Aner til Godsejer Mads Nielsen Isager\n1. Dorthea Lauridsdatter Noe\nMarie Margrethe Isager\nLaurits Noe Isager\nJens Madsen Isager\n2. Anne Marie Erslev\nGodsejer Mads Nielsen Isager 1\nFødt: 1712, Rindum Sogn I Hind Herred, Ringkøbing Amt\nDåb: 1712, Rindum Sogn I Hind Herred, Ringkøbing Amt\nÆgteskab (1): Dorthea Lauridsdatter Noe den 1 Dec. 1746 i Ringkøbing Sogn I Hind Herred, Ringkøbing Amt 1\nÆgteskab (2): Anne Marie Erslev den 15 Jan. 1762 i Nykøbing Kirke I Nykøbing Mors Sogn I Morsø Sønder Herred, Thisted Amt 1\nDød: 1771, Glomstrup I Hvidbjerg Sogn I Morsø Sønder Herred, Thisted Amt i en alder af 59 år 2\nBegravet: 11 Jun. 1771, Hvidbjerg Kirke I Hvidbjerg Sogn I Morsø Sønder Herred, Thisted Amt\n69. Mads Isager, skipper, er udi nogenledes velstand. 1 datter.\n4. Mads Isager, en smakke "de Gatondefrede" kaldet, 13 læster. Farer som de andre. Redere: hr. krigsråd Svenning Andersen, hr. amtsforvalter Fuglsang, sr. Peder Isager, skipperen selv og medhjælpere.\nAFSKRIFT FRA FLERE SLÆGTSBØGER !\nIfølge en tidligere udarbejdet slægtsbog af N. Nielsen, Blaagaardsgade 59, 2. København N. skal Mads Nielsen Isager være Slægten Isagers stamfader. Mads Isager skal ifølge slægtens tradition være født i Holland, men hvor har ikke kunnet påvises.Derimod forekommer slægtsnavnene : Iisager - Isager -Iisagger tidligst i Ringkøbing Købstad. Præsten Niels Lauridsen Rindum angives at være født i Isager, måske Heisager i Halk sogn i nærheden af Haderslev. Han var først Rektor i Ringkøbing og døde som Præst til Lunde og Outrup kirker i Vester Horn herred i Ribe amt i 1676.\nVed denne tid levede der i Ringkøbing en pige : Maren Pedersdatter Isager, der døde den 25 januar 1689, 74 år gammel. Boets midler var kun ringe. Som arvinger nævnes hendes broder Søren Pedersen og Benjamin Ditlevsen, hendes søstersøn. 15 januar 1698 dør den gudfrygtige pige Anna Jensdatter Isager. I skriftet efter hende nævnes en søster : Elisabeth Jensdatter Isager og en broder Hans Jensen Isager, fordums borger i Ringkøbing, samt hans søn Præn Jonsen ?. Elisabeth Jensdatter Isager døde den 6 december 1699 og samme år den 28 december døde Anna Larsdatter i Hans Isagers bo. Ved denne lejlighed angives i skiftet efter hende, at Hans Isagers søn i ungefær ( ca. ) 16 år havde været borte fra byen.Først henimod midten af det attende århundrede forekommer navnet Isager derefter igen i kirkebøgerne fra Ringkøbing. Den 25 april 1741 døbtes Peter Nielsen Isagers søn Niels, og den 5 september 1742 døbes hans datter Marie. Hustruens navn angives ikke ved disse lejligheder, men blandt fadderne nævnes Mads Worgods hustru Maren Noe, Jan Peitersen og Wilhelm Clausen.Den 01 december 1746 bliver Skipper Mads Isager og Dorthe Noe viede i Ringkøbing og året efter den 30 oktober 1747 døbes deres første barn Marie. Fadderne var MadsWorgods hustru, Peder Isager og Jomfru Abelone Isager. Peder Isager og Abelone Isager var søskende, men de er ikke døbt i Ringkøbing. Familietraditionen peger henpå deres Hollandske herkomst, der måske kan forståes således, at disse tre søskende er født på øen AMRUN, hvis beboere talte det Frisiske sprog, og hvorfra Skippere i begyndelsen af det attende århundrede stod i livlig handelsforbindelse med fragtstederne i udlandet.\nI 1751 køber Peder Isager Herregården Hindsel på Thyholm og i 1755 køber Mads Isager Herregården Glomstrup på Mors, hvor han døde i 1771. Søsteren Abelone Isager dør samme år den 11 juni. hun var ugift og blev 56 år og 7 måneder gammel.En anden familie, der skriver sig Isager, nedstammer fra Christian Laursen, død i 1864, der i over 20 år tjente hos Andreas Nikolaj Isager på Bøgildgård, og derfor også senere, efter at have købt en gård på Kjærsholm mark i Thorning sogn, Lysgaard herred i Viborg Amt, kaldes for Christen Isager, og han lod sine børn døbe med navnet.Til denne familie hører bl. a. Dr. Med. Kristian Isager, født i Thorning sogn i 1864, og som arbejdede ved sanatoriet i Ry, og Thorvald Isager, født i Dollerup sogn i 1873. Han var ejer af Nørre Skovsgård i Østre Svendstrup sogn. De sidste 2 personer med navnet Isager må have købt navnet.\nBEMÆRK : OVENSTÅENDE ER AFSKRIFT FRA EN GAMMEL SLÆGTSBOG !!!!!\nEfterskrift :Måske taler de gamle slægtsbøger ikke helt sandt, da der også findes optegnelser i andre kilder der antyder, at Isager-familien stammer fra Rindum sogn ved Ringkøbing. På en gammel gravsten, der er meget afslidt og som i sin tid har ligget i Rindum kirkes våbenhus, men nu står op af muren, kan læses med besvær følgende : Her hviler velædle kirkeværge og sandemand Mads Andersen af Isager, der døde i 1659 og hans hustru Kirsten Nielsdatter der døde i 1655.\nTitlen som Sandemand ville vi i dag kalde et retsvidne !\nI bogen om Rindum sogns historie er det ikke nævnt, om familienavnet Isager stammer fra gården : Isager. Ligeså er det med bogen om Ringkjøbing Kjøbstads historie. Isager-navnet er nævnt et par gange i bogen, og det er Peder Nielsen Isager der nævnes. Afskrift : Peder Nielsen Isager nedlagde i 1750 sin handel, fordi han mente, den ikke kunne drives med god samvittighed og købte året efter godset Hindsels på Thyholm. Herfra flyttede han i 1775 med sin hustru til Christiansfeld, ved hvis anlæggelse Peder Nielsen Isagers formue havde dannet grundlaget.\nChristine Isager fra Fuglebjerg skriver i julen 1965 en artikel om slægten Isager, denne afskrives herunder :\nSlægten Isager fra Glomstrup.\nJeg vil her prøve at fortælle, hvad jeg ved om vor tipoldefar og stamfar Mads Nielsen Isager og hans broder Peder Nielsen Isager. De to brødre var begge skippere og købmænd i Ringkøbing omkring år 1730, og Peder var født i Rindum 1709. Mads er født 1712 rimeligvis også i Rindum. -------Først om Peder -----------\n-Når man ved mest om ham, skyldtes det, at han hørte til brødremenigheden, og derfor, som alle brødremenighedens medlemmer, selv har skrevet sit levnedsløb. Året 1738 giftede han sig med Margrethe født i 1713 i Ringkøbing, datter af købmand Laurids Jacobsen Noe. Der fortælles af hende selv, at faderen dødeomkring 1725, men at moderen fortsatte købmandshandelen. Moderen havde også skibe på søen, og den meste handel var med dem på Holland. På disse rejser havde Margrethe flere gange været med, og engang havde hun været i stor livsfare, da skibet varlige ved at strande. Dette havde gjort så stærkt et indtryk på hende, at fra den tid havde mere omsorg for sin sjæls frelse. Hun blev dog først rigtig vagt ved den salig pastor Millers prædiken Ved den tid, nemlig i året 1738, indlod hun sig i ægteskab med den fromme broder Peder Isager, der var købmand i Ringkøbing.Hendes broder overtog ved den tid moderens forretning. Med stor dygtighed havde Peder Isager drevet sin forretning op, så han, ligesom sin broder Mads, var blevet en velstående mand. Han fortæller, at han blev vakt til troen ved Pastor Millers prædiken, og at brødremenighedens missionærer, når de var på rejse og gjorde husbesøg, ofte boede i hans hus.Peder Isager og hans hustru aflagde hvert år besøg hos brødremenigheden i Stepping ved Christiansfeld. I 1750 nedlagde han sin købmandshandel, da den daværende handelsmåde, som på den tid i Rindkøbing for en stor del dreves med indsmuglede varer, kun dårlligt kunne forenes med hans kristne livsindstilling. Året efter købte han så for 11000 rigsdaler herregården Hindsels på Thyholm. Grunden til at han valgte at bosætte sig her, var, at her fandtes vakte mennesker og flere troende præstebrødre ( præster som sluttede sig til brødremenigheden ). Her på Thyholm fik de flere gange besøg af menighedssøskende.Ligeledes modtog han som godsejer besøg af Jonathan Briant, der i 1762 havde overtaget ledelsen af ugifte brødres kor ved brødresocietetet i København, og i det hele taget synes at have været en fremragende dygtighed. Her på Hindsels blev Briant trolovet med datteren Marie Isager, der var født i Ringkøbing i 1742. Brylluppet stod i Hernhutt den 28 november 1770. Briant blev kort efter forstander for brødremenighedens Indre Mission i Danmark med bopæl i Flensburg. Her boede de i 1771-1772, og derefter i Christiansfeldt.I 1771 fik brødremenigheden tilladelse til at stifte en koloni i Danmark, og den købte nu gården Tyrstrup, hvorpå kolonien Christiansfeldt nu blev grundlagt. Men brødremenigheden trængte til penge, og Peder Isager lånte dem da en ret betydelig sum, for hvilken han selv måtte pantsætte sit gods. Senere skænkede han også en anselig gave til bygningernes opførelse, og i 1774 aflagde han sammen med sin hustru besøg i det nye anlæg. Samme år lod han sit gods på Thyholm stille til auktion, hvor det sogtes for 29600 rigsdaler til Laurids Breinholt. I 1775 den 09 juli tog så Peder Isager og hans hustru fast bolig i Christiansfeldt, hvor de henlevede deres sidste år. Peder Isager døde den 21 juli 1778, samme år som datteren Marie. Hans hustru overlevede ham i 15 år. Deres grave findes stadig på brødremenighedens kirkegård, Gottes Ager, i Christiansfeldt.\nDisse oplysninger efter en artikel i Hardsyssel årbog 1910 : Brødremenighedens virksomhed i Hardsyssel af P. Storgård Petersen.\n----------------- Mads Nielsen Isager ------------------\nMads Iisagger ( således staves navnet i kirkebogen ) er som før omtalt født i 1712 antagelig ligesom broderen i Rindum, og da der i Rindum sogn så langt tilbage som i 1478 fandtes en gård , som kaldtes Is Agger, ligger det jo nær at antage, at disse to brødre og en søster stammer derfra. Søsteren hed Apelone, født i 1714, død 1771 på godset Hindsels som ugift.\nDet første man med sikkerhed ved om vor tipoldefar er, at : Torsdagen den 01 december 1746 blev Skipper Iisagger og Dorethe Larsdatter Nou copulerede ( viede ) i Ringkøbing. Citat efter kirkebogen .Dorethe Larsdatter Nou født den 28 september 1717 var datter af Laurids Jacobsen Nou og søster til Peder Isagers kone.Året efter den 30 oktober døbtes deres første barn Maren. I 1755 købte Mads Isager herregården Glomstrup i Hvidbjerg sogn på Mors for 9800 rigsdaler. Dorethe Nou døde på Glomstrup i 1758 efter en barnefødsel, 41 år gammel.Mads Isager giftede sig igen den 03 april 1761 i Nykøbing kirke med Anne Marie Erslef. Mads Isager døde på Glomstrup den 02 juni 1771, 59 år gammel. AnneMarie Erslef, som var født i 1726, giftede sig igen i 1772 med Niels Christensen Nandrup, født i 1730, død 1785 på Glomstrup.\nAnne Marie Erslef solgte Glomstrup i 1788, prisen er ukendt, men i 1789 bliver den solgt for 17000 rigsdaler.\nGlomstrup gods er nu udstykket.\nAnne Marie Erslef døde i 1812, 86 år gammel.\nKilde : Skrift fra Christine Isager i Fuglebjerg 1965.\nBarbara Iisager, Californien, USA har tilsendt mig følgende :\nFra bogen : Stamtavle over Familien Iisager, særtryk af arkiv for genealogi og heraldik, udgivet af Torkil Baumgartens forlag i Aarhus 1910, trykt i Aarhus ny Expresstrykkeri :\n--------------------------------------Denne slægts stamfader, Ejer af Herregaarden Glomstrup i Hvidbjerg sogn paa Mors : Mads Iisager, skal ifølge familiens tradition være født i Holland, men hvor har ikke kunne påvises.Derimod forekommer slægtsnavnene Isagger, Isager og Iisager tidligt i Ringkøbing Købstad. Præsten Niels Lauridsen Rindom angives ( Ifølge Wibergs Præstehistorie II side 329 ) være født i Isager, maaske Heisager i Halk sogn i nærheden af Haderslev. Han var først rektor i Ringkøbing, og døde som præst til Lunde og Outrup i Vester Horne Herred 1676.Ved denne tid levede i Ringkøbing : Maren Pedersdatter Isagger, en pige der døde i 1689 den 25 januar, 74 år gammel. Boets midler var kun ringe, som arvinger nævnes : Søren Pedersen, hendes broder og Benjamin Ditlevsen, hendes søstersøn.1698, den 15 januar, døde den " gudfrygtige " pige Anna Jensdatter Isagger. I skiftet efter hende nævnes en søster Elisabeth Jensdatter og en broder Hans Jensen Isagger, fordum borger i Rindumog hans søn Præn Jonsen. Elisabeth Jensdatter Isagger døde 1699 den 06 december, og samme år den 28 december døde Anna Lasdatter i Hans Isaggers bo. Ved denne lejlighed angives i skiftet efter hende, at Hans Isaggers søn Peder i "ungefær " 16 år at havde været borte fra byen. Før henimod midten af det attende århundrede forekommer navnet Iisager derefter ikke i Ringkøbing kirkebøger. År 1741 den 25 april døbtes Peder Nielsen Isaggers søn Niels, og 1742 den 5 september døbtes hans datter Maren. hustruens navn angives ikke ved disse lejligheder, men blandt fadderne nævnes Mads Worgods hustru, Maren Nou, Jan Pietersen og Villem Clausen. 1746 den 01 december blev skipper Mads Iisagger og Dorthe Nou viede i Ringkøbing, og året efter den 30 oktober døbtes deres første barn Maren. Fadderne vare : Mads Worgods hustru, Sr. Peder Iisagger og Jomfru Apelone Iisagger. De her nævnte Peder, Mads og Apelone Iisagger vare sødskende, men de ere ikke døbte i Ringkøbing. Familietraditionen, der peger hen mod deres hollandske herkomst, kan måske forstås således, at disse 3 søskende ere født på øen Amrum, hvis beboere talte det frisiske sprog, og hvorfra skippere i begyndelsen af det attende århundrede stod i livlig handelsforbindelse med udlandet. Fragtstederne var sædvanligvis Amsterdam, Hamborg og Norge. I året 1751 købte Peder Iisager herregården Hindsels på Thyholm, og i året 1755 købte Mads Iisager Glomstrup på Mors, hvor han døde i året 1771, samme år som søsteren Apelone Iisager. Hun var ugift, og døde den 11 juni, 56 år og 7 måneder gammel.En anden familie, der skriver sig Isager nedstammer fra Christen Laursen ( død 1864 ), der i over 20 år tjente hos Andreas Nikolaj Iisager på Bøgildgård, og derfor senere, også efter at han havde købt engård på Kjærsholm mark i Thorning sogn, kaldtes for Christen Isager, og han lod sine børn døbe med navnet. Til denne familie hører bl. a. Dr. med. Kristen Isager ( født i Thorning sogn i 1864 ) læge ved sanatoriet i Ry, og Thorvald Isager ( født i Dollerup sogn 1873 ), ejer af Nørre Skovsgård i Øster Svendstrup sogn\n******************************************************************************************************************Fra bogen : Glomstrups på Mors, skrevet af forfatteren Freddy Boysen, udgivet på Dalhus Forlag i 1997, er denne anetavle opdateret med de oplysninger, som bogen indeholder. Afsnittet om Den religiøse skipper er afskrevet herunder. Tilladelsen tildette er givet til mig fra Freddy Boysen den 20 juni 2005 på e-mail.Det kan varmt anbefales at købe/læse bogen, der har utrolig mange oplysninger om vores 3xtip og om den egn, hvor han levede. Godset Glomstrup er en historie i sig selv, og vi i Isager-familien skylder Freddy Boysen stor tak for det enorme arbejde han har gjort.\nFra bogen : Glomstrup på Mors.\nKapitlet : Den religiøse skipper !\nMads Nielsen Isager 1755 - 1771Det var ikke ligefrem en landmand, der var blevet ejer af Glomstrup. Mads Nielsen Isager var født i Rindum ved Ringkøbing i 1712, og var ud af en almindelig bondefamilie. Mads havde, såvel som sin ældre broder PederIsager slået sig op ved skipper- og købmandserhverv i Ringkøbing, og umiddelbart ser det ud som om, at broderen Peder har været et forbillede for Mads.Mads var den 01 december 1746 blevet gift i Ringkøbing kirke. Hans brud var den 29-årige Dorthea Lauridsdatter Noe, der var født den 28 september 1717. Hun var datter af Ringkøbing-købmanden Laurids Jacobsen Noe, som var død i 1724, men hans enke og familie havde ført virksomheden videre. Mads\nbroder Peder var 8 år tidligere blevet gift med Dortheas ældre søster Margrethe Noe.En anden men afgørende faktor for Mads Isagers fremtidige liv, var en religiøs vækkelse , der skete i Ringkøbing omkring omkring 1738. Det var to kapellaner, der havde bragt den herrnhutiske bevægelse eller brødremenigheden til egnen. Både Mads\nbroder Peder og svogeren Ringkøbingkøbmanden Christen Noe blev dybt involveret i den nye bevægelse, og formentlig også Mads selv, eftersom det har optaget familien meget.Mads ernærede sig som skipper, og har sikkert sejlet for både broderen og svogeren. Det meste handel gik på den tid til Holland, men enkelte rejser gik også til Norge. Fra den 01 marts 1748 kendes et søpas Mads fik på skibet : DE - GETONDE - FREDA , til Oldenburg og Gluckstad.Mads og Dorthea fik i deres tid i Ringkøbing to sønner, den ene er Laurids Noe Isager, der er født i 1752, den anden er Niels Isager født i 1753.Hvad der præsist får Mads Isager til at opgive skippererhvervet til fordel for et liv som godsejer kan kun blivegisninger, men det var ikke ualmindeligt i tiden, at købmænd i Vestjylland erhvervede sig nogle gamle herregårde. det gælder både Lemvig og Holstebro, og i 1700-årene var der ikke mindre end 6 borgere med tilknytning til købmandserhvervet i Ringkøbing, der endte som godsejere. En af de mere kendte af dem var netop Mads\nbroder Peder Isager, som var blevet stærkt knyttet til herrnhuterne. de strenge sædelige og moralske idealer, som denne religiøse sekt dyrkede, kunne vel ikke for godt forenes med de forretningsmetoder, som på den tid var i brug i Ringkøbing, hvor en stor del af købmandshandlen foregik ved smugling, hvad broderen Mads som skipper har været en helt naturlig del af. Peder Isager besluttede derfor helt at nedlægge sitborgelige erhverv og i stedet hellige sig brødremenigheden fuldt og helt.Det gjorde han ved at købe godset Hindsels i Hvidbjerg sogn på Thyholm i 1751. Han omdannede Hindsels til et centrum for udbredelse af brødremenighedens trosretninger, og påHindsels boede der ofte i årevis kendte ledere af bevægelsen. Peder Isager var helt optaget af missionsgerningen, der dog aldrig fik et sådant indpas på Thyholm, som den gjorde syd for fjorden. Han havde så afgjort bedre held med administrationen af sit gods, som han var en nøjeregnende og påpasselig forvalter af. Han var samtidig human og godgørende over for sine undergivne bønder. Dyrkningen af Hindsels foregik naturligvis ved hoveri, men hoveriet var allerede i 1770 retfærdigt fordeltog fastsat blandt de hoverigørende bønder og husmænd, som udgjorde 36 af godsets 51 bønder og 22 husmænd. De øvrige havde allerede fået deres hoveripligt afløst af en årlig pengeydelse.Bondesønnen Peter Tang, der senere blev storkøbmand i Ringkøbing og ejer af godset Nr. Vosborg, startede iøvrigt sin karriere som skriverdreng hos Peder Isager på Hindsels. De kendte hinanden fra de herrnhutiske kredse. Det var også Peder Isager, der fik Peter Tang i købmandslære hos svogeren Christen Noe, som senere overlod Tang forretningen i Ringkøbing, da han selv fik samvittighedskvaler over sine forretningsmetoder, og i stedet startede som grossist i København.Efter at brødremenighedens koloni i Christiansfeld var etableret, rejste Peder Isager hyppigt derned, og da menigheden manglede penge til oprettelsen, pantsatte han Hindsels for at skaffe midler dertil. Altså har Mads Isagers familie og omgangskreds været dybt involveret i brødremenigheden, og formentlig også Mads selv.I 1755 fulgte Mads Isager i broderens fodspor, i hvert fald med hensyn til at opgive sit borgerlige erhverv, for at blive godsejer. Med købet af Glomstrup kom han igen tæt på broderen, så tæt at han i klart vejr har kunnet se dennes gods på den anden side af fjorden. Mads var som skipper tilsyneladende ikke blevet så holden en mand som broderen, for det ser ud til, at han har forrentet det meste af købesummmen. Foruden 5000 rdl. som han skyldte i 1. prioritet til captain Ernst Frederich Zytphen, ejeren af Volstrup i Hjerm sogn ved Struer, udstedte han den 15 maj 1756 en obligation i 2. prioritet til den tidligere ejer Peder Espensen. Den lød på 4300 rdl.Isagers fortsatte familieforøgelsen på Glomstrup. Parret får 2 døtre, Maren og Marie Isager, som dog må være født i Ringkøbing. i 1756 fik de sønnen Niels Isager, så den første Niels må være død. Året efter døde den ældste søn Laurits Noe Isager.Den 26 april 1758 fik Mads Isager et nyt lån på 5000 rdl., denne gang af major Poul von Klingenberg, der havde giftet sig med enken på Volstrup, og pengene har formentlig skullet indfri det beløb, Isager havde lånt af afdøde E. F. Zytphen.Det år,1758 var der igen barnefødsel på Glomstrup, en pige, men denne gang klarede moderen Dorthea det ikke. Hun døde i barselssengen kun 41 år gammel. Hun blev begravet den 14 december i Hvidbjerg kirke, samme dag som datteren fik dåben bekræftet, og hun blev selvfølgelig opkaldt efter moderen med navnet Dorthea Isager.Først i januar 1759 fik Mads Isager bevilling til at sidde i uskiftet bo med de umyndige børn, og han levede som enkemand i tre år, inden han indgik nyt ægteskab. Det var den 15 januar 1762, at han i Nykøbing kirke viet til Anne Marie Erslev. Som vidner ved brylluppet var broderen Peder Isager fra Hindsels og Anders Erslev fra Ålborg, formentlig en bror til bruden.Det ser ud til, at Mads Isager ved giftemålet med Anne Marie Erslev har fået et ben indenfor hos en af de gamle og betydelige handels- og købmandsfamilier i Nykøbing, idet Anne Maries far formentlig var den Niels Nielsen Erslev, der i 1743 nævnes som købmand i Nykøbing. Samme Erslev nævnes 19 år senere, det år brylluppet blev holdt, som en af byens største skatteydere.Med en ny ung kone i huset, kom der igen gang i børnefødslerne på Glomstrup. Allerede 8 måneder efter brylluppet meldte den første sin ankomst, hun fik navnet Else Berntsdatter. Hunblev fremstillet i kirken den 10 august 1762, efter at være hjemmedøbt ligesom alle Mads Isagers øvrige børn var det. Man kan godt undre sig lidt over navnet, men hun er såmænd blot opkaldt efter sin morbroder Bernt Erslev, der var ungkarl. Han stod fadder til hende, mens mormoderen Madam Erslev bar hende.Året efter fik de datteren Anna Laurentia, og i december 1764 kom Margrethe Maria. Hun døde dog året efter, så da der i marts 1766 kom endnu en datter, fik hun også navnet Margrethe Maria. I november 1767 kom så sønnen Andreas Nikolaj, oktober 1768 fødtes Appellone Isager, der blev opkaldt efter Mads Isagers søster jomfru Appellone Isager, som boede hos dem på Glomstrup til sin død, 56 år gammel i 1771.Fra en af de mange undersøgelser, som statsmagten i de år lavede omkring herregårdsdrift, ved vi, at Glomstrup i 1771 havde 207 tdr. hartkorn bøndergods under sig. Bøndergodset bestod af 33 gårde, som lå op til 3/4 mil fra Glomstrup. Af de 33 var kun de 6 hoveripligtige gårde. Derudover var der 10 husmænd, men hvorvidt de var hoveripligtige, oplyses ikke.I 1771 blev parrets sidste barn Martha så født. En af fadderne til hende var handelsmanden sign. Christen Sund fra Nykøbing, han var i 1764 blevet gift med Anne Marie Erslevs mor, Ingeborg Hansdatter, der i kirkebogen altid kaldes " Madam Erslev "Mads Isager nåede næppe at kende sin yngste datter, for han døde 59 år gammel omtrent samtidig med Marthas fødsel i 1771, og han bliver begravet i Hvidbjerg kirke den 11 juni, samme dag som datteren fik sin dåb bekræftet i kirken.Den 2. november 1772 udstedte enken så en panteforskrivning til de 9 børn, der efter deres fader fik arvelodder på tilsammen 1265 rdl. 51 sk. og børnene fik dermed pant i Glomstrup hovedgård og gods. Børnene var fra 1. ægteskab : Niels, Maren, Maria og Dorthea. Fra andet ægteskab : Andreas Nikolaj, Else Berntsdatter, Anne Laurentia, Margrethe Maria og Apellone.\nKort efter skiftet med børnene ægtede enken Anne Marie Erslev i Hvidbjerg kirke den 18 december 1772 Niels Christensen Nandrup.\nDen videre skildring af Anne Marie Erslev og Niels Christensens liv og færden kan læses i bogen : Glomstrup på Mors.\nHvad er nu rigtigt ?\nSlægtsbøgerne er ikke enige, men den forskning som Freddy Boysen har udøvet, må nok betragtes som den mest sandfærdige, hvorfor jeg tror på følgende :\nIsager navnet stammer fra Rindum sogn ved Ringkøbing, på trods af, at der ikke er fundet en forbindelse imellem Isagergård, Isagermark eller Apellone, Mads og Peder Isager.Altså er vi hverken Hollændere eller Tyskere, men ærkedanske, hvilket vel behager os alle godt !PS. Den 26 april 2006 har jeg aflagt besøg på Ringkøbing Lokalhistoriske Arkiv, og eftersøgt alt med navnet Isager. Der er ikke på arkivet registreretsærligt meget om navnet Isager, og vi må så konstatere, at det nok ikke bliver nemt at komme længere bagud i slægten Isager ad denne streng\nModtaget fra Alis Iisager !Lidt om godset Glomstrup. I året 1771 havde Glomstrup gods 207 tdr. htk. bøndergods under sig. Bøndergodset bestod af 33 gårde, som lå op til ¾ mil fra Glomstrup. Af de 33 var der kun 6 hovpligtige gårde. Derudover var der 10 husmænd, men hvorvidt de var hovpligtige er ikke oplyst.\nDen 2.nov. 1772 udstedte Mads,s enke (altså min tip-tip-tip oldemor) så en panteforskrivning til de 9 børn, der efter deres far fik arvelodder på tilsammen 1265 rdl. 51 sk. og børnene fik dermed pant i Glomstrup hovedgård og gods.Kort efter skiftet med børnene ægtede enken Anne Marie Erslev i Hvidbjerg kirke den 18. december 1772 Niels Christensen Nandrup. På auktion den 22. oktober 1783 blev Niels og Anne Marie højestbydende på "Ager by", som det hedder. Nandrup havde budt 8020 rdl. og for det beløb blev han i 1884 ejer af Agerø, der i hartkorn udgjorde 82 tdr. 5 sk. 3 fdl. 1alb. Det var ikke længe, Nandrup kom til at nyde godt af denne værdifulde forøgelse af Glomstrup gods, for han døde i begyndelsenaf det følgende år, kun 55 år gammel. På sit yderste havde han ansøgt om bevilling for den længstlevende til at sidde i uskiftet bo, og det fik parret den 11.februar 1785. 10 dage tidligere var Niels Mandrup dog blevet begravet i Hvidbjerg kirke.Fra samme år, 1785, kendes en indberetning til Rentekammeret i København omkring hovedgårde og bøndergods. Heri nævnes Glomstrup med 29 tdr. hartkorn hovedgårdsjord, samt 39 gårde og 31 huse bøndergods, hvis hartkorn dog ikke er oplyst. Om gårdens drift fortælles, at hovedgårdsjorden for det meste blev drevet af hovbønder.Enken Anna Marie Erslev blev boende på Glomstrup nogle år efter mandens død.Den 23. juni 1788 solgte Anna Marie Erslev (gift Iisager første gang altså tip-tip-tip-oldemor) Glomstrup hovedgård og bøndergods, som på det tidspunkt udgjorde 129 tdr. 3 sk. 3fdk. ¾ alb. hartkorn.Dagen før salget, den 22 juni, havde Anna Marie udstedt skøde til Hagen Jørgensen på Ørndrup på 56 tdr. 0 sk. 1 fdr. 5/6 alb. Hartkorn bøndergods i Sundby og Rakkeby, foruden Rakkeby Søndermølle, det hele for en pris af 1300 rdl. Selv flyttede Anna Marie til Søndergård i Redsted sogn, som hørte under Glomstrup gods. Anna Marie valgte at beholde den, og det var formentlig hende, der opførte det grundmurede stuehus, som ifølge indskriften på et gammelt dørtræ, skulle være opført 1793. Søndergård havde på det tidspunkt omkring 9 ½ tdr. hartkorn. Anna Marie døde på Søndergård, men nåede at sætte sig minder der, så sent som 1920 kaldtes en lille toft ved gården, stadig Fruetoft efter hende.Året efter salget af Glomstrup, den 7. februar 1789 udstedte Hagen Jørgensen til Ørndrup, en obligation på 3000 rdl. til salig Niels Nandrups enke, hendes børn og livsarvinger, nemlig Christen Nandrup 1000 rdl., Andreas Iisager 1000 rdl. Anna Laurentia Iisagerog Appellone Iisager hver 500 rdl.\nNB: Efter hvad jeg har læst fik piger altid kun det halve af hvad drengene fik.I bogen om Rindum sogn har forfatteren Kr. Susgaard skrevet følgende om Isagergaard :Der findes spredte oplysninger forholdsvis tidligt om mænd i Isager, med navn Eggert. I 1485 optræder i et tingsvidne der formentlig er ham, hvorom det senere hedder : Breff aff Hingherritz ting, atte Eggert er dømt til at sware Niels Clementzen på Kronens vegne af forne Yssaggergaard. Rigsråd Niels Clementsen døde i 1518.Af kirkeregnskabsbogens hovedstol i 1655 fremgår, at der til kirken var givet ( siden er forvildet og fraforvendt ) jord af Eggert Jensens gård : Sammenhængen godtgør, at gården er Isager. Ligeledes af Villand Eigertsens gård ( Isager ? ). De anførte tider anno 27 og anno 33 må vel gælde 1600-tallet. Gaver som betaling for sjælemesser ophørte ellers ved reformationen ( 1536 )Efter skattemandtal 1610 sidder i Isager Laurids Andersen, ligeledes i 1636, efter lensjordebogen. 1640 og -64 er det Iver Lauridsen. 1664 var Isager blandt kronens salg til Rysensteen, hvorfra, så vidt ses, kronen generhvervede Isager og solgte gården til Søgaard, antagelig omkring 1720. Fra Søgaard kom Isager i selveje ved skøde i 1805.Fæster i 1680,erne var Eskild Eskildsen, 1726 og senere omtales Niels Isager og hustru som faddere ; det anmærkes at Niels Isagers rette navn er Niels Eskildsen eller Eskesen. Fra 1751 nævnes Just Thøgersen Isager, der død i 1767. Enken Sidsel Pedersdatter gifter sig året efter med Christian Nielsen Stræde fra Holmsland. Thøger Justesen, 34, der i 1787er karl i gården, er nok søn af konens første ægteskab. Chr. Isager dør i 1797, 56 år gammel, enken 2 år efter, 80 år gammel.\nDe nye husfolk, der vist kom i gårde ved 1795, Svend Mouridsen og Maren Andersdatter Blaakjær, var vist udensogns fra. Svend Mouridsen, der blev selvejer og sognefoged, omkom på tragisk vis i en snestorm i 1816.****************************************************************************************************************** 3\n• Konfirmation, 1726, Rindum Sogn I Hind Herred, Ringkøbing Amt.\nMads blev gift med Dorthea Lauridsdatter Noe, datter af Laurids Jakobsen Noe og Ane Christensdatter, den 1 Dec. 1746 i Ringkøbing Sogn I Hind Herred, Ringkøbing Amt.1 (Dorthea Lauridsdatter Noe blev født den 28 Sep. 1717 i Ringkøbing Sogn I Hind Herred, Ringkøbing Amt, dåb i 1717 i Ringkøbing Sogn I Hind Herred, Ringkøbing Amt, døde den 9 Dec. 1758 i Hvidbjerg Sogn I Morsø Sønder Herred, Thisted Amt og blev begravet den 14 Dec. 1758 i Hvidbjerg Sogn I Morsø Sønder Herred, Thisted Amt.)\nMads blev derefter gift med Anne Marie Erslev, datter af Andreas Nielsen Erslev og Else Berntsdatter, den 15 Jan. 1762 i Nykøbing Kirke I Nykøbing Mors Sogn I Morsø Sønder Herred, Thisted Amt.1 (Anne Marie Erslev blev født i 1741 i Aalborg sogn, Fleskum herred, Aalborg amt 1, dåb den 26 Sep. 1741 i Budolfi kirke, Aalborg sogn, Fleskum herred, Aalborg amt, døde den 19 Apr. 1812 i Redsted Sogn I Morsø Sønder Herred, Thisted Amt og blev begravet den 28 Apr. 1812 i Redsted kirke I Morsø Sønder Herred, Thisted Amt.)\n3 Skrift fra Christine Isager fra Fuglebjerg 1965.


Psykolog Jane Bruun, København ( 2100 ) - GoMentor.com\n- Autoriseret Psykolog\n1998 , Gestalt terapi 1993 , Psykologisk kandidateksamen ved Københavns Universitet Medlem af:\nForeningen har en lang række anbefalinger til udøvelse af psykoterapi, testarbejde, evidensbaseret praksis mv. Om Jane Bruun\nwww.gomentor.com/da/janebruun/ Jeg har bred erfaring, psykologfagligt, som erhvervspsykolog og leder samt, som coach for både topledere, ledere og medarbejdere inden for forskellige brancher. I to omgange har jeg været leder af en afdeling, hvor jeg varetog ledelse af personale, havde ansvaret for det faglige niveau samt stod for vedligeholdelse og udvikling af testsystemer.Frem til 1996 arbejdede jeg overvejende med psykoterapi, rådgivning, supervision af læger og sundhedspersonale, test og vurdering af psykiatriske patienter og undervisning. Jeg har gennem tiden arbejdet med følgende områder: Psykoterapi, herunder med mennesker som lider af stress i forskellige grader. De senere år er mit fokus overvejende på områder som lederudvikling, teambuilding, coaching på forskellige niveauer samt som proceskonsulent og undervisning. De forskellige områder er besrkevet kort herunder:Individuel Coaching - få den optimale problemløsning og skab værdi!Coachforløb kan anvendes, når man ønsker at arbejde med specifikke problemer. I de senere år har mit fokus kan være på personlig udvikling, work/life balance, eller der skal arbejdes med en ændring af adfærd. Måske er medarbejderen havnet i en situation, som har ført til stress, og der skal hjælp til at håndtere dette? Coaching af ledere og topledere, executive coaching – få et fortroligt og effektivt udviklingsrumCoaching af ledere anvendes, når en leder eller topleder ønsker at udvikle sine kompetencer. Målet kan være tilpasning af den personlige stil, en bedre stresshåndtering eller implementering af forandrings- processer, hvor lederkulturen er i centrum. Der kan være tale om større forandringsprocesser, ændringer af virksomhedskultur, f.eks. ved fusioner. Få større effektivitet, fokus og merværdi.Startpakke til nye ledere – eller kommende ledere - talentudviklingDette er et forløb med en lederanalyse med individuel gennemgang, samt 2 coach-sessioner. Mange nye eller kommende ledere har haft stor glæde af denne ”startpakke” og har undgået de værste begynderfejl og har fået støtte til at varetage deres første lederjob med succes. Vurdering/testning af slutkandidater - professionel vurdering – undgå fejlansættelser!En professionel rekruttering af job kandidater fortjener et professionelt beslutningsgrundlag og en god og sammenhængende vurderingsproces. En vigtig del af sådan en proces er ’Det tredje øje’ i form af kvalificeret testning fortaget af en erfaren test- og erhvervspsykolog. I vil her få et kvalitativt løft af jeres proces samt en præcis og genkendelig tilbagemelding på en ordentlig måde. Vurdering af ledere og nøglemedarbejdere - afklarings- og udviklingsforløbFastholdelse og udvikling af medarbejdere og ledere er en stadig proces. For at optimere et beslutnings- grundlag og en intern karrierer planlægning, er det en god ide at inddrage vurdering og test foretaget af en erfaren erhvervs- og testpsykolog. En vurdering vil konkretisere ressource- og udviklings områder og optimere beslutningsgrundlaget. Har alle har en effektive problemløsning!Udvikling af gruppe - fra gruppe til team Det kan være en ledergruppe, afdeling eller andre grupper. Udvikling for grupper/teamet med personanalyse og coach, er kvalitativ teambuilding, som virker på den lange bane. Processen kan være kortvarig eller forløbe over en længere periode. Få en præcis analyse, en værdiful proces og sikkerhed for forandring. Organisationsudvikling – fra top til bund Formålet er ændring af den samlede virksomhedskultur, øget fokus på styrke- og udviklingsområder, eller teambuilding i forbindelse med sammenlægninger. Samtidig udvikling for fra topledergruppen og ned gennem organisationen med personanalyse og coach, er kvalitativ organisationsudvikling, som virker på den lange bane. Vær sikker på at de strategiske beslutninger bliver implementeret effektivt.Outplacement/genplacering - og karriererådgivning Der skal støttes op om hele den proces der omhandler det at skifte job Situationen kræver et nyt fokus på egne kompetencer og muligheder, samt støtte til at formulere ansøgninger og udforme CV. Og hjælp til at analysere job markedet. Måske er det mange år siden der sidst blev søgt job? Jeg har kontor på Østerbro.\nBusiness Coach face2face\nBusiness Coaching - skype eller tlf\nCoaching -skype eller tlf\nSupervision - -skype eller tlf\nVermundsgade 38A, 2. sal th.


23-04-2018 kl. 17:30\nNr.97 - Godkendelse af dagsordenen\nNr.98 - Deltagelse af medarbejderrepræsentanter fra kommunens hovedudvalg\nI tilknytning til budgetprocessen i Fredensborg Kommune har Økonomiudvalget dialog med medarbejderrepræsentanter fra kommunens hovedudvalg.\nFra hovedudvalget deltager: Næstformand Claes Kastbjerg FTR for DLF og Jan Vangmand TR for BUPL.\nØkonomiudvalget drøftede kommunens økonomi med repræsentanterne for hovedudvalget og de fremadrettede perspektiver.\nNr.99 - Indstilling til detailhandelsdirektivet\nDer skal tages stilling til, om kommunen skal supplere eller ændre det indsendte ønske til Erhvervsstyrelsen om aflastningsområder i Kokkedal.\nPlanloven blev med virkning fra den 15. juni 2017 ændret, bl.a. med hensyn til detailhandelsbestemmelser. Der gives bl.a. mulighed for etablering af aflastningsområder i byer, hvor der er tilstrækkeligt kundegrundlag. For hovedstadskommunerne gælder særlige regler om centerstrukturen, som er fastlagt i et landsplandirektiv for detailhandel i hovedstadsområdet. Med henblik på at give kommunerne i hovedstadsområdet samme muligheder som i resten af landet, har staten igangsat en revision af detailhandelsdirektivet.\nByrådet besluttede d. 25. september 2017, efter anbefaling fra Plan-, Miljø- og Klimaudvalget, samt Økonomiudvalget, at fremsende ønske om, at detailhandelsdirektivet skulle indeholde mulighed for etablering af to nye aflastningsområder i Kokkedal, med baggrund i to konkrete projektønsker for hhv. Kokkedal Industripark og Cirkelhuset. Referat fra Byrådets møde om sagen fremgår som elektronisk bilag.\nAdministrationen har efterfølgende holdt møde med Erhvervsstyrelsen vedr. indsendte ønsker til revision af detailhandelsdirektivet. Dette møde har givet anledning til dette dagsordenspunkt. Da Erhvervsstyrelsen forventer at sende detailhandelsdirektivet i offentlig høring snarest, har Fredensborg Kommune fået svarfrist ultimo april. Mødet med Erhvervsstyrelsen giver anledning til at ændre kommunens ønsker om aflastningscentre til at være en bymidte i Kokkedal.\nMøde med Erhvervsstyrelsen\nBorgmesteren fremsendte d. 13. december 2017 et brev til erhvervsminister Brian Mikkelsen. I brevet lægges op til dialog om aflastningsområderne i Kokkedal. Erhvervsministeren svarede, at han desværre ikke havde mulighed for selv at indgå i en sådan dialog, men bad Erhvervsstyrelsen om at varetage dialogen med Fredensborg Kommune. Dette udmøntede sig i et møde mellem Erhvervsstyrelsen og administrationen d. 11. april 2018.\nPå mødet påpegede Erhvervsstyrelsen, at de aktiviteter som kommunen ønsker ved Cirkelhusgrunden, er meget lig de aktiviteter man normalt forbinder med en bymidte. Området påtænkes nemlig ikke kun at skulle indeholde større udvalgsvarebutikker. Der planlægges også for skole, restauranter, caféer, fitness center, hotel, legeland og biograf, altså en blanding af underholdning, kulturelle tilbud og butikker, hvilket er kendetegnede for en velfungerende bymidte. Det blev herudover påpeget, at Cirkelhusgrunden ligger lige op til bydelscenteret Egevangen, som bl.a. indeholder kommunens rådhus og supermarkeder. Dette område kunne indtænkes i udlægningen af en ny bymidte i Kokkedal, således at den kom til at gå på tværs af Donse Å. På denne måde kunne de væsentligste aktiviteter i Kokkedal samles i ét område – en ny bymidte.\nErhvervsstyrelsen påpegede i kontekst til ovenstående, at områdets ’bymidtemæssige karakter’ samtidig gør, at ønskerne ikke harmonerer med formålet med aflastningsområder, som er, at aflaste bymidten ved at give plads til butikker, som ikke uden videre kan placeres i bymidten – eksempelvis store udvalgsvarebutikker. Da der ikke findes en bymidte i Kokkedal, og da nærmeste bymidte ligger i Hørsholm Kommune, vil de konkrete ønsker om udlæg af aflastningsområder i Kokkedal, være svære at forene med det overordnede formål med aflastningsområder.\nPå baggrund af mødet med Erhvervsstyrelsen, er det administrationens vurdering, at der næppe vil blive givet tilladelse til udlæg af aflastningsområder i Kokkedal. Administrationen vurderer, at muligheden for at kunne realisere projektet på Cirkelhusgrunden opnås, ved at fremsende ønske om kompetence til at kunne udlægge bymidte ved Cirkelhusgrunden og Egevangen. Administrationen vurderer, at dette ønske kan fremsendes på to måder:\nØnsket om bymidte fremsendes med forrang over tidligere fremsendt ønske om aflastningsområder, således at kommunen helst vil have mulighed for udlæg af bymidte, og kun i tilfælde af dette ikke kan lade sig gøre, ønsker kompetence til udlæg af aflastningsområder.\nØnsket om bymidte fremsendes som alternativ til tidligere fremsendt ønske om aflastningsområder, således at kommunen helst vil have mulighed for udlæg af aflastningsområder, og kun i tilfælde af dette ikke kan lade sig gøre, ønsker kompetence til udlæg af bymidte.\nAdministrationen anbefaler at man først og fremmest anmoder om mulighed for udlæg af ny bymidte. Som Erhvervsstyrelsen påpegede på mødet d. 11. april 2018, så er de ønskede aktiviteter ved Cirkelhusgrunden ikke det der er påtænkt som indhold i aflastningsområder, men i højere grad det man forbinder med en velfungerende bymidte. Da Kokkedal ikke har en samlende bymidte, vil det være oplagt at bruge udviklingen af Cirkelhusgrunden, som et afsæt til at samle Kokkedals byliv omkring en række forskellige aktiviteter, services og butikker ved Egevangen og Cirkelhusgrunden. Herudover vil kompetencen til udlæg af bymidte i stedet for aflastningsområde, giver kommunen langt større frihed til selv at bestemme hvad området skal indeholde, og hvordan området skal afgrænses geografisk. Administrationen skal gøre opmærksom på, at en for prioritering af bymidte frem for aflastningsområder, vil betyde at Kokkedal Industripark fremadrettet kun vil kunne benyttes til pladskrævende varer og ikke som aflastningsområde, således som der var ansøgt om, men som kommunen i 2017 udlagde området til.\nForskellen mellem bymidte og aflastningsområde er vedlagt som bilag.\nAt Fredensborg Kommune anmoder Erhvervsstyrelsen om kompetence til udlæg af ny bymidte ved Egevangen / Cirkelhusgrunden i Kokkedal, og at der som alternativ ønskes kompetence til udlæg af aflastningsområder ved Cirkelhusgrunden og Kokkedal Industripark.\nAt Fredensborg Kommune fastholder anmodningen til Erhvervsstyrelsen om kompetence til udlæg af nye aflastningsområder ved Kokkedal Industripark og Cirkelhusgrunden, og at der som et alternativ til denne anmodning ønskes kompetence til udlæg af ny bymidte ved Egevangen / Cirkelhusgrunden.\nMed henvisning til for det idegrundlag som lå til grund for Byrådets anmodning – godkendt af Byrådet den 25. september 2017 - om udpegning af arealet omkring det nuværende Cirkelhuset, så anbefales administrationens indstilling punkt 1 med følgende uddybende bemærkninger:\n•Fredensborg Kommune forudsætter, at området udvikles inden for rammerne af byrådets beslutning den 18. september 2017 og dermed skabe mulighed for udvikling af projektet, herunder mulighed for en ny skole (NGG) pladskrævende varebutikker, flere udvalgsvarebutikker, hotel, kulturelle funktioner som legeland, biograf, fitnesscenter mv. samt med hotel, boliger og ungdomsboliger i henhold til gældende regler.\n•Dagligvarer indgår ikke i plangrundlaget, idet eksisterende dagligvarestruktur ønskes bibeholdt.\n•Fremtidige ændringer sker inden for de rammer, der var tænkt for aflastningscentre og pladskrævende varer.\nAflastningsområder og bymidter.pdf\nPlanloven paragraf 29 b.pdf\nPlanloven paragraf 28.pdf\nForslag til revi af landsplandirektiv.pdf\nMail fra Anders Hessner til Brian Schou til sag nr 99.pdf\nMail fra Brian Schou til sag nr 99.pdf\nNotat til sag nr 99 - Indstilling til detailhandelsdirektivet.pdf\nNr.106 - Godkendelse af regnskab 2017 for Nordsjællands Brandvæsen\nByrådet skal godkende regnskab for 2017 for Nordsjællands Brandvæsen.\nBeredskabskommissionen i Nordsjællands Brandvæsen har på sit møde den 20.3.2018 behandlet regnskabet for 2017.\nDet samlede resultat for Nordsjællands Brandvæsens årsregnskab i 2017 udgør et merforbrug på kr. 886.000,-.\nDriftsregnskabets resultat på brandopgaver viser et overskud på kr. 57.000,- . Der udestår stadig en endelig effekt af besparelsespotentialerne ved sammenlægning af de tre beredskaber i 2015. Således er der stadig udgifter til opsagte medarbejdere i forbindelse med personalereduktion helt ind i 2018. Dertil kommer at den risikobaserede dimensionering ikke er fuldt implementeret endnu, hvorfor den fulde effekt af besparelsespotentialet endnu ikke er opfyldt. Men ved generel tilbageholdenhed på beredskabets øvrige områder ender resultatet for brandopgaver i balance.\nResultat vedrørende serviceopgaver udviser et merforbrug på kr. 943.000,-. De væsentligste årsager er et merforbrug på Kørselstjenesten samt forskydninger af indtægter fra fondsmidler til brandkadetter, hvor udgiften har været afholdt i 2017, men indtægten først forventes udbetalt i 2018.\nÅrets samlede driftsresultat udgør et merforbrug på ca. 886.000 kr.\nI de følgende afsnit uddybes de driftsmæssige regnskabsresultater for de to områder, brand og service, særskilt.\nDet samlede driftsregnskab på brand viser et overskud på ca. 57.000 kr.\nI driftsresultatet tages der højde for en fejl i huslejekontrakten med Hørsholm kommune, hvor kontrakten fejlagtigt indeholder arealer, der ikke vedrører de beredskabsmæssige opgaver. De afholdte udgifter på arealerne, er opgjort til 597.000 kr. Tilgodehavendet indgår i balancen under kortfristede tilgodehavender, der forventes indfriet i 2018.\nDer er indgået huslejekontrakter med tre af de fire ejerkommuner, men der udestår stadig aftaler på to lokationer i den sidste kommune. Principperne for alle huslejekontrakterne er givet i form af en uvildig ejendomsmæglers markedsvurdering af huslejepriserne på de respektive lokationer. Prisniveauet fra ejendomsmæglerens basisvurderingsrapporter har været retningsgivende for huslejen på lokationerne i 2017, hvor der endnu ikke er indgået en endelig huslejekontrakt.\nEn af Nordsjællands Brandvæsens målsætninger er, at skabe et råderum til investeringer i udvikling af beredskabet.\nI 2017 har der været særlig fokus på investeringer i udskiftning af servere på Vagtcentralen i forlængelse af harmoniseringen af de tre tidligere beredskabers vagtcentraler. Beredskabskommissionen godkendte den 15. juni 2017, at beredskabet investerede i udskiftning af servere med finansiering via egenkapitalen, som forventes tilbagebetalt over en 5-årig periode.\nSamtidig har der været særlig fokus på at optimere Nordsjællands Brandvæsens IT-infrastruktur. Der er i 2017 udført en analyse af rationalerne i en øget digitalisering af Nordsjællands Brandvæsen for at optimere arbejdsgange samt sikre et stabilt administrativt workflow, der kan styrke en høj kvalitet i beredskabets opgaveudførelse.\nBesparelserne ved personalereduktion, som blev iværksat ved sammenlægningen i 2015 indtræder med en del forskydninger som følge af de pågældende medarbejderes ansættelsesmæssige vilkår. En væsentlig del af besparelsen er indhentet allerede i 2016, men den fulde effekt af besparelserne ved personalereduktionen opnås først med udgangen af 2018.\nPå grund af Helsingør kommunes udtræden blev implementering af den risikobaserede dimensionering forsinket, hvorfor investeringer er påbegyndt i 2017 med indkøb af pionermateriel fordelt på køretøjer på stationerne. Samtidig har Nordsjællands Brandvæsen opnået succes ved rekruttering af deltidsbrandmænd i organisationen. Der har således været udgifter til grunduddannelse af en del nye medarbejdere i 2017.\nDer udestår fortsat investeringer som forventes afholdt i 2018, herunder investeringer i materiel og køretøjer, herunder et pionerkøretøj samt yderligere kompetenceudvikling af deltidsbrandmændene.\nForventningen til det samlede resultat på brand i 2017 var således et resultat, hvor de forudsatte besparelser endnu ikke er fuldt indfriet, hvilket dels skyldes den forskudte effekt ved den gennemførte personalereduktion og dels at der i 2017 skulle foretages investeringer i forbindelse med sammenlægning af vagtcentralerne og harmonisering af det operative område ved implementering af den nye risikobaserede dimensionering.\nPå serviceområdet er der et samlet merforbrug på ca. 943.000 kr.\nDer har fortsat i 2017 været fokus på revidering af de eksisterende serviceaftaler samt udarbejdelse af nye aftaler på de områder hvor der ikke tidligere er udarbejdet en egentlig skriftlig aftale.\nDer har – som i 2016 – været særlig fokus på de to store områder på serviceområdet, nemlig kørselstjenesten og hjælpemiddeldepoterne.\nKørselstjenesten varetager kørsel af primært borgere, men også mad og biblioteksbøger. Med henblik på at skabe en mere robust og fleksibel enhed, samt styrke professionalismen i opgavehåndteringen er hele kørselstjenesten pr. 1. januar 2017 blevet samlet på en fælles lokation.\nI 2016 var der et merforbrug på ca. 853.000 kr., som i 2017 er reduceret til et merforbrug på ca. 381.000 kr.\nMerforbruget i 2017 skyldes dog primært at området var ramt af to samtidige langtidssygdomsramte medarbejdere samt en engangsinvestering i opsætning af det nye kørselssystem Trapeze for at opnå effekten af de forudsatte målsætninger. Samtidig er der i 2017 indgået nye aftaler med kommunerne i overensstemmelse med målsætningen om at sikre at prisen er beregnet på markedslignende vilkår.\nDer er en vis usikkerhed om en del af lønudgiften til persontransport kan være omfattet af lønsumsafgiftspligt. Der pågår en undersøgelse heraf.\nI fald, der skulle være tale om en forpligtelse vil det ikke ændre på driftsregnskabets resultat, da serviceydelserne i et §60-selskab skal hvile i sig selv. Og derfor vil en eventuel lønsumsafgift tilfalde ejerkommunerne.\nDer pågår aktuelt stadig en genforhandling af aftalen mellem parterne med henblik på indgåelse af en ny aftale i 2018.\nI 2017 vedtog byrådene i Rudersdal, Hørsholm og Lyngby-Taarbæk kommuner at indgå en samarbejdsaftale omkring fælles drift af hjælpemiddeldepot. Samtidig blev Nordsjællands Brandvæsens varetagelse af driften godkendt i de to øvrige ejerkommuner. Det nye fælles hjælpemiddeldepot, som placeres på stationen i Nærum, blev organisatorisk sammenlagt pr. 1. januar 2018. Den fysiske sammenlægning forventes iværksat i 1. kvartal 2018.\nRegnskab 2017, revisionsprotokollat og ledelseserklæring er bilagt sagen.\nGodkendelse meddeles Nordsjællands Brandvæsen.\nAt Byrådet godkender regnskab 2017 for Nordsjællands Brandvæsen.\nLedelsens regnskabserklæring PDF\nRegnskab 2017 for Nordsjællands Brandvæsen - Sagsnr17-18680_Dok#23102-18_v1_Regnskab 2017 -.PDF\nNr.107 - Forsøgsordning for foretræde for fagudvalg\nNr.110 - Lovændring vedr. valgbarhed\nNr.112 - Orientering om ændringer i styrelsesloven\nDenne sag indeholder en orientering til Byrådet om ændringer i den kommunale styrelseslov.\nDer er den 8. februar 2018 vedtaget to ændringslove til den kommunale styrelseslov.\nDen ene lov vedrører en afskaffelse af halvårsregnskab. Loven ophæver § 36, stk. 2 og § 45 a, om halvårsregnskaber. Det er på baggrund af et frikommuneforsøg, som bl.a. Fredensborg Kommune har deltaget i, at regeringen har vurderet, at kravet om udarbejdelse af halvårsregnskab er blevet overflødigt. Loven er en udmøntning af aftalen mellem regeringen og KL om kommunernes økonomi for 2018.\nLoven træder i kraft den 1. maj. 2018\nDen anden lov er en ændring af styrelseslovens § 60, som vedrører en ophævelse af godkendelseskravet for små kommunale selskaber.\nI aftalen mellem regeringen og KL om kommunernes økonomi for 2018 blev det aftalt, at arbejde for en forenkling af reglerne om godkendelse af kommunale fællesskaber i styrelseslovens § 60, for at gøre det enklere og mere fleksibelt for kommunerne at samarbejde i kommunale fællesskaber om opgaveløsningen.\nFredensborg Kommune deltager i flere kommunale fællesskaber, der er omfattet af styrelseslovens § 60, bl.a. Nordsjællands Park og Vej, Nordsjællands Brandvæsen og I/S Nordfors.\nLovændringen medfører, at kommunale fællesskaber, som opfylder kriterierne i revisorlovens § 1, stk. 1, nr. 4, ikke kræver godkendelse af Ankestyrelsen. Det drejer sig om kommunale fællesskaber, der i to på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet ikke overskrider to af følgende størrelsesgrænser: en balancesum på 44 mio. kr., en nettoomsætning på 89 mio. kr. og et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 50.\nKommuner, der deltager i kommunale fællesskaber, som er omfattet af loven, skal orientere Ankestyrelsen om indgåelse, ophævelse og udtræden af aftalerne.\nFor de kommunale fællesskaber, der allerede eksisterer og som er godkendt af Ankestyrelsen, betyder lovændringen, at disse fremover vil kunne ændre vedtægterne uden Ankestyrelsens godkendelse, såfremt fællesskaberne opfylder kriterierne for at kunne oprettes uden Ankestyrelsens godkendelse. Hvis et fællesskab, som i medfør af lovændringen er etableret uden godkendelse af Ankestyrelsen, på et tidspunkt har vokset sig større og ikke længere opfylder bestemmelserne for at være undtaget fra godkendelseskravet, vil vedtægtsændringer fremover kræve Ankestyrelsens godkendelse.\nDet forhold, at Ankestyrelsen efter lovændringen ikke har kompetence til at godkende oprettelsen af små kommunale fællesskaber, betyder ligeledes, at Ankestyrelsen ikke har kompetence til at godkende, at en kommune udtræder af et fællesskab, der er omfattet af loven, og at Ankestyrelsen heller ikke kompetence har til at fastsætte vilkårene for, at en kommune kan udtræde af et fællesskab, der er omfattet af loven. Såfremt der ikke i forbindelse med etableringen af det kommunale fællesskab er fastsat bestemmelser om udtræden, eller kommunerne ikke kan blive enige herom, kan vilkårene for udtræden af et kommunalt fællesskab, der er omfattet af loven, kun fastsættes af domstolene.\nDet fremgår af loven, at der i aftaler om kommunale fællesskaber, der er omfattet af loven, kun kan fastsættes vilkår om, at det kommunale fællesskab yder diæter og erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste efter reglerne i styrelseslovens § 16 a, stk. 2 og 3, til medlemmerne af bestyrelsen for det kommunale fællesskab. Der er således ikke mulighed for, ej heller med Ankestyrelsens godkendelse, at fastsætte bestemmelser om vederlag for bestyrelsesmedlemmerne. Vedtægtsbestemmelser om vederlag, der er godkendt af Ankestyrelsen inden lovens ikrafttræden, berøres ikke af lovændringen.\nLov om kommunernes styrelse, jf. lovbekendtgørelse nr. 2 af 4. januar 2018, som ændret ved LFV 2018 78 af 8. februar 2018 om ophævelse af godkendelseskravet for små kommunale fællesskaber, og LFV 2018 79 af 8. februar 2018 om afskaffelse af halvårsregnskab.\nNr.113 - Verserende retssager\nØkonomiudvalget har anmodet om en løbende orientering, om de retssager, som kommunen er involveret i.\n- Anlæg af cykelsti langs Humlebækvej. Grundejer har anlagt sag mod kommunen for at få underkendt ekspropriation til anlæg af cykelsti.\nSenest har retten i Helsingør truffet afgørelse i spørgsmålet om erstatningsfastsættelse, idet grundejer har indbragt taksationskommissionernes afgørelser for domstolene. Retten frifandt kommunen ved at stadfæste kommissionernes erstatningsfastsættelse. Sagen er anket til Østre Landsret både for så vidt angår ekspropriationens gyldighed og erstatningens størrelse,\n- Anlæg af cykelsti langs Lågegyde. Grundejer har anlagt sag mod kommunen med påstand om hel eller delvis underkendelse af ekspropriationen,\n- Sag omhandlende fredning. Kommunen er stævnet med påstand om, at påbud om fjernelse af hegn kendes ugyldigt, idet sagsøger mener, at forholdet ikke er omfattet af fredningen,\n- Kommunen er stævnet for betaling for behandling for anonym alkoholbehandling – relation til frikommuneforsøg,\n- Sagen vedr. skydebanerne i Langstrup Mose. Kommunen er sagsøgt for at få fastslået, om kommunen har forsømt sin tilsynsforpligtelse,\n- Kommunen har anket kendelse fra Klagenævnet for Udbud i sag om rengøringsudbuddet til byretten,\n- Kommunen er stævnet i sag om ophævelse af kontrakt – se særskilt orientering i lukket sag.\nNr.115 - Status på Klimatilpasningsplan 2014, forslag til Klimatilpasningsplan 2018 og Kommuneplantillæg nr. 4\nAnbefaler Plan-, Miljø,- og Klimaudvalgets indstilling\nNr.117 - Nedrivning af bebyggelsen og opførelse af nyt enfamiliehus, Sørupvej 41 i Sørup\nNr.118 - Kapacitet i dagplejen jf budgetforlig 2018 - 2021\nI Budgetforlig 2018 – 2021 er der besluttet en mindre reduktion i kapacitet i dagplejen. I 2018 udgør besparelsen 0,25 mio. kr. og fra 2019 og frem 0,5 mio. kr. Det skal besluttes, hvordan budgetforligets aftale skal udmøntes i lyset af, at der aktuelt kan konstateres en stigende efterspørgsel efter 0-2 års dagtilbud særligt i Fredensborg og Humlebæk bysamfund herunder stigende efterspørgsel efter dagpleje.\nEfterspørgslen efter dagpleje har været faldende i sidste byrådsperiode. Kapaciteten i dagplejen er løbende blevet tilpasset den faldende efterspørgsel, som blandt andet har haft sammenhæng med det faldende børnetal i perioden. Tilpasningen har skullet tage hensyn til muligheder for omplacering af medarbejdere og varsler for opsigelse i yderste konsekvens.\nBehov for dagplejepladser i 2018 og fremover\nAdministrationen har undersøgt, hvorledes en mindre reduktion af kapaciteten i dagplejen kan udmøntes i de fire bysamfund i 2018 og frem.\nEn opgørelse i første kvartal 2018 viser imidlertid, at den generelle efterspørgsel efter 0-2 års dagtilbud er stigende. Den øgede efterspørgsel dækker også dagpleje, hvor der især opleves en stigning i Fredensborg og Humlebæk bysamfund. Det betyder, at der potentielt vil være behov for en udvidelse af dagplejen i 2018 for at kunne imødekomme efterspørgslen. Det betyder også, at der højst sandsynligt vil være behov for mindst det samme antal dagplejepladser i overslagsårene som i 2018. Set i det lys kan besparelsen besluttet med budget 2018-2021 nu synes uhensigtsmæssig.\nAdministrationen vurderer derfor, at der er behov for at drøfte en alternativ udmøntning af besparelsen.\nAdministrationen anbefaler, at reduktionen på 0,25 mio. kr. i 2018 finansieres af de overførte midler til dagpleje fra 2017 indenfor 3 pct. overførselsrammen.\nBesparelsen for overslagsårene vil blive indarbejdet i budget 2019-2022, der skal endelig godkendes med vedtagelsen af budgettet i efteråret. Besparelsen på 0,5 mio. kr. årligt vil da skulle findes gennem en kombination af en mindre nedsættelse af børnebeløbet og en besparelse på fællesområdet og vil indgå i de samlede tilpasninger af budgettet.\nSåfremt besparelsen på dagplejen fastholdes, så vil der – ikke mindst i lyset af den stigende efterspørgsel – være en risiko/mulighed for at flere vælger privat dagpleje.\nMed forslaget om kompenserende besparelser inden for politikområdet har sagen ingen bevillingsmæssige konsekvenser.\nDa besparelsen på dagplejen er en del af budgetforliget for 2018-2021 anbefaler administrationen, at sagen, hvis den administrative indstilling følges, videresendes til orientering i Økonomiudvalget.\nDagtilbudsloven, Budgetforlig 2018 – 2021\nAt den vedtagne besparelse i 2018 på 0,25 mio. kr. på reduceret kapacitet i dagplejen jf. budgetforlig 2018 - 2021 finansieres af de overførte midler til dagpleje fra 2017 indenfor 3 pct. overførselsrammen.\nAt den vedtagne besparelse i 2019 – 2021 på 0,5 mio. kr. på reduceret kapacitet i dagplejen jf. budgetforlig 2018 - 2021 indarbejdes som en generel reduktion med vedtagelsen af budget 2019-2022.\nAnbefaler administrationens indstilling punkt 1 – 2.\nGodkender Børne- og Skoleudvalgets indstilling.\nNr.119 - Orientering\nOrientering vedr. 3B og KAB\nHenvendelse fra Hørsholm Kommune\n121. Godkendelse af dagsordenen - Lukket\n122. Forlig om skelforretning - Lukket\n123. Retssag om ophævet kontrakt - Lukket\n124. Implementering af økonomi- og lønsystem - Lukket\n125. Orientering – Lukket\n125. Orientering - Lukket\n122. Godkendelse af dagsordenen - Lukket\n123. Forlig om skelforretning – Lukket\n124. Retssag om ophævet kontrakt – Lukket\n125. Implementering af økonomi- og lønsystem – Lukket\n126. Orientering – Lukket\nNr.121 - Fordeling af indendørs banetid i tennishallen i Humlebæk Idrætscenter


Mød Drytech på forbruger- og boligmessen i Forum i Horsens\nHjem/Nyheder/Mød Drytech på Forbruger- og boligmessen i Forum i Horsens\nPå Forbruger- og boligmessen, der foregår i Forum i Horsens den 12.-13. november, kan du tale med Drytechs konsulenter om, hvordan du nemt kan komme af med fugten. Det kræver blot et lille indgreb i kælderen. Hos vores konsulenter på messen kan du også bestille et uforpligtende og gratis fugttjek af din kælder. Find os på stand 96.\nI Østjylland har Drytech allerede hjulpet mange familier med at få en tør kælder og dermed øge værdien af deres bolig.\nDrytech har udviklet en gratis fugtguide, der trin for trin forklarer, hvordan du undersøger, om du har fugt, skimmelsvamp eller andre fugtskader i kælderen, og hvordan du kommer fugtproblemer til livs. Du kan bestille fugtguiden på messen eller her.


Tilmelding hold og venteliste | Himmelev Rideklub (HIRK)\nVelkommen til Himmelev Rideklubs tilmeldings- og betalingsside\nLæs nedenstående vejledning og klik derefter på linket nederst for at komme i gang.\nSådan gør du ved tilmelding og opskrivning til venteliste:\n1. Klik på “Opret profil” i øverste venstre hjørne. Du skal oprette profilen på den person, der skal tilmeldes – også hvis den person er et barn. Du kan sagtens oprette flere familiemedlemmer på samme login, men hver skal have sit eget brugernavn.\n2. Klik dernæst på “Holdtilmelding” og vælg det hold eller tilbud du vil tilmeldes og betal. Er pladsen ledig vil du med det samme tilbydes pladsen og dermed kunne starte til næste den første. Er der venteliste, vil du tilmeldes ventelisten til holdet og kun opkræves 1% i tilmeldingsgebyr. Jf. også regler for ventelisten nedenfor i afsnittet ”Tilbud fra ventelisten”.\nDer gælder følgende regel:\nAlle brugere af rideklubben skal være medlem af klubben og betale et månedligt kontingent. Juli måned er dog undtaget og det sikrer systemet du ikke trækkes for, da vi har lukket i juli for undervisning.\nTil alle begynderhold er kontingentet indlagt som en del af prisen for holdet du tilmelder dig. Det koster derfor månedligt det beløb som der står angivet udfor holdet, du tilmelder dig.\nHvis du er ridehuskort bruger eller opstalder gælder ligeledes at kontingents opkrævningen er indlagt i den samlede pris der angives for “varen” du booker. Kommer du udefra og rider på en privat hest og ikke har ridehuskort skal du desuden tilmelde dig et kontingent også.\nØnsker du at tilmelde dig et spring, PG hold eller part skal du først være tilmeldt et dressurhold med kontingent opkrævning.\n2A. Tilmelder du dig et rideskolehold og er du allerede tilmeldt et hold med kontingent, skal du vælge et nyt holdtilbud uden et kontingent, ellers trækkes du to gange for dette. Er du I tvivl om dette så kontakt medlemsansvarlig på mailen medlemsansvarlig@hirk.dk\n2B. Tilmelder du dig et rideskolehold uden kontingent og er du ikke allerede tilmeldt et andet hold med kontingent, skal du først oprette dig som medlem og derefter tilmelde dig holdet uden kontingent.\n3. Medbring kvittering for betalt medlemskab og hold første gang, du møder op til ridning eller på et nyt tilmeldt hold.\nBetalingsvilkår – generelt:\n(yderligere betalingsbestemmelser fremgår, når du tilmelder dig betalingen i klubmodul)\nDer vil månedligt blive hævet det beløb, der svarer til de poster du har booket hos Himmelev Rideklub. Den måned hvor du tilmelder dig klubmodul, vil du blive opkrævet et tilmeldingsgebyr på 1% af tilmeldingssummen. Hvis du eksempelvis tilmelder dig måneden før du starter og holdet koster 390,- kr vil du altså opkræves 3,90,- i tilmeldingsgebyr.\nDu vil modtage en e-mail med kvittering, når beløb hæves fra dit betalingskort. Du har mulighed for at logge ind på din profil, hvor du under “Mine tilmeldinger” kan få en oversigt over dine betalinger. Du kan altid henvende dig til vores medlemsansvarlig på medlemsansvarlig@hirk.dk, hvis du har ændringer eller spørgsmål til dit medlemskab.\nHvis du ønsker at udmelde dig, skal du skrive en mail til medlemsansvarlig@hirk.dk. Du kan melde dig ud med 30 dages varsel til udgangen af en måned.\nTilbud fra ventelisten:\nNår der bliver en plads ledig og du allerede går på et rideskolehold, vil du blive spurgt, om du ønsker at flytte hold eller om du vil have en ekstra tilmelding og beholde det hold du allerede er tilmeldt.\nDu har 5 dage til at svare på, om du ønsker den tilbudte plads. Derefter går pladsen automatisk videre til den næste på ventelisten. Du vil en gang mere tilbydes en plads, når der bliver en ledig på det pågældende hold. Svarer du ikke på dette tilbud indenfor 5 dage mister du din plads i køen til holdet.\nSelvom du står først på ventelisten til næste ledige plads, er det ikke sikkert at du tilbydes den første ledige plads. Årsagen hertil er, at der altid vil foregå en afvejning i forhold til, hvilken rytter der forlader holdet og hvilken rytter der kommer til, således at ledige heste passer til den nye på holdet.\nEr du klar til at tilmelde dig skal du nu klikke på dette link i klub-modul.


Damifo opruster med miljøchef - DAMIFO\nDamifo opruster med miljøchef\nFor at imødekomme de øgede krav til dokumentation af virksomhedens overholdelse af miljøregler har Damifo ansat Helene Vastvedt i en nyoprettet stilling som miljøchef. Med stor erfaring og viden på miljøområdet skal hun sikre, at virksomheden er i front for grøn omstilling\n2019 har allerede nu været et begivenhedsrigt år for miljøvirksomheden Damifo i Hedehusene. Den store fremgang i genbrug og genanvendelse kan mærkes hos virksomheden, der i marts flyttede til en ny, forbedret og større plads i Hedehusene, og som nu er klar til at sætte næste offensiv ind. Det sker med ansættelsen af 33-årige Helene Vastvedt som miljøchef i en nyoprettet stilling.\nSom miljøchef skal Helene Vastvedt blandt andet dokumentere, at alle modtage-regler overholdes, styrke virksomhedens dialog med naboer og kommune samt bidrage til positioneringen af Damifo på markedet.\nGenbrug og miljøbevidsthed i byggebranchen er ikke nyt for Helene Vastvedt, der fra tidligere stillinger hos City Container A/S og DanWEEE Recycling A/S har stor erfaring med bæredygtig håndtering af affald på byggepladser under hensyn til love og regler.\nHelene Vastvedt har et stort branchekendskab og en omfattende, faglig og velfunderet viden på miljøområdet, som kan være med til at styrke og videreudvikle virksomheden. Derudover har hun en struktureret tilgang og går op i detaljerne. Og netop det er vigtige kompetencer, når hun skal gennemgå og optimere vores processer, så vi når en endnu større genanvendelsesgrad af det modtagne byggeaffald, ligesom hun er ansvarlig for dokumentation af, at vi overholder alle de miljømæssige love og regler, der ofte ændres, fortæller, John Kahldal, adm. direktør i Damifo.\nDe seneste år er der kommet større fokus på, hvordan vi kan genanvende materialer. Det gælder både private, der i langt højere grad er blevet mere bæredygtige i hverdagen bl.a. via energioptimering, genbrug og mindre kødforbrug, men også virksomheder, der er blevet mere bevidste om, hvordan f.eks. byggematerialer kan genanvendes. En positiv udvikling, hvis man spørger den nye miljøchef.\nJeg har altid gået meget op i genbrug og det at passe på vores miljø. Jeg ser derfor rigtig positivt på den stigende bevidsthed om og fokus på, hvordan vi kan genanvende ting frem for bare at smide ud. Hvis vi alle hver især og sammen gør en ekstra indsats for at sikre den grønne omstilling og blive mere bæredygtige i hverdagen, gør det en forskel og bidrager til, at vi også i fremtiden kan få en bedre verden, siger Helene Vastvedt.\nHos miljøvirksomheden Damifo arbejder man løbende på at udvikle nye teknikker og metoder til at genanvende byggematerialer. Visionen er, at alt, hvad der kommer ind på pladsen, skal genanvendes, og intet skal deponeres. Netop denne tankegang tiltaler Helene Vastvedt.\nJeg har altid været interesseret i udfordringen med at udvikle nye metoder eller forbedre eksisterende metoder til genanvendelse. Det er der rig mulighed for hos Damifo, hvor der er plads til og bliver lyttet til idéudvikling. Samtidig er det en virksomhed i udvikling, så jeg bliver konstant udfordret på alle parametre, siger Helene Vastvedt.\nTil daglig bor Helene Vastvedt i Lyndby sammen med sin kæreste, to bonusbørn og deres to Sankt Bernhards hunde. Hun er aktiv i fritiden med løb og træning og har bl.a. cyklet til Paris med Team Rynkeby.


Nyhedsbrev maj 2019 | Lizette Mode\nDejligt let sommertøj.\nVi glæder os til lunere vejr og det lette tøj. På ginen til venstre en dejlig farverig bluse fra Soulmate, prisen er 400 kr. Den hvide nederdel er fra Brandtex og koster 300 kr. I midten også en bluse fra Soulmate, blusen er med V-udskæring og bindebånd ved hoften, prisen er 400 kr. Den rosa stumpebuks med hvid galon i siden er fra Peppercorn, prisen er 299 kr. Til højre igen en dejlig sommerbluse fra Soulmate, også denne bluse har bindebånd ved hoften og prisen er igen 400 kr. Den hvide capribuks er fra Peppercorn og prisen er 299 kr.\nDen flotte gule farve.\nDer er rigtig mange farver at vælge imellem i denne sæson, her nogle eksempler på den flotte gule farve. På ginen til venstre en tunika med 3/4 ærme fra One Two, prisen er 450 kr. Hertil en beige stumpebuks fra Bessie til 699 kr. I midten en klassisk hvid cowboy jakke fra Fransa, prisen er 500 kr. Den stribede sommerkjole er fra B.Young, prisen er kun 200 kr. På ginen til højre en ensfarvet bluse med et lille mønster fra B.Young, blusen koster 200 kr. Den blomstrede nederdel er også fra B.Young, den er gennemknappet, og i den nye længde, kvaliteten er let viscose, prisen er 400 kr.\nDejlige røde og blå farver.\nDer er også mange røde nuancer og de er altid flotte sammen med blå. Til venstre en bluse fra Fransa, blusen er mønstret på forstykket og ensfarvet blå på ryggen, prisen er 250 kr. Hertil en rød shorts fra Peppercorn til 299 kr. På ginen i midten en rød bluse fra Peppercorn, blusen har et fint motiv af kirsebær på forstykket, prisen er 200 kr. Den lyse blå stumpebuks er fra Bessie, kvaliteten er dejlig let så den passer fint til årstiden, prisen er 699 kr. På ginen til højre en let viscose bluse med et lille skød, blusen er fra Peppercorn og prisen er 299 kr. Hertil har vi sat en rød stumpebuks også fra Peppercorn, buksen har en bred elastik i taljen, prisen er kun 199 kr.\nSort/hvid også til sommer.\nDet sort/hvide er måde klassisk og elegant også til sommer. På ginen til venstre en let bluse fra One Two. Der er printet et lille blankt mønster på blusen, prisen er 399 kr. Den stribede buks er fra B.Young, det er en buks med meget vidde i benene, en buks der kan bruges måde til hverdag og fest, prisen er 400 kr. I midten en sød enkel sommerkjole fra Peppercorn, kjolen er af bomuld og syet med lidt vidde i nederdelen, prisen er 250 kr. På ginen til højre en let viscose top fra B.Young. Toppen har V-udskæring måde for og bag, prisen er 150 kr. Den mønstrede buks er fra Fransa, igen en dejlig let og luftig buks der passer fint til årstiden, buksen koster 300 kr.


Danske sagn. Bind 2 | Evald Tang Kristensen | Køb Danske sagn. Bind 2 som e-bog, epub fra Tales\nDanske sagn. Bind 2 - Evald Tang Kristensen - E-bog\nBag om Danske sagn. Bind 2\nSagn og folklore er en grundsten i den danske kultur, og hver historie viser noget om de mennesker, der har fortalt og genfortalt den i generationer. De danske sagn, som folkemindesamler Evald Tang Kristensen her har samlet i fire store bind, er udelukkende baseret på utrykte kilder og kommer så at sige direkte fra folkemunde. Hvert bind fokuserer på bestemte typer sagn, der alle på sin måde afspejler den danske folkesjæl og historie gennem hundredvis af år. Andet bind fortæller blandt andet om elverfolk og nisser. Mange sagn fortæller, at nisser og elverfolk var onde engle, som Gud havde forvist fra Himmeriget. Nogle faldt ned igennem tagene på gårdene og blev til nisser, og andre endte i moser og blev til elverfolk. Andet bind indeholder desuden en lang række religiøse sagn samt lys og varsler. Evald Tang Kristensen (1843-1929) var en dansk forfatter og folkemindesamler. Han er særligt kendt og elsket for sine genfortællinger af gamle danske eventyr og sagn, indsamling og udgivelse af gamle børnerim og viser samt indsamling af ældre menneskers erindringer om lokalhistorie.\nBeskrivelse af Danske sagn. Bind 2\nAndet bind fortæller blandt andet om elverfolk og nisser. Mange sagn fortæller, at nisser og elverfolk var onde engle, som Gud havde forvist fra Himmeriget. Nogle faldt ned igennem tagene på gårdene og blev til nisser, og andre endte i moser og blev til elverfolk. Andet bind indeholder desuden en lang række religiøse sagn samt lys og varsler.\nBrugerbedømmelser af Danske sagn. Bind 2\nBogen Danske sagn. Bind 2 findes i følgende kategorier:


Asien: Sivende markeder uden for Tokyo - FINANS\nAsien: Sivende markeder uden for Tokyo\nDe asiatiske investorer er langt fra enige om udviklingen onsdag morgen.\n18.06.2014 kl. 07:16\nGeopolitiske bekymringer, Federal Reserves pengepolitiske beslutninger og blandede nøgletal fra Japan og Kina er alle ingredienser i den asiatiske gryderet, som skal serveres for investorerne på den lokale "Happy Grill".\nFælles er en afventende holdning frem til onsdagens afslutning af det to dage lange pengepolitiske møde i den amerikanske centralbanks Federal Open Market Committee. For selv om inflationen tirsdag viste sig at ligge over Federal Reserves målsætning, er den økonomiske vækst næppe stabil nok til at kunne overbevise komite-medlemmerne om, at en stramning er ved at være nødvendig.\n- Det er er usandsynligt, at den amerikanske økonomiske vækst har nået et tilstrækkeligt højt tempo til, at Feds vækstmål er opnåelige. De seneste boligmarkedsdata har været blandede, men inflationsdataene giver ikke Federal Reserve de forsikringer, de søger efter, for at se om ejendomsmarkedet vil støtte et bredere opsving, når renterne normaliseres, siger investeringschef Matthew Sherwood fra Perpetual i Sydney til Bloomberg News.\nTokyo i plus\nDet toneangivende Morgan Stanley Asia-Pacific-indeks uden for Japan ligger medet fald på 0,2 pct. først på eftermiddagen i den centralasiatiske tidszone.\nBørsen i Tokyo ligger i modsætning til de fleste andre asiatiske børser i plus. Det toneangivende Nikkei-indeks stiger 0,8 pct., mens det bredere Topix-indeks øger med 0,7 pct.\nPå det kinesiske fastland er der frygt for, at den kinesiske boligboble er ved at briste. For det indikerer friske tal for boligpriserne i de 70 største byer. Priserne steg i blot 15 af de 70 største byer i forhold til måneden før, og dermed er prisfald i stigende grad blevet dagligdag ifølge dataene fra National Bureau of Statistics i Beijing. Shanghai Composite falder 0,5 pct. mens CSI 300 dropper 0,3 pct.\nBlandt de øvrige børser er kursfald i Sydneys ASX-indeks, Taiwans Taiex-indeks og Sydkoreas Kospi-indeks på henholdsvis 0,2 pct., 0,1 pct. og 0,2 pct., mens Singapores Straits Times stiger 0,1 pct.\nDe amerikanske futures handles med marginale stigninger på under mod 0,1 pct. i Asien.


Apartment Via Vicchio i Greve in Chianti til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Greti, Greve in Chianti, Italien, 50025 - Se på kort\nMere om Apartment Via Vicchio\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Le Bolle, så er Apartment Via Vicchio et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Via Vicchio gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gæsterne på dette hotel har glæde af familieværelse på stedet.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, mikroovn, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets rekreative faciliteter, som udendørs pool, er indrettede med ro og afslapning i mente. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Apartment Via Vicchio det kloge valg for rejsende til Le Bolle.