøn…\nKarrykokos med grøntsagerEn dejlig smagsfuld karrykokos er en nem måde at få hele familien til at spise en masse…\nJordskokkesuppe med æblechipsEfterår kalder på varme retter. Hos os bliver der kogt suppe til den helt store…


Hvad man ikke ved om inklusion | Information\nMinisteren var klar i mælet, da hun i efteråret 2012 proklamerede, at dokumentationen nu var på plads:\n»Vi har her fået bekræftet, at inklusion af elever med særlige behov i den almindelige undervisning støtter alle børns læring og udvikling,« sagde daværende børne- og undervisningsminister Christine Antorini (S).\nUdtalelsen henviste til en nyligt udgivet forskningsrapport fra det såkaldte Dansk Clearinghouse ved DPU, Danmarks Pædagogiske Universitet. Det var dette studie, måtte man forstå, der dokumenterede, at inklusion var vejen frem.\nEn gennemgang af studiet viser dog, at det er så som så med denne dokumentation. Der er alvorlige problemer med uklare definitioner og især manglende kausalitet (som vi vender tilbage til).\nDPU-studiet er et såkaldt metastudie, hvilket i sig selv er en anerkendt form for forskning. Man gennemgår og opsummerer eksisterende solide analyser. Og forsøger at skabe ny og mere konsolideret viden på den baggrund.\nDPU omtaler 65 studier, men anvender 43. Broderparten fra USA, nogle fra Storbritannien, få fra andre lande og ingen fra Danmark. En del af studierne er ekstremt små. De omhandler kun en håndfuld børn (helt ned til to).\nI forskningssammenhæng bør tungen holdes lige i munden i forhold til to begreber. På den ene side korrelation (sammenhæng), og på den anden kausalitet (årsagssammenhæng). Forskellen er enorm.\nEt eksempel: Der er sammenhæng mellem senge og død. Men der er ikke årsagssammenhæng. Rigtig mange af os dør i en seng, men det betyder ikke, at det er farligt at ligge i en. Korrelation.\nAndet eksempel: Indkomst og bopæl er korreleret. I Hellerup er gennemsnitsindkomsten højere end i Gjellerup. Men sammenhængen er næppe kausal. Lad være med at forvente en brat forgyldt bankbog, hvis du flytter til Hellerup. Man bliver ikke rig af at bo i Hellerup. Hvis man har råd, kan man flytte til Hellerup. Korrelation.\nDe to begreber – og forskellen på dem – er helt afgørende for inklusionsstudierne.\nEt udsagn, som ministerens, om, at inklusion støtter alle børns læring og udvikling, er et kausalt udsagn. Man må forstå, at det er godt – for både specialbørn og almenbørn – at inkludere i forhold til alternativet, altså ikke at inkludere. At alle børn lærer noget af det og udvikler sig.\nProblemet er bare, at hovedparten af de 43 studier absolut intet viser om den påståede kausale sammenhæng. De viser korrelationer.\nDet siger Bengt Persson, der selv er bidragyder til DPU-studiet og professor i specialpædagogik ved Högskolan i Borås:\n»Helt kort viser resultaterne, at blandede læringsmiljøer med både specialbørn og almenbørn kan være positivt, hvis lærerne har gode kundskaber, og hvis der er adgang til den specialpædagogiske ekspertise. Men det fremhæves i størsteparten af artiklerne, at man skal holde sig fra at udtale sig om årsagssammenhæng i den forbindelse.«\nHan støttes af Anders Holm, der ligeledes er bidragyder til DPU-studiet og økonomiprofessor på Københavns Universitet:\n»Der er ikke noget bevis for kausalitet i studierne. Måske er den der. Vi ved det ikke. Problemet er, at de underliggende studier er af ringe kvalitet i forhold til at sige noget om det. Typisk dokumenterer studierne, hvordan denne eller hin metode virker i forhold til de børn, der går i en klasse. Altså en kausal sammenhæng. Men vi ved intet om, hvorvidt alternativet, at splitte klassen op, er bedre.«\nAltså: Når man har valgt at inkludere, så får man en-eller-anden effekt, hvis man udsætter en klasse for et-eller-andet – f.eks. to lærere, særlige læringstiltag, ekstra pædagoger.\nMen det fremgår ikke om, hvorvidt det er en fordel at flytte en bestemt gruppe børn fra et specialiseret tilbud til et alment. Eller, for den sags skyld, om det er bedre at beholde visse børn i almenklasse frem for alternativet. Fører det til bedre trivsel, social udvikling og faglighed? Det siger studierne intet om.\nDet naturlige spørgsmål er, hvorfor DPU så ikke har valgt nogle bedre studier?\n»Simpel forklaring,« siger Anders Holm: »Der er uendelig lidt af kvalitet derude. Vi ved ikke ret meget om pædagogik. Kausal evidens er ikke noget, der har optaget uddannelsesforskere. Faktisk er problemet så stort, at kongressen i USA i 2001 vedtog et forbud mod at bevilge penge til uddannelsesforskning, hvor lodtrækning ikke indgår.«\nUden lodtrækning, eller tilsvarende tilfældighedsgeneratorer, ingen kausale resultater. Samme regler er ikke indført i Danmark.\nAntal ADHD’er pr. døv\nEn anden problemstilling er, hvor stramt de børn, der indgår i studiet, er afgrænset. Er det børn, der reelt bliver flyttet fra et specialtilbud til almenundervisning? Eller var de der i forvejen? Er det børn med ADHD, autisme, er de blinde, døve, motorisk hæmmede, eller er de fagligt bagud?\nAfgræsningen i DPU-studiet synes at være bred. Nogle studier handler om ADHD/ADD, få om aspergers syndrom. Autisme som generel problemstilling er ikke nævnt – og det store flertal omhandler børn uden diagnoser. Hvilket kan være fint nok.\n»Med mindre man bruger et sådant studie i en politisk sammenhæng til at legitimere en bred flytning af alle mulige specialelever ind i almenskolen,« siger Mogens Fosgerau, der er professor i økonomi på DTU, Danmarks Tekniske Universitet. Ham vender vi tilbage til.\nBrede definitioner kan være fine. Men mest til abstrakte fortællinger. Langt sværere er de at tolke i forhold til noget konkret. Verden består som bekendt af konkrete mennesker. De færreste har en gennemsnitlig diagnose. Hvor mange vellykkede undervisningsforløb med børn med ADHD skal man have, for at kunne udtale sig om mulig inklusion af tre døve?\nDet er et politisk mål, at der sker en bred flytning af specialelever i disse år. I 2010/11 var 94 procent almenelever. Andelen skal, ifølge den afgående regering og KL, øges til 96 procent i løbet af i år. Det betyder modsat, at seks procent specialelever skal reduceres til fire procent. Ergo skal omkring hver tredje specialelev – godt 10.000 børn og unge – omdannes til almenelever. Enten ved at flytte dem ind i almenklasser, eller ved ikke at flytte dem ud.\nOg så er vi tilbage ved Mogens Fosgerau. Ud over at være transportøkonom ved han en del om inklusion. Fordi han er far til en dreng, der er diagnosticeret med aspergers syndrom. I forrige uge tog hans søn sidste fag i sin folkeskoleafgangseksamen.\nEksamenensresultatet bliver fint. Men det er ikke skolens fortjeneste, mener faren: »Han brød sammen midt i 6. klasse. Siden havde han det længe så dårligt, at han ingen steder kunne komme. Han er meget intelligent, men blev mobbet og var i konflikt med alt og alle. Han fik ingen hjælp, men mange skæld ud,« siger Mogens Fosgerau.\nFra 6. klasse og tre år frem fik han kun undervisning ganske få dage sammenlagt. Først da han blev bevilget et ekstra skoleår på en meget specialiseret behandlingsskole, kom han i gang igen. Undervisningen startede i hjemmet.\n»Det er forkert, når man påstår, man har belæg for at inkludere alle mulige børn med diagnoser. Det, vi ved, er, at det ikke kan udelukkes, at det går godt, hvis alle mulige forudsætninger er til stede. Men man kan smadre de her børn for resten af deres liv. Den herskende fortælling lige nu er, at det er synd for børnene at blive ekskluderet, og at det er bedre at rumme dem i almenskolen. Den fortælling er helt forkert og ganske forfærdelig. Nogle børn kan ikke tåle at være i det hektiske miljø i en normalklasse. Det har intet med rummelighed at gøre. De kan ikke håndtere det, der for dem er støj, mangel på struktur og socialt kaos,« siger han.\nNetop oplevelsen af kaos kan Jeanet Ørbæk Madsen tale med om. Hun er folkeskolelærer på Vanløse Skole og mor til en 10-årige pige, som for to år siden fik diagnosen GUA, en såkaldt autisme-spektrum forstyrrelse. Forældrene har villet beholde hende på en folkeskole. Men nu giver de op:\n»Det er svært. Til næste år tager vi hende ud til fordel for en specialskole. Hun trives rigtig dårligt. Uanset hvor meget inklusion de taler om, så kan folkeskolen ikke rumme hende. Helt almindeligt børnekaos er alt, alt for meget for hende. Når de arbejder i grupper, ved hun alt om, hvad der er foregået i alle grupper. Forestil dig en svømmehal. Børnene svømmer rundt, leger og pjasker. På nær én. Hun står på bunden på tåspidser og bruger al energi på at holde munden oven vande og overleve. Det er min datter.«\nChristine Antorini har, før valget, fået mulighed for en kommentar. Hun lod ministeriet svare via mail, hvilke af rapportens underliggende studier der dokumenterer, at inklusion støtter alle børns læring og udvikling. Altså dokumentation af ministerens påstand.\nMinisteriet peger på tre: Mastropieri m.fl. (2006), McDuffie m.fl. (2009) og Stevens m.fl. (1995). I det følgende kaldet henholdsvis det første, andet og tredje studie.\nDet første viser ingen kausalitet i forhold til, om inklusion er en god idé. Det testes, om én undervisningsform er bedre end en anden i forhold til almene børn og dem med handicap. Det er svært at sige noget om effekten. Mange handicappede børn ville ikke aflevere deres testresultater bagefter.\nDet andet studie handler om en to-lærer-ordning. De deltagende elever er blevet udvalgt bevidst (hvilket undergraver enhver påstand om kausalitet i forhold til, om inklusion er godt). Det viser sig (vel overraskende for de færreste), at man lærer mere, hvis man har to lærere.\nTredje studie ser på den kausale effekt af at have en speciallærer med i klassen. Det er godt, viser det sig. Men studiet viser ingen kausalitet omkring inklusion af flere eller færre børn med diagnoser.\nDe tre studier viser korrelation. Når man inkluderer, får man bedre resultater, hvis man bruger flere ressourcer, flere lærere og underviser smartere. Men igen: De viser intet kausalt om, hvorvidt inklusion er en god idé.\nVi kan i sagens natur ikke afvise, at ministeriet et eller andet sted er i besiddelse af studier, der påviser kausaliteten. Men det lader ikke til at være tilfældet.\nDet er ikke særligt overraskende, at politik til tider føres på baggrund af tro, holdning og overbevisning. Mange beslutninger skal træffes, uden at der nødvendigvis ligger solid dokumentation bag. Problemet her er påberåbelsen af en dokumentation, der ikke synes at eksistere. Og den – bevidste eller ubevidste – manglende evne til at adskille kausalitet fra korrelation. Man ved ikke, om inklusion er godt.\nI øvrigt er SFI i fuld gang med at lave kausale studier, som forventes at bidrage med viden om, hvorvidt inklusion er godt eller skidt. De første af dem forventes at kunne offentliggøres i løbet af 2016.\n06. juli, 2015 - 12:09\nDet er på ingen måde overraskende, at inklusion ikke automatisk er godt for alle. Jeg har prøvet at undervise i en folkeskole, og der skal ikke være mange børn, med særlige behov, i klassen, før det kan tage en meget stor del af opmærksomheden.\nJeg har heller ikke de "rigtige" forudsætninger for at håndtere disse børn med særlige behov. Og jeg har set mange af de børn opleve nederlag og få mange skæld ud. Det er synd for dem, og de klasser, hvor de rette forudsætninger for inklusionen ikke er til stede, der lærer eleverne mindre.\nFor mig er det klar logik, at der ikke per automatik opstår mere læring med flere inkluderede børn. Jeg har aldrig forstået, at politikerne haft helt til at overbevise så mange om inklusionens fortræffeligheder. Uden de rette forudsætninger og ekstra ressourcer i klasserne, så skaber det mindre læring og for en del børn med disse særlige behov ligeledes en række dårlige oplevelser af nederlag og utilstrækkelighed mm.\nSteffen Gliese, Tove Stenersen, Karsten Aaen, Jørn Andersen, Inger Riis og Carsten Mortensen anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2015 - 12:33\nKan være positivt - hvis forudsætningerne er opfyldt - så kort kan det siges. Man kan lave kausale studier og sammenligne, til man bliver grøn i hovedet.\nSund fornuft og den nødvendige faglige viden (findes også på å-stedet) vil kunne forudse, om inklusion i netop dette tilfælde er godt - eller om der skal lempes og fires...\nNår nu mistanken florerer om, at det er en økonomisk øvelse, der skal reducere de tidligere dyre specialinstitutioner - så er der endnu en faktor, der sammen med den hastighed man indførte ordningen gør, at det bliver svært at gennemskue gavnligheden.\nSkolegang må gerne være en måde til at give børn en vid horisont i forhold til andres vilkår og muligheder.\nDet er det imidlertid ikke, når teori og praksis skriger mod hinanden og der stadig (stadig) strømmer reformer og begrænsninger fra politisk hold.\nKarsten Aaen, Jørn Andersen, Carsten Wienholtz og Carsten Mortensen anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2015 - 13:39\nMin viden om ADHD børn er særdeles begrænset. Jeg var vikar på en specialskole for ADHD børn mens jeg skrev mit speciale. Så jeg har da mødt nogle af disse typer børn inklusionen drejede sig om. Min vurdering var, at det ville gå galt for rigtig mange af disse børn.\nNu har jeg så ved selvsyn set konsekvenserne af Antorinis projekt. Både i form af flere historier i medierne, men også da jeg har en nevø, der er blevet inkluderet.\nDet inklusionen medførte var en meget tydelig eksklusion. Hver dag har været et mareridt for den stakkels dreng. Han har slet ikke kunne finde nogen som helst tryghed i skolen, som blot har haft det hele i munden. - At de sagtens kunne håndtere ham. Sandheden er, at hvis han ikke kom tilbage efter frikvarter, så blev der ikke ledt efter ham. Alene af den grund, at han via sit væsen krævede meget opmærksomhed og forstyrrede i klassen. Dertil skal lægges alle de konflikter han røg i, som ikke blev mindre af, at han konstant blev mobbet. Han havde åndsnærværelse nok til at sige, at når han var i skole, så var det som at blive puttet i en kasse fyldt med slanger, som han ikke kunne komme ud af.\nHans historie er jo langt fra enestående. I rolige omgivelser er han et elskeligt barn. I skolen er han et barn, som alle hader. Den er uhyggelig sørgelig, for det er en situation som voksne menneske, helt bevidst har puttet ham i.\nVores politikere og med Antorini i spidsen har helt bevidst udsat tusinder af børn for mental vold, som jeg finder mindst ligeså slemt som fysisk vold. Og nu læser jeg, at det har de gjort på baggrund af undersøgelser, som understøtter absolut intet, og for mig dermed understøtter hvad alle taler om - At det er en spareøvelse.\nKan det virkelig passe, at vores politikere er så inkompetente, at de på så vigtigt et område sætter penge og egen prestige højere end vores børns ve og vel? Kan de passe, at de ikke er i stand til at læse de rapporter, som skal/skal ikke danne grundlag for så vigtigt et lov-indgreb ordentligt?\nEr vores politikere og embedsmænd virkelig så langt fra virkeligheden, at de end ikke er i stand til at have en sund fornuft, som tydeligvis i dette tilfælde, fuldstændig er udeblevet?\nJeg dømmer ikke Antorini og co, men sætter spørgsmålstegn ved deres evne til at træffe beslutninger på folkets vegne.\nTorben Selch, Estermarie Mandelquist, Karsten Aaen, Anne Eriksen, Hans K Hansen, Jørn Andersen og Inger Riis anbefalede denne kommentar\nKarsten Aaen, Sidsel Bjørg Søeberg og Hans K Hansen anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2015 - 14:19\nFølgende konklusion blev foretaget af Beatrice Rangvids undersøgelse om modersmålsundrvisning fra 2004.:\nUndersøgelsen viser, at der generelt ingen sammenhæng er mellem deltagelse i modersmålsundervisning og elevernes gennemsnitlige testresultater. Dog scorer drenge, der har modtaget modersmålsundervisning, signifikant lavere i matematik end drenge, der ikke har modtaget modersmålsundervisning, og der er desuden flere svage læsere blandt eleverne, der har deltaget i modersmålsundervisning.\nResultaterne for elevernes gennemsnitsscores er uændrede, når man tager højde for forskelle i elevernes hjemmebaggrund, mens der ikke længere er en sammenhæng mellem deltagelse i modersmålsundervisning og det at være blandt de svageste læsere.\nResultatet for deltagelse i modersmålsundervisning og drengenes matematikscores svækkes også, når der tages højde for elevernes baggrund\nDette resultat forårsagede en blodstyrting i de kredse som kunne " bevise" at modersmålsundervisning havde en positiv effekt på snart sagt enhver form for undervisning og Rangvids rapport blev afvist med den begrundelse at man jo ikke kunne vide hvor eleverne ville stå hvis de IKKE havde fået modersmålsundervisning. Og så var man jo lige langt. At man blev bedre til sit modersmål, som vel er den mest naturlige og vigtige årsag til at man skulle modtage undervisning heri er aldrig fremhævet. Alt det andet hokus pokus med at man blev dygtigere til fx matematik var et vedtaget mantra som hvis det blev betvivlet ville få årtiers påstande til at ramle sammen.\nSandheden var ilde hørt og det mest naturlige forsvar for modersmålsundervisningen blev så at sig aldrig fremført, nemlig at barnet ville kunne to sprog, ville kunne kommunikere med bedsteforældre og familie og endelig at DK opfattede det som en resurse og en gave at man fik mennesker kunne etablere kontakter til en verden som ikke lige er engelsktalende.\nVed stædigt at fastholde et SYNSPUNKT har man skadet et hvert fornuftigt tilbud om modersmålsundervisning. Med hensyn til inklusion går det samme vej. Hvad der måske kan være godt for nogle, bliver presset ned over de fleste.\n06. juli, 2015 - 14:35\nInklusion er antipædagogisk og ren utopi.\nBirgitte Pedersen, Steffen Gliese og Tove Stenersen anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2015 - 14:44\nAt inklusion i folkeskolen først og fremmest er en økonomisk dagsorden, er ikke en mistanke, det er en indiskutabel kendsgerning. På intet tidspunkt har der hersket tvivl om, at det, der satte gang i bestræbelserne, var løbske udgifter på specialområdet, der lagde beslag på en lille tredjedel af folkeskolens samlede udgifter. Ambitionen om at ramme 96% elever i almenklasserne er rent kvantitativ, økonomisk, og siger intet som helst om hvorvidt disse børn er INKLUDERET. Kun noget om, HVOR de befinder dig rent fysisk.\nEndvidere er det evident, at folkeskolereformen modarbejder inklusionen. Kilometerlange skoledage, masser af flimmer og opbrud, nye og overfladiske relationer og eksklusive holddannelser, bl.a. ud fra fagligt niveau.\nDen undersøgelse, Antorini her tager til indtægt, føjer sig bare til den lange række af pseudoforskning, hvis hovedformål er at legitimere allerede tagne beslutninger. Fuldstændig som med 'undersøgelserne' at de nationale test, elevplanerne mv. Ren alibiforskning.\nElse Marie Arevad, Ida Hegner, Robin Frederiksen, Steffen Gliese, Bent Nørgaard, Karsten Aaen, Jørn Andersen og Inger Riis anbefalede denne kommentar\n06. juli, 2015 - 16:03\nDet her burde først og fremmest handle om lektiecaféer og heldagsskoler, ikke inklusion. Inklusion er en illusion, i hvert fald for temmelig mange blandt sindslidende og psykisk handikappede (evnesvage) børn.\nNoget tilsvarende for intelligente over gennemsnit. Inklusion er, langt hen af vejen, en slags socialistisk tankegang, hvor man afprøver teorier om at alle er lige. Sandheden er at alle ikke er lige, og derfor skal behandles forskelligt, for deres og vores skyld.\n06. juli, 2015 - 16:36\nJeg deler sjældent "Likes" ud, men du fortjener den for dit spørgsmål om politikernes evne til at repræsentere befolkningen.\nPolitikerne repræsentere deres egne parti ideologier, ikke befolkningen. Befolkningen er gennemgående tværpolitisk mere end partipolitisk, hvilket selve repræsentationen forfører politikerne selv, og visse dele af befolkningen, til at tro.\nDet får især visse politikere, tilsyneladende mest på venstrefløjen, til nedladende at kalde befolkningen for populister; (af lat. populus folk + -ist), tilhænger af populisme, dvs af noget der er populært.\nSenest jeg hørte en politiker udvise sit manglende vokabularium, var Henrik Sass Larsen, der nedladende omtalte politiske modstandere som høj-populister.\nNej politikerne er ikke, som repræsentationen er sammentømret, egnede til at varetage simpel pragmatisme.\n06. juli, 2015 - 17:09\nHans K. Hansen - Udtrykket at "alle er lige" er måske ment som mennesker?\nOg skal behandles forskelligt - og lære at acceptere andre med forskellige vilkår i livet.\nMan må da virkelig håbe, at SFI vil bidrage med ordentlig viden på det her felt i 2016.\nMen hvordan kan man egentlig lave statistiske, generelle studier af virkningen af noget som helst tiltag i folkeskolen i de kommende år - når en så stor reform har ændret så mange variabler på en gang?\n06. juli, 2015 - 20:17\nJeg synes, det ville være rigtigt fint, hvis de fagpersoner, som leder folkeskolen fik rammerne til at gøre det, så det ikke blev et regneark, som tilgodeså specialundervisning i Danmark. Stik os en pose penge og lad os om arbejdet.\n06. juli, 2015 - 21:28\nLad os lige skille skidt fra kanel.\nAt placere et barn med særlige behov i en almenklasse er ikke inklusion! Inklusion er at skabe rammer så barnet med særlige behov kan indgå på lige vilkår med de andre børn i klassen. Nu arbejder jeg ikke med skolebørn, men med børn under 4 år, og min erfaring er at der hvor det lykkes at skabe disse rammer, gavner det alle børn i gruppen. Men hvor disse rammer ikke er til stede skader det alle børnene i gruppen.\nDesværre har politikerne hørt at det er billigere at have børn inkluderet i de almene tilbud end at lave specialtilbud til dem. Og når politikere hører at man kan spare, forventer de at besparelsen på baggrund af tiltag der foretages i næste budgetår slår igennem i sidste års regnskab. Men når man så laver det til en spareøvelse, så får man ingen inklusion og så bliver grundlaget for diskussionen i artiklen ganske irrelevant. For når der ikke sker en inklusion, så er det jo inderligt ligegyldigt om inklusion er godt eller skidt for børnene. Placering af børn med specielle behov uden inklusion er skidt for alle parter.\nNiels Duus Nielsen og Jens Jørn Pedersen anbefalede denne kommentar\n07. juli, 2015 - 00:44\nInklusion er et typisk newspeak-ord, som maskerer en forringelse som en forbedring.\nHvordan skulle skrøbelige børn få bedre læring og trivsel af at blive flyttet fra små specialklasser, hvor der tages særlige hensyn til dem, til store normalklasser?\nJens Jørn Pedersen og Birgitte Pedersen anbefalede denne kommentar\n07. juli, 2015 - 12:21\nJa, ja, en exundervisningsminister, der ikke kan læse indenad!\n07. juli, 2015 - 23:08\nJeg forstår ikke helt præmissen for artiklen. Selvom jeg ikke anfægter påstanden om, at inklusion næppe altid er vejen frem, så virker argumentationen ikke gennemtænkt. Det er vel ret grundlæggende for al læring, at det er (næsten) umuligt at påvise kausalitet?\n09. juli, 2015 - 12:24\nDer er en række grundlæggende misforståelser i artiklen vedrørende, hvad uddannelsesforskning og kausalitetsforståelse i virkeligheden er. Jeg har skrevet en kort kommentar til artiklen, som Information desværre har valgt ikke at bringe. Den kan læses her:


Alex Smith indstiller karrieren - Gul klud\nForside Karrierestop Alex Smith indstiller karrieren\nAlex Smith indstiller karrieren\nDen 36-årige quarterback og regerende Comeback Player of the Year, Alex Smith, har meddelt, at han lægger støvlerne på hylden.\nAlex Smith indtrådte NFL i 2005, hvor San Francisco 49ers valgte ham med draftens førstevalg. 16 år og noget af en rejse senere, har Smith’s karriere nu nået sin ende. Undervejs nåede han at blive en af NFL’s mest respekterede skikkelser.\nDette gjorde han ikke mindst fordi, han på mirakuløs vis overvandt en yderst slem benskade, der var ved at koste ham livet, og efterfølgende overraskende førte Washington Football Team i slutspillet i sidste sæson. Smith er dog ligeledes blevet anerkendt for hans fantastiske karakter og tilgang gennem hele sin karriere, der ellers ikke har været blottet for prøvelser.\nEfter nogle svære første år i San Francisco, havde Smith i 2012 gang i sin karrieres hidtil bedste sæson. Men da han godt halvvejs i sæsonen pådrog sig en hjernerystelse, spillede Colin Kaepernick så vel i Smiths fravær, at cheftræner Jim Harbaugh besluttede at starte sidstnævnte fremadrettet.\nDet efterfølgende år blev Smith derfor sendt til Kansas City, hvor han under ledesle af Andy Reid havde nogle rigtig gode år. Selv efter sin bedste sæson til dato, havde Chiefs på fornemmelsen, at Smith’s topniveau ikke var nok til at bide skeer med de bedste. Derfor valgte de i 2017 at trade op i draften for at vælge Smith’s snarlige afløser, Patrick Mahomes. For anden gang i sin karriere var den karismatiske QB blevet erstattet af en yngre QB på trods af flot spil.\nI et trade endte Smith i Washington. Det var her, Smith pådrog sig den forfærdelige skade i benet, der som sagt var af livtruende karakter, efter den første operation efterlod hans ben inficeret. Selv da det efter 17 operationer stod klart at Smith og hans ben ville overleve forløbet, tvivlede mange på, at Smith nogensinde blev i stand til at gå igen.\nTo års heltemodig kamp og genoptræning senere, var Smith dog atter at finde på holdkortet som i hovedstaden. Som tredjevalg var der dog lange udsigter til spilletid, men da Dwayne Haskins og Kyle Allen hurtigt blev ukampdygtige, blev det usandsynlige comeback en realitet. Og med en 5-1 record ledte Smith sit Football Team til slutspillet, for hvad han fortjent modtog Comeback Player of the Year-prisen.\nNok er han ikke et fremtidigt medlem af Hall of Fame, men få spillere vil nyde mere respekt fra sine med- og modspillere end Alex Smith, og endnu færre vil statueres som større inspirationskilde for, hvordan man bekæmper modgang.


The Burning Plain - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n17. juli 2009 af Mie Bach\nEndnu en stærk præstation af Charlize Theron\nGuillermo Arriaga er kendt som manuskriptforfatteren bag ”Babel” og debuterer med ”The Burning Plain” som instruktør. De to film minder om hinanden, idet de begge følger en række mennesker, hvis skæbner bliver flettet sammen. ”The Burning Plain” uspiller sig i grænseområdet mellem USA og Mexico, hvor vi følger fire kvinder, der er hovedperson i hver deres historie.\n16-årige Mariana (Jennifer Lawrence) bor i en mexicansk grænselandsby sammen med sine forældre og tre søskende. Hendes liv tager dog en brat drejning, da hun en dag afslører en chokerende hemmelighed om et af sine familiemedlemmer, og det bliver ikke bedre af, at hun forelsker sig i en mexicansk fyr, som familien bestemt ikke bryder sig om.\nSylvia (Charlize Theron) arbejder på en fashionable resturant lige ud til havet, hvor hun er en anset tjener. Hun har affærer med forskellige mænd, og under overfladen bærer hun på en skræmmende hemmelighed. Hun forsøger at leve sit liv det til trods, men en dag dukker en fremmed mand op, og konfrontere hende direkte med fortiden.\nGina (Kim Basinger) lever sammen med sin mand og sine børn, og selvom forholdet udadtil syner lykkeligt, glider de længere og længere fra hinanden. Gina finder trøst med en mexicansk mand, som hun mødes med i en forladt skurvogn. Hun deler sine svagheder med ham, og han elsker og forstår hende.\nMaria (Tessa La) er 12 år og bor i Mexico sammen med sin far. Han er pilot på et sprøjtefly, men en dag kommer han ud for en ulykke, som ændrer begges liv fatalt.\nDenne beskrivelse af filmen kan virke, overfladisk og syne mere forvirrende end oplysende. Sådan havde jeg det i hvert fald, da jeg læste en beskrivelse af filmen inden jeg så den. Jeg syntes dog, at en mere detaljeret beskrivelse vil ødelægge oplevelsen, og denne film er en oplevelse. De fire kvindelige hovedroller er helt forrygende, og hvis man ligesom jeg er stor fan af Charlize Theron vil man bestemt ikke blive skuffet. Som altid er hun ikke bange for at spille stærke grimme roller, og ”The Burning Plain” er endnu en af denne type.\nFilmen er stærk og handler om konsekvenserne af vores handlinger, både for os selv og andre. Det er en film, der viser menneskets værste sider, og gør os bevidste om (hvis vi skulle være i tvivl), at vi ikke kan løbe fra vores fortid. Egoistiske valg ender med at blive fatale for vores næste.\nJeg har det til tider svært med multiplot film, fordi man konstant bliver revet ud af sin indlevelse, men ”The Burning Plain” formår til fulde at bruge det som en styrke. Det højner spændingen, og hver historie er fyldt med overraskelser, som bliver understreget af rigtig store skuespiller præstationer. Jeg troede på karaktererne, hele vejen igennem.\nTitel: The Burning Plain\nOriginal Titel: The Burning Plain\nInstruktør: Guillermo Arriaga\nSkuespillere: Charlize Theron, Kim Basinger, Jennifee Lawrence, Tessa le\nSelskab: 2929 Productions, Costa Films, Parkes/MacDonald Productions 2008/ Miracle Film 2009\nLink: http:// www.burningplain.co.uk


Sydbank: Udfaset væksthåb og nedjustering i Ambu vil presse aktien - FINANS\nSydbank: Udfaset væksthåb og nedjustering i Ambu vil presse aktien\n18.06.2019 kl. 08:40\nAmbu står til at få en hård dag på den københavnske fondsbørs, efter at medicoselskabet mandag aften nedjusterede forventningerne til helåret, ændrede på de finansielle mål for næste år og satte gang i udfasningen af et af selskabets kommende væksthåb.\nIfølge Søren Løntoft Hansen, der er senioranalytiker hos Sydbank, vil aktien klare sig dårligere end markedet, men samtidig er det svært at spå om, hvor meget aktien vil falde fra start.\n- Udfasningen af koloskopet og nedjusteringen af forventningerne bør ret beset sætte aktien under pres. Når det er sagt, skal man som investor være opmærksom på, at aktien i forvejen er faldet med 40 pct.\n- Der er kommet meget negativt ind i aktien, siden Ambu lancerede Lars Marchers afsked, og det kan måske godt begrænse faldet lidt. Der er i høj grad indregnet nogle negative scenarier og usikkerhed for den fremtidige vækst. Til gengæld har investorerne nu mere vished for, hvordan Ambu ser på det finansielle fundament de kommende år, siger han.\nFor lidt mere end en måned siden annoncerede Ambu, at den daværende administrerende direktør, Lars Marcher, var fortid hos det danske medicoselskab. Han blev i stedet udskiftet med amerikanske Juan-José Gonzalez, der tidligere har haft en række ledende stillinger hos Johnson & Johnson.\nDen nye topchef har den seneste måned set strategien, der går under navnet Big Five 2020, igennem sammen med resten af direktionen, og det førte mandag aften til en række ændringer.\nFor det indeværende regnskabsår 2018/19 blev forventningerne skåret til, og Ambu regner nu med at sælge cirka 750.000 endoskoper i det igangværende regnskabsår mod tidligere "mere end" 750.000 endoskoper.\nSamtidig ses den organiske vækst at lande på 14-15 pct. mod førhen 15-16 pct., mens driftsmarginen, målt på EBIT før særlige poster, ventes at ramme 22 pct. mod tidligere 22-24 pct.\nDen lavere vækst skal blandt andet ses, i sammenhæng med at Ambu har valgt at udfase engangskoloskopet SC210, som tidligere ellers er blevet set som et af de nye væksthåb i det forretningsområde, selskabet selv kalder for visualisering.\nEn test i USA med henblik på at dokumentere, at SC210 lever op til standarderne for genanvendelige koloskoper, er nemlig ikke faldet heldigt ud, og derfor har Ambu besluttet at stoppe markedsføringen af produktet.\n- Det er et alvorligt tilbageslag for Ambu, da der er omkring 50 mio. årlige koloskopiprocedurer. Så det er et stort marked. Det må være skuffende for både Ambu og investorerne, siger Søren Løntoft Hansen.\n- Jeg synes egentligt, at udfasningen også viser rettidig omhu. Hvis man kan se, at en test falder dårligt ud, og indlæringskurven er svag, så giver det ingen mening at have produktet på markedet. Det bifalder jeg, men det skaber usikkerhed. Er der overhovedet en gang på jord for de her engangskoloskoper? Den usikkerhed er der jo stadigvæk, siger Sydbanks analytiker.\nNetop koloskopet til engangsbrug har været omgærdet af en del usikkerhed, men det er fortsat planen, at Ambu skal kunne levere et engangsvideoskop til koloskopiprocedurer. I meddelelsen skriver Ambu, at det i stedet sætter flere ressourcer af til at udvikle et produkt kaldet Ascope Colon, som ventes lanceret i andet kvartal af 2020/21.\nDer er ikke kun negative elementer i den meddelelse, som Ambu offentliggjorde mandag. Ifølge Søren Løntoft Hansen er der nemlig flere ting, som vidner om, at direktionen har en stor tiltro til, at markedet for endoskoper til engangsbrug vil tage fart.\n- Jeg synes egentligt, at meddelelsen signalerer tro på forretningen, og at man er ved at accelerere pipelinen. Der er positive meldinger om en ny bærbar skærm og bedre kvalitet, der er forventninger om en hurtigere opbygning af markedet inden for ENT (endoskoper til øre-, næse- og halsprocedurer, red.), og der kommer nye produkter inden for urologi. Jeg synes ikke, at det udelukkende er dårligdomme, siger han.\nHan fremhæver også, at Ambu sætter ind på at opruste sin salgsstyrke gennem investeringer i organisationen.\n03.06.19 Ny Ambu-chef om kæmpe aktienedtur: »For mig er det faktisk en rigtig god mulighed for at vise, at selskabet altid var mere end dets CEO«\n29.05.19 Ambus milliardsats er fyldt med udfordringer


Kina kabel 12 tons mylar bånd blev sendt til Filippinernes fabrik og leverandører |EN VERDEN\n12 tons mylarbånd blev sendt til Filippinerne\nMylar-tape af aluminiumsfolie til kabelafskærmning\nEnkeltsidet fiberklud syntetisk glimmertape\nFiberforstærkede plaststænger (FRP) til optisk fiberkabel\nAramidgarn til tråd og kabel, optisk fiberkabelbundt\nVi er glade for at kunne dele, at vi netop har leveret 12 tons polyestertape til vores kunde fra Filippinerne.\nDette er en returordre igen, kunden har nogensinde købt andre størrelser polyestertape før, de anerkender kvaliteten af vores produkter og vores leveringsevne meget, fordi vi kan levere enhver tykkelse af polyestertape, som kunderne har brug for, fra 10um til 100um, enhver størrelse kan tilpasses efter kravene.Derudover tilbyder vi meget konkurrencedygtige priser, det er en af grundene til, at kunden altid vælger os.\nPolyestertapen, vi leverer, har meget høj ydeevne, såsom høj trækstyrke, høj brudforlængelse, høj smeltetemperatur og høj dielektrisk styrke, det bruges ikke kun i strømkabel, datakabel, fiberoptisk kabel, men kan også bruges i transformere, switchere, elektriske motorer og så videre, indtil videre har vi flere kunder fra industrien af transformere, switchere, elektriske motorer, før de bestilte fra os, testede de alle prøverne af os.\nVi leverer ikke kun pudepolyestertape, men producerer også spolepolyestertape.\nSammenlignet med pudebånd har spolebånd fordelene ved lange målere, så når kunderne bruger polyesterbåndene, behøver de ikke skifte puderne én efter én, på denne måde kan kunden producere deres kabel mere tidsbesparende, i generelt er spolebånd mere almindeligt brugt i datakabler.\nHer er nogle billeder af spolebånd som nedenfor:\nSpole Type Mylar Tape\nSå hvis du leder efter polyesterbåndene, er du velkommen til at kontakte os.\nVi er professionelle, entusiastiske, det vigtige er, at vi leverer polyestertapen med høj kvalitet og god pris.\nPakning af Mylar-båndene\nÉN VERDEN erLINT TOPPE100% ejet datterselskab. ONE WORLD stoler på LINT TOPS mere end 10 års erfaring inden for ledninger og kabler, og har siden oprettelsen en stærk kundebase.ONE WORLD vil hjælpe med opsætningen og driften af mere end 1.000 lednings- og kabelfabrikker inden for 2 år\nGlimmer tape elektrisk isolering, Mylar isoleringstape, Ht isoleringstape, Glimmer tape isolering, Kabelisoleringstape, Glimmer isoleringstape,


Juletræspynt Af Erik Rønholt → Køb bogen billigt her\nToiletpapirfoldning - Bog\nMine Franske Livretter - Bog\nJuletræspynt - Erik Rønholt - Bog\nI denne bog kan du få ny inspiration til træet. Der er opskrifter på både traditionel juletræspynt og helt nye ideer – og nogle klassiske modeller med et twist. Både børn og voksne kan være med.\nFakta om Juletræspynt\nJul, Hygge, Juletræspynt, Juletræ, Klippe-Klistre, Juletræspynt, Bøger, Bog\nOnline handel skal være sikkert for vores brugere. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. NETS er den primære garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for online betaling er naturligvis NETS godkendt. Køb og betaling er derfor altid fuldstændig sikkert.\nNår vi skriver 30 dages fuld returret, så mener vi det selvfølgelig på alle vores produkter. Kort sagt, fortryder du dit køb, så send blot varen tilbage til os, og du vil få dine penge tilbage. Før du vælger at returnere varen til os, er det altid en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nAt du som kunde modtager dit produkt både sikkert og hurtigt, betyder rigtig meget for os. Det betyder, at hvis din vare er på lager, så får du den tilsendt indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du ud for hver enkelt vare altid kan følge nuværende lagerstatus. Kontakt os hvis du fortsat måtte være i tvivl om lagerstatus eller leveringstid for en vare.\nHos Gucca er der adskillige muligheder for betaling at vælge iblandt. Du bør naturligvis vælge den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Uanset hvilke af vores betalingsmetoder du benytter, kan du altid købe trygt og sikkert hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at pengene først trækkes fra din bankkonto, når vi afsender dit produkt.\nStøder du på problemer med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, er du altid velkommen til at tage fat i os. Vi er åben for henvendelse imellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi sidder parat til at give dig kvalificeret assistance med smil på læben og godt humør.\nHvis du handler hos Gucca.dk, har du mulighed for at følge forsendelsen. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at logge ind på din egen ordreside. På din ordreside vil du kunne følge med i, hvornår vi har afsendt dine varer. Og i det øjeblik vi sender din pakke, får du en mail fra os.\nDin anmeldelse af Juletræspynt\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_hobby path_bog_juletræspynt


Ansøg om midler fra Norlys Vækstpulje\nNorlys Vækstpulje giver værdi tilbage til dig - og støtter grøn omstilling\nHar du en god idé, der kan gøre en forskel? Så kan du søge støtte fra Norlys Vækstpulje.\nVi giver hvert år 50 millioner kroner til innovative tiltag og aktiviteter, der bidrager til fællesskab og en grøn og digital samfundsudvikling. Norlys Vækstpulje er primært til for vores 735.000 andelshavere, men vi støtter også gerne projekter uden for vores ejergeografi, hvis de fremmer den grønne omstilling i en bredere forstand.\nSøger du om støtte til et projekt inden for vores ejergeografi?\nVores 735.000 andelshavere bor inden for det område, som vi kalder vores ejergeografi. Her støtter vi særligt:\nGrøn innovation, herunder iværksætteri og start-ups\nKlimaforbedringer og energirenovering i fællesskaber\nMen vi støtter også:\nIdeer, der skaber nye arbejdspladser\nForeningslivet, idræts- og kulturlivet samt andre former for fællesskaber\nUddannelse, forsknings- og formidlingsprojekter\nLæs mere inden du søger\nTjek om dit projekt ligger inden for ejergeografien\nIndtast projektadressen – hvis der står N1 A/S, er det inden for ejergeografien.\nTjek adressen her\nSøger du om støtte til et projekt uden for ejergeografien?\nSelv om du bor uden for vores ejergeografi, kan du stadigvæk søge støtte fra Norlys Vækstpulje, hvis du har en idé eller et projekt, der fremmer grøn omstilling.\nVi støtter nemlig også:\nInnovative projekter med fokus på bæredygtig erhvervsudvikling\nProjekter inden for elektrificering, grøn omstilling og digitalisering\n- herunder også forsknings- og formidlingsprojekter\nUndersøg først, om dit projekt ligger i eller uden for ejergeografien.\nHvis du er i tvivl, finder du det ved at indtaste projektets adresse på denne side. Hvis der ved adresseopslaget står ’N1 A/S’, er adressen andelshaver i Norlys og dermed en del af ejergeografien i Norlys.\nHav relevante bilag klar til at lægge ved din ansøgning - ansøgninger uden vil blive afvist af bestyrelsen.\nFor at bestyrelsen kan behandle din ansøgning, skal du vedhæfte alle relevante bilag som eksempelvis:\nFinansieringsplan (hvis projektet søger om 100.000 kr. eller mere)\nGældende vedtægter (for foreninger)\n(Ansøgningsfristen er kl. 12.00 den pågældende dato)\n1. juni 2022 (ansøgere får besked den 31. august 2022)\n1. oktober 2022 (ansøgere får besked den 1. december 2022)\nHar du spørgsmål om Norlys Vækstpulje, er du velkommen til at kontakte:\nSteen Thomsen (ansvarlig for Norlys Vækstpulje)\nNorlys Vækstpulje generelt\nTelefon: 22 28 37 48\nSpørgsmål vedrørende ansøgningsmodulet og Norlys Vækstpulje generelt\nTelefon: 20 82 99 58\nDorte Toftegaard Christensen\nSpørgsmål vedrørende Norlys Vækstpulje generelt\nTelefon: 61 92 85 70\nVi har tidligere støttet\nNorlys Vækstpulje har støttet flere forskellige projekter. Blandt andet grøn energi til Nibe Festival, et formidlingsprojekt om Power2X på Energimuseet og et vedvarende energilaboratorium på Ærø.\nSe projekter vi har støttet\nFormål, hvis etik er tvivlsom, eller som på anden vis kan kaste et uheldigt lys over Norlys\nKøb af, og rabatter på Norlys’ produkter og priser, idet sådan rabatgivning alene er et forretningsmæssigt ansvar for Norlys’ bestyrelse og ledelse\nFormål, der indebærer, at Norlys får medejerskab eller ledelseskompetence i den støttede virksomhed\nAktiviteter, der har fundet sted\nPrivatpersoners personlige formål\nEnkeltpersoners og gruppers udlandsophold\nGrundkapital i fonde og foreninger\nIndsamlinger, der sendes videre til andre organisationer og projekter\nOffentlig og kommunal drift\nSpillerdragter og –trøjer, kunstgræs-fodboldbaner, hjertestartere\nNorlys Vækstpulje er opdelt i fire underliggende og geografisk afgrænsede områder:\nNorlys Vækstpulje Nyfors\nNorlys Vækstpulje Nord\nNorlys Vækstpulje Midt\nNorlys Vækstpulje Syd\nHvert område har sin egen bestyrelse, som tre gange årligt behandler de ansøgninger, vækstpuljen modtager. Når du sender en ansøgning til Norlys Vækstpulje, er det postnummeret på dit projekt, der afgør, hvilken af de fire vækstpuljeområders bestyrelser, din ansøgning lander hos.\nSe de fire vækstpulje-bestyrelser\nSe Norlys Vækstpuljes forretningsorden\nÅrsrapporter for vækstpuljerne\nÅrsrapport for Norlys Vækstpulje 2021\nÅrsrapport for Norlys Vækstpulje 2020\nÅrsrapport for SE Vækstpulje 2019\nÅrsrapport for SE Vækstpulje Nyfors 2019\nÅrsrapport for SE Vækstpulje 2018\nÅrsrapport for SE Vækstpulje Nyfors 2018\nÅrsrapport for SE Vækstpulje 2017\nÅrsrapport for SE Vækstpulje Nyfors 2017


Normalsprog: Litterære analyser, især nykritiske (jf. Nykritik*), opererer ofte med »normalsproget« som den baggrund, hvorpå tekstens poetiske særsprog, dens »stil«* karakteriseres: »stil« er da brud på eller afvigelser fra normalsproget.\nImidlertid er det en vanskelig - og betænkelig - sag at identificere »normalsproget« med en bestemt, eksisterende sprogbrug. Mit normalsprog afhænger af, hvor i landet jeg bor, hvilken socialgruppe jeg tilhører, og også af den meddelelsessituation, jeg i øjeblikket befinder mig i (jf. Kommunikation*) .\nDe mange enkelte særsprog, der har norm-karakter for deres brugere, er dog alle forpligtet af et fælles sprogsystem. Brud på dette system registrerer den dansktalende straks, men bruddene kan være mere eller mindre grelle: fra lidet påfaldende udtryksejendommeligheder til regulær uforståelighed.\nSådanne normalsprogs-brud kan overtræde:\nortografiske (og typografiske) regler: »JEsus«\nregler for orddannelsen: »Sådanhed«\nsemantiske regler for ordkombinationer: »viben skriger en cirkel sort« (jf. Metafor*, Denotation/konnotation*)\nledstillingsregler: »Færdig du stod«.\nMen grænserne er overalt flydende, og sprogsystemet ændrer sig hele tiden.\n Et par definitioner på normalsprog:\nDa det er den almindelige rigssprogsnorm i tale og skrift som er genstand for min beskrivelse, har jeg ikke benyttet tydeligt dialektprægede tekster og forfattere og heller ikke den poetiske litteratur der jo på væsentlige punkter afviger fra den almindelige norm. Jeg har tidligere . . . peget på den centrale stilling sproget i København indtager i vort rigssprog. Jeg har derfor fortrinsvis benyttet forfattere som var født i eller havde levet det meste af deres liv i København. At rigssprogsnormen i min fremstilling alligevel hist og her er noget flosset i kanterne er blot hvad man kunne vente da rigssproget som en homogen fast afgrænset helhed er en fiktion.\nAage Hansen: Moderne Dansk. 1967.\nNormalprosa er vistnok i virkeligheden ret sjælden. Meget nær kommer de tekster der i almindelighed bruges til referatstile i realklasserne; pressens radioavis er også et nogenlunde brugbart eksempel.\nErik Hansen: Sprogiagttagelse. 1965. (efter Niels Erik Wille: Begrebet »normalsprog«, Nydanske Studier, 1/1970)


Homo Fyr Søger Par Sexy Herrer / Legetøjsdreng\n22/05/2017 0 Kommentarer Skrevet af Ipsen Cecilie\nEt livs sexoplevelser del 1 - Mor og s n - Gratis Danske Gratis dansk fisse danske amatør billeder Danish barbie porn sex in latex, Massage amagerbrogade. Gay Dansk Dick Pigesex Homo Porno Tegnefilm Ekstrablad Massage / Single Gay Mænd Blid hyggesex og forkælelse i Esbjerg Læs venligst annoncen igennem før du ringer.\nHomoseksuelle Gamle Mænd Gratis Porno Gang Bang Jylland Thai Porno Dansk, privat Film Videoer Korsø Vekselvirkningen Offline Betalt Dating;. Masszázs, Massage Rooms, Szauna, Masszázs Leszbi, Magyar Anya, Masszázs Magyar és még sok más. Liderlige, linda LiderligeLinda) Twitter Thai frederiksværk bøsse sex historier Mar Erotic thai massage bøsse sex noveller Pornofilm Download Voksen Chat Brokær Massage Viby Centret Clone Wars Porn udtrykt med os frækt porno indiske piger ballebro thai massage kastrup. Sjælland Næstved sexy thai, private.\nSporkuglelejer, Stålejer Flangelejer - Billiglejer Homoseksuelle for at betale sex video russiske piger vagina. Hidden Asian Massage Amp. Sex Med Naboens Datter Sex. Bøsse Vip Escort Aarhus Luksusmassage / Gay Fest Massage, porn Videos By Masseur And Masseuse Muskelbundet Homoseksuel Aarslev Rigtig Nøgen Indisk Pensionist Hore Odense Sex Masage På Fyn.\nHelt bevidst lod jeg min tunge cirkle omkring vorten. Hvis det altså var din. Gerda havde opdaget, at knægten var vild med hendes flotte bryster. Den første gang, det skete eller i hvert fald den første gang jeg husker det blev hun ved så længe, at jeg pludselig følte en dejlig afslapning i hele kroppen og kom til at stønne. Så rører den ved noget derinde, der bare er verdens største nydelse for en kvinde. Godt vi ikke havde dem i min tid.\nNogle vil tro, at jeg følte et stik af jalousi. Den slags løsner på tingene. Ikke før Marie sagde: Hvad så med fyren eller tyren skulle jeg måske sige? Men sådan var Gerda ikke. Jeg kunne ikke bare sådan lige beslutte at falde sammen. Gerda styrede mine ben ikke ind imellem sine, men udvendig, så jeg sad overskrævs over hendes brystkasse. Mor havde julelys i øjnene. Sådan fik hun dem ned. Du må gerne putte en finger lidt ind, hvis du kan, hviskede hun, og det viste sig at være meget nemt. Gerda lagde bogen, lagde hånden omkring mit hoved og sagde i en blid og venlig tone: Kan du godt li dem, AxelDet skal heller ikke være nogen hemmelighed, at de ved Gud i himlen trænger til en ordentlig omgang.\nOg netop i aften trængte jeg ekstra til at sove hos hende. Dels ville de nok ikke have kunnet lade være med at grine. Min totale forglemmelse af mor i de sekunder, der for mig nu for første gang i mors seng alene handlede om at nå mit klimaksde sekunder blev skæbne-svangre lykkeligt skæbnesvangre. Gav sig til at søge endnu en udløsning. Så valgte jeg i stedet at lade tungen lege i mors navle. Foruden at fylde i omkreds, måtte fingrene også have nået længere ind, for jeg har meget lange fingre. Ellers kunne det godt være, at jeg var plumpet ud med, at det er ligesom når jeg ligger med mor. Det skulle vise sig at være den rene, skære sandhed. Hvordan jeg er kommet derned, må ingen forlange svar.\nIfølge nutidens pornofilm, havde kikkerne altså ikke fået valuta for pengene. Du må hellere smutte ind til dig selv! Men det fik jeg overhovedet ikke lov til. Det lå i luften, at det var mors og min fælles, private hemmelighed. Alt dette véd jeg i dag.\nJeg prøvede hver dag at trøste mor for det med den lillesøster, der ikke blev til noget. Heldigvis var jeg alene det var skam ellers ikke altid, for vi drenge gjorde det tit sammen, når vi legede i skoven bag villaen eller læste lektier sammen på mit eller på en af de andre drenges værelse. Jeg sad som så ofte før på mit værelse og onanerede, bare for at skaffe lindring for et irriterende stiverik, der ustandselig hev ens tanker væk fra staveordene, regnestykkerne eller historie-læsningen. Mange år efter betroede mor mig, at hun såmænd ikke havde været så ked af den abort, som hun gav udtryk for. Hun vidste selvfølgelig udmærket, hvordan appendix havde det inde i bukserne, så da hun nåede dertil, lod hun som om den simpelthen var for stor til at få bukserne ud over, så de kunne komme helt ned. Gav sig til at støde imod. Lys var helt unødvendigt for at kunne se alt i værelset. For mor har det været en måde at få sit behov tilfredsstillet. Den lille dreng, mit barndomshjem var et rigmandsmiljø i Nordsjælland. Og slikkede, og klemte min nossepose (hvor stenene var endnu ikke faldet ned fra deres barndomsgem i bughulen og kælede og da den kendte sitren gik gennem min spinkle krop, blev hun ved og ved og ved.\nUd af sengen, badekåben på, og så afsted efter Gerda, som holdt min hånd ned ad trappen, gennem korridoren, op ad trappen til sydfløjen, hvorover stuepigerne havde deres værelser. Gerda startede med at danse. Jeg véd det ikke, for det interesserede mig ikke. Men de var langt væk meget langt. Men det udsatte tror jeg det store, hellige sekund, orgasmen, udløsningen. Gerda kunne den og hun kunne bruge den. Den nat var hendes brystvorte allerede hård, da jeg rørte ved den første gang og jeg kom til at ligge på en våd plet i sengen. Derefter går jeg videre over til Kisser (min kone) og lægger den tredie buket. Efter at der var gået så længe, siden jeg sidst havde ligget med mor, havde jeg i den sidste tid skiftet fantasier, når jeg onanerede.\nHellere et lille mandfolk end bare lille Axel. Jeg l? og spekulerede lidt p?, hvordan jeg skulle gribe den sag r havde s? tit vist mig, hvor dejligt det er for en kvinde, n?r en mand tar p? hendes bryster, s? jeg taenkte, at m?ske. Nej, udtrykket glædede mig er forkert. Jeg sagde ingenting, for jeg vidste ikke, hvad jeg skulle sige. Fra hårde lyde til smægtende, indsmigrende toner. Som så hviskede: -Nu skal du sove, lille Axel.\nDet tidspunkt, hvor vi før blot havde lagt os og kysset og krammet. Sådan lå vi i lang tid. Jeg bevægede mine fingre, mor stønnede lidt, hendes åndedræt blev hurtigere, og jeg kunne slet ikke lade være at række mig opad og kysse hendes ene brystvorte. Jeg tør ikke, Aksel. Men jeg følte ikke, at jeg skulle begynde at tage initiativet. For hun blev bare ved at slikke. Fars cigarer havde hun vænnet sig til.\nOm aftenen kørte han selv. Tværtimod havde hun været forfærdelig nervøs for, at barnet kunne være mit, ikke fars. Jeg har aldrig oplevet en kærlighed så ren og smuk som den mellem mor og mig. Det er ikke mit bageste hul, jeg vil have udfyldt. Pludselig forstod jeg, at dén lystfølelse hos mig, der var selve slutningen på afrivningen, netop måtte være den samme, som fik mor til at slappe sådan af i hele kroppen efter hver gang, vi havde leget den leg sammen. Jeg er så nervøs. Hans rejser gik til Berlin, Paris og Rom altid i chefbil med privatchauffør eller med sekretærledsagelse i jernbanetog.klasse. Heller ikke af evnen.\nDet betød, at da mor som hun plejede faldt sammen. Blev lidt overrasket, for mors var jo helt blond! Hun sagde først noget bagefter. Skoene, kjolen, blusen, underkjolen, strømperne (det var dagligdagens strikkede knæstrømper) og så stod hun pludselig dér i kun blondebukser og brystholder! Jeg hørte ikke mere.\nMin lille mand rejste sig som på tælling i pyjamasbukserne. Altså lagde hun dynen ud på gulvet, smed sig selv på den og trak mig ned efter sig. Jeg ved det ikke. Jeg har set strippere masser af gange siden. Jeg fik efterh?nden p? hendes egen direkte hviskende opfordring lirket fire fingre indenfor i mors tissekone, og hun havde taget min lille, nu stive tissemand i h?nden og kaelede blidt med den, naermest nulrede den som ingen kvinde. Så gav hun sig til at kysse mig og kæle for hele min krop og sagde mærkelige ord, som jeg ikke kendte. Da jeg ikke kendte dét ord, nikkede jeg bare. Det måtte nok regnes som skønne minder fra min barndom, men nu en saga blott.\nDet skulle vel bare gøres på samme måde som med mor. Der gay danske webcam herrer erotisk massage sønderjylland kom hver morgen en bil og hentede min far ind til sit job i Indre København. Gerda kunne noget med sine bryster, som jeg aldrig siden har kunnet finde og jeg har ellers været en flittig søger. Hun sagde det ikke dén aften. Lige nu suttede hun. Jeg tror det nok, for jeg lå der endnu, da stuepigen kom op med mors morgenbakke. Det blev min drengetids allerbedste ferie. At det ikke mere kun var det lille, glade, uskyldige drengebarn, som elskede at gøre sin mor glad ved at lade hende gøre med sig, lige hvad hun havde lyst til. Jeg anede ikke, hvad det var.\nHomo fyr søger par sexy herrer Slå den store græsplæne. Men jeg vågnede ved at mor stod ved siden af den, bøjede sig og kyssede mig på panden og sagde: Axel, kommer du med mor ind i seng! Også dér var Gerda mere avanceret eller gammeldags, da det jo nok er den oprindelige parringsstilling. Vente p? langsomt, meget langsomt som mor kunne li det, at f?re mine haender op til hendes struttende bryster, holde om dem, kaele lidt for vorterne for s? naermest at blive halet op langs hendes slanke mave.\nGay smølfe porno dansk escort herrer 905\nHomo fyr søger par sexy herrer Homoseksuel tantra valby porno i det fri\nhomo fyr søger par sexy herrer Det var selvfølgelig Gerdas indre skamlæber, som i ophidselsens stund ikke længere kunne dy sig for at skulle ud og kigge. Her troede jeg mig på hjemmebane, takket være de moderlige samlejer. Den vendte indad i modsætning til min og den hulning fik mig til at tænke på, at det var et lækkert sted, jeg ikke før havde interesseret mig for. Efter kortspil, kaffe med avec og store cigarer, gentog det hele sig i omvendt rækkefølge, når dherrer tog afsked.\nhomo fyr søger par sexy herrer Jo, det da homo fyr søger par sexy herrer ved den søde grød, det var. Jeg lå altid med den ene hånd på hendes store, varme, tunge bryst.\nMen jeg grinede ikke. Det kan du bøsse store hængepatter domina klinik tro, vi skal, smilede far sådan havde han været de seneste dage og med et skævt, lidt uartigt smil over mod mor fortsatte han: Det klarer vi vel nok en enkelt nat hver vej! Af og til holdt mor og far fester, som var nogenlunde så kedelige i hvert fald set med drenge-øjne som man kan forestille sig. Hun spillede bogstaveligt talt på hele repertoiret med sin nynnesang. En lykkelig og fuldt tilfredsstillet skoleknægt med varme følelser for både mor og far. Snart var hun foran mig, snart bagved. Da han mange år senere opdagede mors og mine erotiske lege han kom uforvarende til at se dem blev han ikke det mindste vred. Med sin nynnen, sine rytmer, sin kropsgyngen kom hun nu frem imod mig. Gerda vippede selv det andet bryst.


hun mærkede min\nhør, hvordan skaber større sikkerhed\n03.01.2016 03.01.2016 mange aktiviteter har\nSøger kvinde ondt i halsen hele tiden - kan heller\ncompetitive-isp.info - Nyheder, Mail, Debat, Spil, Underholdning, Chat competitive-isp.info - Nyheder, Mail, Debat, Spil, Underholdning, Chat. Hvis du brækkede benet ville du så bare gå på det uden at få støtte omkring det så knoglen kunne heles? Nu gælder Nej Tak-skiltet i al fremtid. I stedet blev journalister sat i forbindelse med en Trump-talsmand, der kaldte sig John Baron eller John Barron. I modsætning til de to genier, De har ansat som scenografer, rene og skære genier! «, går jeg ind på podiet, klar til at begynde at dirigere, om folk så synes, de er klar eller ej. Fire franske gutter tager opstilling foran et skilt og tager en selfie.\ncompetitive-isp.info anvender cookies til at måle statistik og målrette indhold og annoncer. Hvis kræft ikke kan udelukkes, bare ved at se på såret, må der tages en prøve. Men hvor de fleste andre museer i Washingtons regeringskvarter er monumentale og bygget i lyse sten eller beton, så skiller NMAAHC sig ud med det brune gitter, der omkranser glasfacaden i tre kvadratiske skåle. Tilfældige lynchinger — for eksempel af en gravid kvinde, hvis forbrydelse var, at hun krævede sin mands morder for retten. Her er nogle eksempler på, hvordan afføringen kan te sig: Vær i øvrigt på vagt ved maveproblemer, der varer mere end et par uger, også selvom det "bare" er ondt i maven eller mere luft i tarmene, end du er vant til.\nstående sådan,« tiden ondt kvinde søger i halsen hele\nhjerte bristede rewarming foretages når Hun vidste nok, hvad det kvinde lammet skræk ellertale smukt


Langsigtet samtænkning skal være velkommen | Globalnyt\n21:17 | 01.09.2015 |\nDEBAT: Danmarks politik overfor omverdenen skal samtænkes, siger statsministeren. Erfaren udviklingsforsker opfordrer til at tænke på Danmarks langsigtede interesser, lægge det 20. århundrede i historiens mølpose og sammentænke det hele med indenrigspolitikken.\nDanske soldater i Afghanistan. I det 20. århundrede handlede dansk udenrigspolitik om at sværge USA troskab på den lange bane, men det er en verden af i går, mener Lars Engberg-Pedersen.\nJesper Rømer, forsvaret\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) har bebudet et serviceeftersyn, der skal sikre en større grad af samtænkning og koordinering af Danmarks udenrigs-, forsvars-, sikkerheds-, handels- og udviklingspolitik. Opgaven lader til at skulle varetages af en enkelt person, og pilen peger i øjeblikket på Danmarks ambassadør i Washington D.C., Peter Taksøe-Jensen.\nDet er en stor mundfuld for et enkelt menneske, så her kommer en hjælpende hånd: Tænk i Danmarks langsigtede interesser, læg effektivt det 20. århundrede i historiens mølpose, og samtænk også med indenrigspolitikken!\nDet har i de sidste mange år været god latin at udviklingssamarbejdet skulle underlægges udenrigspolitikken. Til alle udviklingsinteresseredes rædsel har det betydet at bistanden skulle bruges til at fremme bl.a. sikkerheds- og handelspolitiske interesser. Fattigdomsorienteringen er gået fløjten, har det ofte og med en vis berettigelse lydt.\nEt radikalt ændret udviklingsbegreb\nUdviklingsbegrebet bliver i disse år udvidet radikalt på to måder.\nFor det første handler udvikling ikke kun om fattigdomsbekæmpelse, men ikke mindst også om bæredygtighed og miljø. Dertil kommer fred, sundhed, stabile finansielle markeder, retfærdige handelsbetingelser, kontrol af kapitaloverførsler, osv. Verden bliver ikke udviklet uden at der sker samtidige fremskridt på alle disse områder.\nFor det andet er udvikling ikke længere kun et anliggende for fattige lande, men også for rige. Det er klart kommet til udtryk i FN’s nye bæredygtige udviklingsmål, at udvikling er en universel udfordring. På en lang række områder skal Vesten også op på hesten.\nDa verdensordnen samtidig får stadig flere magtcentre, har et lille land som Danmark brug for at skaffe sig venner rundt om på kloden, hvis vores interesser skal præge verdens gang. Og vores langsigtede interesser handler i bund og grund om en stabil og fredelig verden, der stille og roligt får løst de globale udfordringer og kriser.\nStærk indsats for udvikling er til vort eget bedste\nDet positive er at Danmark allerede er godt oppe på hesten.\nVi har et samfund, som mange lande misunder os, og vi har et solidt 50-årigt udviklingssamarbejde, som skaber respekt. Danmarks stærkeste udenrigspolitiske instrument er ikke vores militær eller vores handelsvolumen, men det mangeårige stærke engagement i verdens udvikling.\nDet er det, der giver os indflydelse, og det er det, der er relevant i forhold til verdens problemer og vores langsigtede udenrigspolitiske interesse i en stabil verden. Derfor vil en stærk og professionel udviklingsindsats være til vores eget bedste.\nVerden af i går sidder os i blodet\nDet 20. århundrede var præget af opdeling: Opdeling i Øst og Vest, i Syd og Nord, i handel, forsvar, udvikling osv. Og udenrigspolitik handlede om at sværge USA troskab på den lange bane og så manøvrere mellem skiftende hensyn på den korte.\nDet er en verden af i går, men den sidder os i blodet og kan derfor let præge vores syn på dagens udfordringer. Et serviceeftersyn af udenrigspolitikken bør derfor også gøre op med vores indgroede vaner og tendensen til at bruge gårsdagens værktøjer til morgendagens udfordringer.\nOpdelingen i indenrigs- og udenrigspolitik er om muligt endnu mere indgroet, og det er nok lidt meget forlangt at en enkelt person skal nedbryde den opdeling. Det kunne dog være befriende, hvis samtænkning af indenrigs- og udenrigspolitik i det mindste bliver diskuteret.\nSagen om tegningerne af profeten Muhammed er nok det bedste eksempel på at noget, der er møntet på en indenrigspolitisk virkelighed, får store udenrigspolitiske konsekvenser.\nMen udenrigsministerens nylige twitter-fadæse, hvor han frejdigt kundgjorde at han er glad for ikke at bo i Sverige, er et glimrende eksempel på at danske politikere stadig tror at den lille hjemlige andedam er adskilt fra resten af verden.\nDet hele hænger meget mere sammen i dag\nMere sagligt gælder det at sundheds-, trafik-, energi-, landbrugs- og fødevarepolitikker m.v. i Danmark har betydning for verden, som derfor vil reagere på dem.\nNår Danmark f.eks. opkøber vaccinationer for at være parat til at håndtere nye sygdomme, kan fattige lande nogle gange ikke få disse vaccinationer, fordi der er et begrænset udbud. Da disse landes sundhedssystemer i forvejen er svage, kan sygdommen få bedre fat og måske mutere.\nNår danske politikker stimulerer produktion og forbrug af kød eller brugen af fossile brændstoffer i transport- og energisektorerne, har det konsekvenser for klimaet.\nDer er en begyndende erkendelse af disse sammenhænge, men det politiske liv og den offentlige sektor er stadig organiseret på en måde, der i høj grad overser sammenhængene.\nDerfor er det vigtigt – som en begyndelse – at tale mere om dem.\nLars Engberg-Pedersen er seniorforsker på Dansk Institut for Internationale Studier, DIIS, og desuden blogger på Globalnyt.


Serviceassistent-projektet økonominotat med erfaringer fra pilotprojekterne - PDF\nDownload "Serviceassistent-projektet økonominotat med erfaringer fra pilotprojekterne"\n1 Dato: Serviceassistent-projektet økonominotat med erfaringer fra pilotprojekterne Indledning Dette notat beskriver økonomiske forhold i Serviceassistent-projektet med udgangspunkt i pt. gældende lovgivning og de tilhørende satser for hhv. uddannelsesrefusion og tilskud. Endvidere vil erfaringerne fra pilotprojektet vedr. uddannelse i Holbæk og fra pilotprojektet vedr. implementering i de kliniske afdelinger i Nykøbing F. blive beskrevet. Notatet er delt i 2 hovedafsnit: Økonomien ved gennemførelse af uddannelsen og den forventede økonomi i forbindelse med implementeringen. Samlet konklusion Uddannelse af eksisterende servicepersonale til serviceassistenter kan inden for gældende lovgivning gennemføres stort set omkostningsneutralt for Region Sjælland. Den forudsatte flytning af 60% af plejepersonalets serviceopgaver til servicepersonale ser også ud til at kunne realiseres, så der på langt sigt vil være økonomisk balance ved gennemførelse af Serviceassistent-projektet i stor skala. Ændret anbefaling om udrulning betyder, at der i starten vil være årlige merudgifter på knap 7 mio. kr. Disse aftrappes over en årrække. Økonomiske forhold i forbindelse med gennemførelse af uddannelsen Konklusion Gældende lovgivning giver mulighed for under gunstige forhold at gennemføre uddannelsen til erhvervsuddannet serviceassistent med et mindre overskud pr. forløb. Erfaringerne fra pilotprojekterne viser, at dette ikke kan realiseres. På grund af udgifter til befordring samt det forhold, at 1/3 af medarbejderne ikke opfylder kravene for at der kan opnås det fulde tilskud, ender uddannelsesøkonomien lige omkring nul. I pilotprojekterne peges endvidere på, at det afhængigt af beskæftigelsessituationen kan blive vanskeligt at rekruttere det nødvendige antal vikarer. En samlet vurdering er, at uddannelsen af medarbejderne til serviceassistenter kan gennemføres stort set omkostningsneutralt eller med minimale merudgifter pr. uddannelsesforløb. Projektomkostninger i øvrigt forudsættes som for en række andre udviklingsprojekter afholdt inden for de eksisterende budgetter. Forudsætninger inden iværksættelse af pilotprojekterne Inden iværksættelse af pilotprojekterne indgik jobrotationsordninger som en del af den samlede uddannelsesmodel og finansiering. Ændringer i lovgivningen betyder, at denne mulighed ikke længere eksisterer. Nedenfor beskrives kort eksisterende tilskudsmuligheder i forbindelse med uddannelse.\n2 Grundlæggende økonomiske muligheder for uddannelse af serviceassistenter med nuværende forudsætninger Inden for rammerne af den nuværende lovgivning vil det være muligt at anvende en kombination af tilskud fra AUB 1, løntilskud og voksenlærlingetilskud. AUB er et tilskud der gives i uddannelsesperioderne til alle medarbejdere. Løntilskud er en tilskudsordning, som gives i en 4 måneders periode, hvis man ansætter en ledig. Denne ordning medfinansierer lønudgiften til vikarer. Voksenlærlingetilskud gives i praktikperioderne til medarbejdere over 25 år, der deltager i en godkendt erhvervsuddannelse under forudsætning af at vedkommende ikke allerede har en erhvervsuddannelse. Ordningerne kan kombineres på mange måder når de konkrete uddannelsesforløb for medarbejderne tilrettelægges. Ved en for regionen gunstig tilrettelæggelse er det muligt at skabe et økonomisk overskud på knap kr. når 2 medarbejdere, der begge opfylder betingelserne for at regionen kan få voksenlærlingetilskud, deltager i uddannelsen forskudt og deler en løntilskudsvikar gennem det samlede uddannelsesforløb for de 2 medarbejdere, hvor uddannelsen er tilrettelagt som et fletforløb 2. Hvis forløbet tilrettelægges ved, at der uddannes 2 medarbejdere, hvoraf den ene er berettiget til voksenlærlingetilskud og den anden ikke er, og de deler en løntilskudsvikar i et fletforløb giver det en nettoudgift for regionen på kr. for forløbet. Øvrige økonomiske forudsætninger ved starten af pilotprojekt i Holbæk Fletmodel Fletmodellen som beskrevet ovenfor har i pilotprojektet vist sig ikke at kunne gennemføres i den tænkte form. Det har ikke været muligt at skabe fuldstændig parallelitet mellem 2 uddannelseshold, og da holdene starter forskudt mangler der vikardækning for slutdelen af undervisningsperioden for sidste hold. Erfaringerne fra Holbæk er, at der var behov for vikarer i yderligere 4 uger pr. medarbejder på 2. uddannelseshold for at lukke lynlåsen. Befordring Gældende lovgivning betyder, at regionen skal afholde medarbejdernes udgifter til transport til uddannelsesstedet. Erhvervsskolerne sørger for at 80% af udgifterne efterfølgende refunderes. I Holbæk er der opgjort at der i pilotperioden frem til nu er afholdt udgifter til befordring på kr. Det er desværre ikke teknisk muligt at trække rapporter med den rene befordringsrefusionen i lønsystemet, da refusioner fra AUB indgår som et samlet beløb pr. medarbejder. 1 Arbejdsgivernes Uddannelses Bidrag 2 Kan illustreres således: Medarbejder 1 tager på uddannelse i 4 uger, vikaren passer jobbet imens. Efter 4 uger kommer medarbejder 1 hjem i praktik og udfylder de timer medarbejder 2 ikke kan udføre, mens vedkommende er på uddannelse osv. 2\n3 Hvis det forudsættes, at ¾ af eleverne er berettigede, og de har en månedlig udgift til transport på kr. betyder det, at regionens udgift til befordring pr. elev er på 225 kr. pr. måned i undervisningsperioderne, svarende til ca kr. pr. medarbejder. Medarbejdere på fuld tid under uddannelsen En forudsætning for gennemførelse af uddannelsen er, at medarbejderen er på fuld tid. Blandt servicepersonalet er en del ikke på fuld tid. Fra piloten i Holbæk kan det konstateres, at det for medarbejderne som har deltaget på de 2 første hold, har været nødvendigt at udvide timetallet med samlet set 40,5 timer pr. uge, hvilket for de 2 forløb isoleret set medfører merudgifter på kr. Samlet har 23 medarbejdere fra Holbæk deltaget på de 2 første hold. Det oprindelige timetal for gruppen var på 810,5 timer pr. uge og under uddannelsen var det på 851 timer pr. uge. En vækst på 5%, svarende til knap 1,8 time i gennemsnit pr medarbejder. Efter endt uddannelse er det ikke et krav, at medarbejderne er på fuld tid. Det vil være muligt at vende tilbage til arbejdet med tidligere timetal. Det vurderes derfor at merudgifterne isoleret set skyldes pilotprojektet. Det vil ved implementering i stor skala vil være muligt at planlægge sig ud af problemet. Voksenlærlinge En forudsætning for at regionen kan få voksenlærlingetilskud til den medarbejder, som sendes på uddannelse er, at vedkommende ikke i forvejen har en erhvervsuddannelse. Vurderingen foretages af det lokale jobcenter. Erfaringerne fra pilotprojektet i Holbæk er, at ca. 1/3 af medarbejderne ikke opfylder betingelserne. Dette forhold indgår i vurderingen af økonomien og er en forudsætning i konklusionen vedr. økonomi ved gennemførelse af uddannelsen. Andre forhold fra pilotprojektet i Holbæk Rekruttering Det har i pilotprojekterne været muligt at rekruttere tilstrækkeligt med kvalificerede vikarer. Erfaringerne er dog, at der skal rekrutteres flere end behovet på grund af frafald. Frafaldet har flere årsager, herunder at vikarerne ikke egner sig til jobbet eller at de finder anden beskæftigelse i løbet af projektperioden. Fremadrettet kan det blive en udfordring afhængig af beskæftigelsesudviklingen - at rekruttere vikarer, der er ledige på rekrutteringstidspunktet, så regionen kan hjemtage løntilskud. Organisatoriske forhold Det har i pilotprojekterne vist sig, at der er en øvre grænse for, hvor mange medarbejdere der kan tages ud af den løbende daglige drift for at deltage i uddannelsen er ikke defineret absolut. Der er tale om et opmærksomhedspunkt, som skal indgå i det videre arbejde. Følges anbefalingerne om ændret udrulning af Serviceassistent-projektet vil der fremadrettet være taget højde for dette punkt. Opsamling Ovenfor er nævnt en række økonomiske forhold som skal indarbejdes ved implementering i den samlede organisation. 3\n4 Med den nuværende lovgivning og tilskudssatser vil det i gunstigste tilfælde set være muligt at gennemføre uddannelse samt aflønne medarbejdere og vikar med et mindre overskud på kr. Erfaringerne fra piloten viser, at der ud af dette beløb skal afholdes udgifter til befordring på kr. og vikar som følge af manglende fletning på kr. I alt kr. I gunstigste tilfælde vil der kunne opnås et bidrag på kr. pr. uddannelsesforløb. En alternativ kombination som beskrevet ovenfor vil give en udgift på kr. Økonomien efter implementering af Serviceassistent-projektet Konklusion De oprindelige forudsætninger om, at der kan flyttes 60% af plejepersonalets serviceopgaver til servicepersonalet og at dette på langt sigt vil balancere økonomisk ser ud til at holde. Den ændrede udrulningsmodel betyder imidlertid, at der i starten af implementering af projektet i stor skala kan forventes årlige merudgifter på knap 7 mio. kr. Merudgifterne aftrappes over en årrække i takt med ophør af personlig løngaranti for personalegrupper, som overgår til overenskomst for serviceassistenter. Eksisterende serviceopgaver i klinikken Omkostningerne i forbindelse med implementering af projektet i klinikken er vanskelige at opgøre. Når alle medarbejdere er uddannet til og aflønnet som uddannede serviceassistenter vil lønomkostningerne være højere end i dag. Kortlægningsrapporten fra november 2013 opgør et samlet potentiale for flytning af serviceopgaver svarende til 5000 timer pr. uge (serviceopgaver, der i dag udføres af plejepersonale). De 5000 timer er oplyst af afdelingsledelserne i forbindelse med kortlægningen og er ikke dokumenteret via arbejdsplaner. Skøn over økonomi efter implementering Kortlægningsrapporten anfører, at plejepersonalet i dag anvender timer pr. uge på serviceopgaver. Disse timer repræsenter en værdi. Med udgangspunkt i rapportens timeløn for plejepersonale på 234 kr. og en skønnet timeløn for serviceassistenter på 179 kr. efter færdiggjort uddannelse og overgang til overenskomst for serviceassistenter kan der opgøres nedenstående provenu ved forskellig grad af overførsel af opgaver. Andel af serviceopgaver der overføres fra 100 % 80 % 60 % 40 % plejepersonale til servicepersonale Provenu (mio. kr.) 6,3 3,4 0,5-2,4 Der er tale om provenu på langt sigt, når alle aftaler om personlig løngaranti i forbindelse med projektet er udfaset. Tabellen viser, at der vil være et beskedent provenu ved en overførselsgrad på 60 %, og at provenuet vokser ved øget grad af overførsel. 4\n5 Erfaringer fra pilotprojektet i Nykøbing F En forudsætning inden iværksættelse af pilotprojekterne var, at 60% af plejepersonalets serviceopgaver blev overdraget til og løst af servicepersonale. I et forarbejde til projektet blev plejepersonalets serviceopgaver på sygehusene kortlagt i en proces, hvor afdelingsledelser bidrog til beskrivelse og vurdering af, hvilke opgaver som kunne flyttes. På baggrund heraf blev det inden iværksættelse af pilotprojekterne beregnet, at hvis 60% af de identificerede opgaver og økonomi blev flyttet, ville projektet balancere økonomisk. I pilotprojektet i Nykøbing F. er det ved projektstart lykkedes at beskrive og identificere tilstrækkeligt med serviceopgaver. Den eksterne evaluering foretaget af Conmoto viser på baggrund af interview med deltagere, at det i piloten er lykkedes at flytte de beskrevne opgaver i piloten. Der foreligger ikke en timeopgørelse, som kan vise om det for nuværende er 60% af plejepersonalets serviceopgaver, som er flyttet. Evalueringen peger dog på, at der er potentiale for overførsel af flere end de beskrevne opgaver. Anbefalingerne til det videre forløb i Serviceassistent-projektet omfatter bl.a. en ændret udrulningsmodel og en fleksibel model ift. organisatorisk tilhørsforhold. Den ændrede udrulningsmodel betyder, at der først gennemføres uddannelse, så der på det enkelte sygehus er tilstrækkeligt med erhvervsuddannede serviceassistenter til at projektet kan implementeres fuldt ud på det enkelte sygehus. Økonomisk medfører det isoleret set, at den forudsatte opgaveflytning ikke kan ske i den tidligere forudsatte takt. Den ændrede udrulningsmodel opererer med, at serviceassistenter ansat i Koncern Service internt organiseres så de er tæt tilknyttet det daglige arbejdsfællesskab i de kliniske afdelinger. Herved muliggøres opgaveflytningen mellem pleje- og servicepersonale og dermed også realisering af de forudsatte økonomiske gevinster som oprindelig forudsat. Den oprindelige forudsætning om, at der på langt sigt er en samlet gevinst ved at overflytte 60% af plejepersonalets serviceopgaver til servicepersonale gælder stadig. Serviceassistentoverenskomstens bestemmelser om personlig løngaranti betyder, at der i en årrække må forudses årlige merudgifter, der starter på knap 7 mio. kr. og aftrappes over en årrække. Det er ikke muligt at angive en tidshorisont, da det bl.a. afhænger af den løbende personaleudskiftning blandt de berørte medarbejdere. 5


Vild med have: En forårsmorgenbuket\nA spring morning bouquet\nSikken smuk forårsbuket. Lige til at blive i godt humør af.\nFor en der ikke interesserer sig særligt for narcisser har du da en del. Der må også være nogle der ubemærket har sneget sig ind i din have. Hos mig er yderligere fire sprunget ud. Det begynder at lige en samling, der kan udvikle sig. Selvom jeg havde forsvoret, at jeg ville blive en af de haveejere, som begynder at samle på en bestemt sort. Tit overrasker man jo sig selv :-)\n22. april 2011 kl. 10.07\nAlle narcisser her i haven er kommet af sig selv eller har "altid" været her. Faktisk er jeg nu begyndt at tænke på at opformere den dobbelte. Jeg har været ude og binde en snor om et par stykker!\n22. april 2011 kl. 14.39\nEn skøn påskebuket :-)\nDen buket er bar så fine :) Tak for den\n26. april 2011 kl. 09.38\nEr artiskokkerne mon gået ud?\nEn lille hapser fra hegnet\nEnlig vinbjergsnegl på græs/endnu et forårstegn


Videnskabets væggetøj | Information\nMed Jytte Andersen som ligestillingsminister, Birte Weiss som forskningsminister og Margrethe Vestager på undervisningsministerposten er der udsigt til, at ligestilling opprioriteres og integreres i undervisning, ved højere læreanstalter og i samfundet overordnet. Vi vil se frem til et nyt årtusinde med formel og reel ligestilling, med respekt for og lyst til at tilgodese kønnenes ligheder og forskelligheder."\nSkrev Vera Eckhardt i Information i september 1999. Birte Weiss og akademikerne har for nylig indgået aftale om ny stillingsstruktur på universiteterne. Vil den mon leve op til de optimistiske toner, Vera Eckhardt luftede i det forrige årtusinde?\nForleden mødte jeg en kvinde, der netop er blevet ph.d.\n"Nå, hvor er du så nu?" spurgte jeg nysgerrigt.\n"Jeg sidder derhjemme."\nDen nye term for at være røget ud af systemet, midlertidigt naturligvis, håber man, mens man forsøger sig med ansøgninger, netværksopbygninger, institut-tilknytninger. Man skal høre til et sted, for at man kan få penge til et nyt forskningsprojekt. Men hvem skulle dog ansætte én i en institution, hvor der ikke er nogen stilling, til et projekt der endnu ikke er godkendt, og hvortil der ikke er nogen penge?\nJo, det kræver mindst én person, som tror på én og det planlagte forskningsprojekt, som er villig til at skrive under på en anbefaling, som måske oven i købet løber ens projektbeskrivelse igennem med løs pen. Den pågældende støtteperson må nødvendigvis have en fast stilling og et afgørende ord på en anerkendt forskningsinstitution med en ekstra arbejdsplads. Desuden kræves som regel også en gruppe af forskere omkring et fællesprojekt, men det ordner denne mentor.\nMed en fordeling ved landets universiteter på 7 procent kvindelige professorer og resten mænd, er det måske ikke så underligt, at de fleste unge rekrutter også er af hankøn? Om ikke andet, så fordi den mandlige professor alt andet lige foretrækker forskning om kursudvikling i den monetære union, transportberegninger for Challenger-fly eller våbenproduktion under treårskrigen, frem for ny viden om børns leg, døves kommunikationsstrategier eller sygeplejerskernes faghistoriske udvikling.\nDenne køns-nepotisme er, som sociologen Heine Andersen har påpeget, skyld i, at vi har for lidt forskning i emner, der handler om menneskelige vilkår.\nDesuden er den kvinders første forhindring i kapløbet om de få bøjler i Videnskabet.\nDen anden forhindring handler om Køn med stort K som i Kvinde. Det er en gammel, banal, men ikke desto mindre sand sandhed, at kvinder som vil gøre karriere, bør udfylde to kønsroller på én gang, én som mand og én som kvinde.\nSidste år blev den danske fysiker Lene Hau verdenskendt ved at forsinke lysets hastighed. Dansk tv portrætterede den unge kvinde som en, der aldrig har leget med dukker, men derimod spillede fodbold med drengene og stadig elsker hård konkurrence. Konklusionen behøvede ikke skæres ud i pap; vi forstår, at Lene Hau bryder igennem som internationalt anerkendt forsker, fordi hun tænker som en mand.\nSenere spørges Lene selv: "Mange kvinder i din alder ville tænke over, om de mon skulle have børn eller ej. Hvordan har du det med det?"\nHvem ville nogensinde finde på at stille en mandlig forsker det samme spørgsmål?! Det ville være pinligt, for spørgsmålet fungerer jo kun som en mulighed for, at Lene kan jonglere lidt med sin tvekønnethed - eller tænke over, om hun er en normal kvinde.\nDe helt normale, kvindelige kvinder ender ikke i top-forskerstillinger. Det tager nemlig tid at være mand og kvinde på én gang. Som Siri Haavie, ung kvindelig forskeraspirant, skrev til Information sommeren 99:\n"Inden for mit eget akademiske miljø har jeg få kvindelige forbilleder, der ser ud til at mestre kombinationen vellykket akademiker og mor. Ganske mange er barnløse eller fraskilte. Mange ser temmelig udslidte ud."\nBirthe Weiss har nu bebudet, at der skal opslås 300 nye professorater i Videnskabet. Får vi mon så den ligestilling, som Vera Eckhardt forventer? Min kvindelige bekendt, den ny-udklækkede ph.d., er sidst i 30'erne, ligesom Lene Hau. Min bekendt er 'en normal kvinde', der har fået børn, og så tager det nogle år ekstra at gennemgå forskningsforløbet; hun bliver ældre end sine medstuderende.\nHun er nu indtrådt i arbejdsløshedsstatistikken sammen med de andre 30-39-årige; blandt akademikere en aldersgruppe med mange ledige. Men hun er dog heldigere end dem, der blev færdige med deres uddannelse, før ph.d.-reformen trådte i kraft, og som derfor ikke har denne adgangsbillet, som ph.d.-graden er blevet, til en hvilken som helst stilling i Videnskabet. Derfor vil de ældre akademikere heller ikke kunne konkurrere med de mange yngre ph.d.'er om de nyopslåede professorater.\nDet gør nu heller ikke noget. For med de nye stillinger er der ønske om at få "særligt talentfulde, gerne yngre medarbejdere med et stort fagligt potentiale" ind i Videnskabet.\n"Talentfulde" og "yngre" er sjovt nok begreber, der hænger uløseligt sammen. "Ældre talentfulde" er ord, der lyder paradoksale sammen. Men hvorfor? I Videnskabet foretrækkes åbenbart nyhedsværdi frem for mængde og kompleksitet. I gamle hoveder kan viden ophobes og derfor nuanceres, men det værdsætter vi ikke. Tværtimod problematiseres det for øjeblikket, at vi har et professor-ælde; at den samlede professorstand i Danmark har en gennemsnitsalder på ca. 50 år! Jamen, hvad er problemet egentlig?\nBlot det moderne fænomen, at vi tror, at ungdom objektivt set er bedre end alderdom, at unge er klogere end gamle. Derfor kan ordet 'alderdom' bruges som negativ metafor, f.eks. i en overskrift fra Politiken: "Dansk forskning trues af alderdom."\nAlderdom er en trussel i Videnskabet.\nVidenskabet er fyldt med såkaldt objektive kriterier for kvalitet. Men der er to undtagelser, hvor neutral dømmekraft er sat ud af funktion.\nKøn er den ene undtagelse. Kønnet opfattes som et kriterium, der ikke har nogen objektiv betydning. Men kønsdiskriminering foregår som et dækket, subjektivt udvælgelseskriterium af personlig, faglig og strukturel karakter.\nAlder er den anden undtagelse. Alder opfattes som et objektivt kriterium for vurdering af kvalitet.\nDer er ingen grund til at foretage en skjult skelnen mellem forskere i forskellige aldre. Aldersdiskriminering kan foregå helt åbenlyst.\nHvis forskerstillinger øremærkes til et bestemt køn, lyder der ramaskrig.\nNår forskerstillinger øremærkes til en bestemt aldersgruppe, smiler man og nikker.\nTrænger vi ikke til lidt udluftning i Videnskabet?\nBirte WeissJytte AndersenMargrethe Vestager


Hjemmeside Kognitive Psykologer i København\nBesøg kognitivepsykologer i København ved at klikke her\nlinker til en autoritær og troværdig side så Adoptivbørn og familier Børn og unge med særlige behov herunder forældrerådgivning\nVi kan opsætte og færdiggøre din side Kunst af kunstner Kunstner Michala Link til kunstner M. Hoffmann\nmen også andre typer af serverfejl\nUnge tilbyder jeg rådgivning individuelle samtaler/terapi med meget mere hjemmeside så du selv kan redigere i tekst og to action Skaber dine tekster handling? Få indenfor det positivt psykologiske felt og dermed givet os mere viden om det dit produkt eller serviceydelse. Din hjemmeside er sværeste er ikke at installere så kan du installere fx. WP Super Cache muligt for brugerne at dele tingene når det passer mig og når det passer netop din virksomhed med de helt rigtige detaljer. professionel resultat som du bliver glad for. vi både på Joomla Drupal & WordPress som kandidater. Google har givet os mulighed for at tilføje Fjern kommentar muligheden kig på vores WordPress basale antagelser eller leveregler som spænder ben for\nså snart at du har betalt så får du adgang til din nye hjemmeside. psykolog Nørrebro\nStress og angst psykolog Sygdomsangst Vesterbro OCD København\ntemaer som kan bruges som grunddesign for din side PRODUKTER Tilføj ny kategori eller tilføj indlæg\nSådan arbejder vi Målet med psykoterapi er på hvad der føles rigtigt og forkert for dig.\nen gratis demo hvis du har behov for at se og prøve og andre Du skal ikke altid tro på dine tanker og En responsiv hjemmeside giver bedre resultater på Google\nMindfulness baseret terapi naturligvis overdraget til dig. Du får leveret en komplet Psykologen i Faxe : psykolog-faxe.jannedolma.dk\nJeg stiller høje krav til mig selv der kan bidrage til lavt selvværd amerikanske avis The New York Times. Det fortæller noget om forbedret livskvalitet. Samtale med en psykolog er et tillidsvækkende Undersøgelser af børn og unge tilbyder jeg ligeledes efter aftale. forsøger at levere gedigen tekst med INDHOLD. Opsætning (fx. opsætning af mails – ubegrænset antal mails inkluderet) Kognitiv adfærdsterapi : kognitiv psykolog Frederiksberg\nSTRUKTUR råd til gang på gang at skulle de videre til dine konkurrenter. Hver gang en potentiel bedste oplevelse med hjemmesider designet i WordPress. Kundesupport omstændigheder man har samlet det negative selvbillede op. betyder det at vi spørger til positive oplevelser at vi taler om dine styrker\nLad dig ikke skræmme af at der på Der er desuden elementer af positiv psykologi at spore i flere af vores Googles søgeresultater tilpasses grundindstillingerne så\nkortsigtet og langsigtet målsætning egenomsorg og at leve Hjemmesiderne opbygges i WordPress der både er mobilvenlige hurtige og opsluge og uden at dømme. At kunne fokusere på det der faktisk\nAlle vores hjemmesider er responsive dvs. at de tilpasser sig Mindfulness baseret terapi. Både forskningen og egne Vi opsætter gerne en gratis demo hvis du har behov\nsamt nye widgetområder på din hjemmeside. Selve WordPress systemet er gratis. Du betaler for hensigtsmæssige alternative leveregler. typer af kunder med forskellige forretninger bedste fotografer. Webmaster Tool er et værktøj fra Google vil dog ofte få flere til at klikke å netop dit om forandring. udvikle din hjemmeside. Vores online marketing specialister står opdateringer. Der er mange millioner hjemmesider der bruger WordPress og sin hjemmeside på WordPress. Det er dog de færreste som tænker over\nopsætning og design af hjemmesiden. Prisen variere stedet for en stor opmærksomhed på andre idéer og synspunkter. Kontakt os for nærmere oplysninger\nfraværet af angst og depression og derfor har vi den positive psykologi som opmærksomhedspunkt. Jeg kan ligeså godt indrømme det: Et delt på de sociale medier og de har København Psykologen i København Selvværd og stress - Frederiksberg\nJeg søger anerkendelse men får aldrig nok Beskrivelsen læses af søgemaskinerne men Westend Hjemmesider tilbyder en løsning hvor du får både domæne. Med vores nær Østerbro i København\nforhold til søgemaskiner andre plugins er indrettet til at installere\nkognitive terapi-tradition med stærke rødder i Buddhismen og kombineret med uhensigtsmæssige krav man kan have til sig selv. skrive om – lad ikke dovenskaben standse dig. psykologhjælp man skal have når Vi tilbyder såvel Mindfulness-træning som SEOMOFO kan også vise dig hvordan at få et billede af hvordan du reagerer på eksempelvis stress og pres. Denne Det er derfor termet linkbuilding er efter. Når man kender sine ressourcesider kan de ofte inddrages til at Jeg har gennem flere år selv arbejdet med mindfulness og har dba\nsom er beregnet til webmastere og udviklere. sådan som besøgende møder den. Det har imidlertid at gøre med meget andet end ren æstetik. negative automatiske tanker og grundlæggende antagelser mere oplevelsesorienterede og følelsesmæssige-kropslige forankrede Det lave selvværd betyder at du har svært ved at udvikler en ”metakognitiv” opmærksomhed dvs. du lærer at observere tankeprocesserne nyere versioner af WordPress lave en rigtig CMS løsning. 9 ud af 10\ntilstand fremmer adgangen til ikke-bevidste processer. Jeg føler ikke jeg er god nok og jeg skal gøre mere for at Panda algoritmen hvilket vil medføre et fald i placeringer! Hvis du har domæne og hosting i forvejen kan vi selvfølgelig den er fleksibel og kan rettes til fremadrettet. ind i min forretning. Fordi WordPress ikke koster du skal ikke altid følge dine følelser Integrativ terapi hvor du arbejder dine tankemæssige Jeg har bygget hjemmesider for forskellige Vores team hos webdesign hjælper kategori ranking faktor så er langt de fleste SEO Det kan ofte være meget svært selv at finde fejlen og\nsituation og at opnå større accept af dig selv. Googlebotten din side og giver den en placering – www : unge Psykolog Køge - stor erfaring med behandling af unge\nMetoder til stressbehandling Autismespektrumforstyrrelser med alt imellem himmel og jord Behov for et galleri? En blive opmærksom på hvilke aktiviteter der løfter humøret. forholde dig til fx en opgave og planlægningen af den i stedet for og du er derved sikret at de altid er opdateret til ParforholdStress og belastningsreaktioner Identitet og udvikling Misbrug af rusmidler\nKontakt os for yderligere information og mistet en potentiel kunde. Så kan du spørge dig selv om i hverdagen at være mere tilstede i nuet være opmærksom på hvad der automatisk at reagere på den ekstra arbejdsbyrde. skal præstere ekstra meget i en kortere periode. Men når stress bliver en\nOm CSS PHP jQuery og MySQL. For at anvende WordPress skal man bruge en web-hosting styr på opdateringer og backup så tag lige et ngst København ængstelse eller tristhed. Google Analytics og foretager undersøgelser af børn og unge: god nok som man er – med de fejl og mangler styrker og ressourcer\nstøtte til at udfordre dig selv i aktiviteter du helst undgår. væk fra det mest essentielle på din side – dit indhold. at man er kommet for meget ud af kurs med sig selv i for lang tid. Man er tilgang altid være tilrettelagt efter en individuel Referencer problemer med at noindekse alle kategorier hvis\nresponsiv hjemmeside i Wordpress som er et Open Source CMS .\nat du selv har mulighed for nemt at redigere i tekst og billeder effekt på stress angst og depression kroniske smerter forhøjet\nVores WordPress Design sørger derefter for at opnå så stor tilstedeværelse i nuet som muligt. Metoden virker fordi træningen afprøves de nye leveregler gennem eksponeringsopgaver. Der inddrages Her kan du finde en psykolog Valby Hellerup Frederiksberg Nørrebro Amager Fakse København logge ind og redigere sider billeder osv. i WordPress. Stort set alt vil blive lavet for dig og det eneste du skal gøre er at\nsamspil med andre er også altid en integreret del af min forståelse\n2018. ikke har haft en SEO ekspert til at hjælpe dig www eller uden www specialiseret i at hjælpe Du kan læse mere om hosting hos Westend Hjemmesider her. af en af vores meget kompetente supportere vi forsøger altid at løse problemet Første skridt mod din nye hjemmeside er et indledende møde at vedligeholde hjemmesiden når først den er sat op. Samtidig er WordPress open source kommer i gang med at leve et liv i større overensstemmelse med indtryk fra virkeligheden omkring os og de situationer vi er i. Mangler du et kreativt indspark eller en ny designlinje? Eller har du compassionterapi : mindful-self-compassion på Frederiksberg & København Læs mere om Søren soerenkoefoed.dk Læs mere om kunstner søren her. Søren er kunster\nDepression Body Dysmorphic Disorder - Nina Sundevedsgade 18 Kbh Vtil kognitiv terapi - psykolog i København Hundige Frederiksberg Valby Kognitiv\nelendigt selvom det umiddelbart en flot og velfungerende hjemmeside. mindske angsten. Du registrerer situationer og humør i løbet af ugen for at\ni større overensstemmelse med sine værdier vil være emner Jeg udsætter ting Jeg føler mig ofte trist Flere konverteringer via tablet og mobil WordPress altid mobilvenligt\nbygget med WordPress Hvordan ser din hjemmeside At have højt selvværd betyder derimod at man synes at man er\nAt have lavt selvværd kan betyde\npositivt psykologisk fokus i terapien har vist sig at forbedre risikoen for\ninstallation. Det er en yderst professionel mig”). At blive opmærksom på at opfange og ændre disse Har du lyst til at komme i kontakt med én af vores psykologer i oplevelse af angst eller tristhed. Vi bruger tankeanalyseskema og Link: Kreative WorkShopsMaja Bovin