Dagsordenens punkt 28-1\nTirsdag den 27. Maj 1997\nDagsordenens punkt 28\n(Landsstyremedlemmet for Sundhed, Miljø og Forskning)\nMarianne Jensen, Landsstyremedlem for Sundhed, Miljø og Forskning.\nTak. Inden jeg starte skal jeg lige gøre opmærksom på, at jeg i mit forelæggelse vil bruge mine egne vendinger, men dette vil ikke berøre den danske udgave.\nMed sundhedsredegørelsen ønsker Landsstyret dels at fremlægge det sundhedspolitiske målsætninger, dels at redegøre for befolkningens sundhedstilstand og sundhedsvæsenets nuværende sundhedsstruktur og virke.Sundhedsredegørelsen repræsenter dermed en status over sygdomsmæssige problemer og sundhedsvæsenets tilbud inden for forebyggelse, sygdombehandling og sundhedsfremme.\nSundhedsredegørelsen har også til formål at informere om planlagte initiativer til forbedring af sundhedsvæsenet såvel i sundhedsdistrikterne som på Landshospitalet og i den centrale forvaltning. Initiativer som skal sikre stabile behandlingstilbud og fortsat kvalitetsudvikling.\nI den forbindelse er det magtpåliggende for Landsstyret ikke blot at sikre opfølgningen af de politiske målsætninger, men også at få skabt debat om disse målsætninger. En debat som er nødvendig for så vidt angår prioitering af indsatsområder, ønsket kvalitetsniveau og de dertil hørende ressourcer.\nLandsstyret agter for fastholden af den fortsatte debat igen til efterårssamlingen 98 at fremlægge en Sundhedsredegørelse.\nNøgleafsnittet i Redegørelsen er leveret af lokale sundhedsnævn. Disse blev nedsat efter Hjemmestyrebekendtgørelse i 1993, og de sundhedsplaner, som årligt sendes til Landsstyreområdet, kan have vital betydning for planlægning og sikring af ressourcefordeling til en fortsat konsolidering.\nSundhedsnævnene bekræfter gennem de fremsendte sundhedsplaner, at sygdomsmønsteret i Grønland i stigende grad præges af de såkaldte livsstilssygdomme.\nDet anføres fra distrikt efter distrikt, at behandling af skader som følge af bl.a. det store forbrug af tobak og alkohol er særdeles ressourcekrævende.\nKræft er årsag til 17 % af samtlige dødsfald i Grønland, og lægerne tilskriver overdrevent forbrug af tobak hovedansvaret herfor, idet lungekræft udgør 6 % af alle dødsfald. Der inføres fra efteråret systematisk screening for livmoderhalskræft, men vi er også opmærksomme på, at brystkræft er i stigning og at kræft i spytkirtler, næse og hals er hyppiere her end i Europa.\nBåde sundhedsprofilundersøgelsen og de lokale sundhedsplaner melder om, at der stadig i alt for høj grad dyrkes usikker sex.\nEt af de deraf afledte problemfelter, er det store antal aborter. Tallene for såvel nyfødte som for antal aborter har været faldende i de senere år. Det er glædeligt, at 1047 nye mennesker så dagens lys i 1996, men det er bekymrende, at der samme år blev foretaget 862 aborter. Der er behov for en stor indsats såvel centralt som lokalt for at nedbringe dette tal.\nSelv om tidligere års epidemilignende tilstande, hvad angår syfilis- og gonnorrétilfælde, er faldet markant, er stigningen i anmeldte klamydiatilfælde også bekymrende. Klamydia har mange følgesygdomme, hvoraf én er risiko for sterilitet hos kvinder. Livskvaliteten får et væsentligt knæk, hvis muligheden for at få et barn ødelægges i de tidliger ungdomsår.\nI relation til den almene sundhedstilstand bør nævnes, at der har været nogle småudbrud af tuberkulose gennem de senere år. Udviklingen følges nøje, og den genindførte vaccination kan forhåbentlig medvirke til at bremse tuberkulosens fremgang. En forbedring af levevilkårene, specielt i bygderne, er ligeledes af stor betydning til forebyggelse af tuberkulosessmitte.\nPå baggrund af bl.a. ovenstående agter Landsstyret fortsat at fremme og styrke det oplysende forebyggelsesarbejde. Et konkret tiltag er genetablering af det centrale forebyggeleskontor Parisa, som skal sikre koordinering af landsstyreområdernes forebyggende initiativer.\nAf hensyn til den kommende planlægning vil det være værdifuldt for Landsstyret at få en politisk tilbagemelding om hvilken vægt, der skal tillægges forebyggelsesområdet og en prioritering af forventninger og krav til fremtidige indsatsområder.\nSamarbejdet skal imidlertid også sikres lokalt. Traditionelt ville dette ske ved tilførsel af øgede ressourcer til såvel socialområdet som til den primære sundhedstjeneste. Landsstyret er imidlertid af den overbevisning, at der lokalt findes mange gode kræfter, som med bedre mulihged for at få information og vejledning fra Paarisa og ved udnyttelse af de kommende forebyggelseskonsulenter kan nå langt omkring opnåelse af de lokale sundhedspolitiske mål.\nI disse år forstærkes indsatsen for at opkvalificere det grønlandske sundhedspersonale gennem kurser samt efter- og videruddannelse. Landsstyret har med tilfredshed noteret sig, at der er god søgning til de gørnlandske uddannelser ved Peqqissaanermut Ilinniarfik som sygeplejerske og STI-sundhedshjælper. Som bekendt blev der ved opstart af sygeplejeskeuddannelsen i Grønland samtidig stoppet for tilgang til den tidligere sundhedsmedhjælperuddannelse. Der har imidlertid vist sig behov for en mellemuddannelse for at sikre personale til områderne røntgen, veneria, fødselshjælp og laboratoriearbejde. Landsstyret har derfor, efter initiativ fra Landsstyreområdet for Sundhed, tilsluttet sig oprettelse af en ny mellemlang uddannelse med uddannelsesstart 1. august 1998.\nSundhedsvæsenet har udnævnt og gennem efteruddannelse sikret, at der i alle byer nu er faste nøglepersoner, som varetager kontakten til undervisningen af bygdesundhedspersonale. Disse nøglepersoner forventes på sigt at kunne sikre bygdernes befolkning bedre mulighed for aktivt at forbedre miljø og livskvalitet. Landsstyret ønsker derfor at denne gruppes arbejdsvilkår nøje vurderes.\nDer skelnes i Redegørelsen mellem den primære og den sekundære sundhedssektor.\nDen primære sundhedssektor er rimelig godt udbygget gennem et net af sygeplejestationer i bygderne og sygehuse i alle byer. Velfungerende distrikssyghuse er udgangspunktet for de primære ydelser, befolkningen forventer. Med den nuværende bemanding kan distrikterne klare akutberedskabet, men det skal tydeliggøres, at der ikke er afsat ressourcer til yderligere intensivering af behandling og sundhedsfremme.\nSundhedsnævnene fungere ikke alle steder efter hensigten, hvilket bl.a. kan ses af, at kun 7 ud af 17 sundhedsnævn har indsendt de obligatoriske sundhedsplaner.\nAdministrationen er derfor anmodet om at udarbejde løsningsforslag til forbedring af betingelserne for det lokale sunhedsarbejde. Såfremt lovgivningsmæssige tiltag påkræves som følge af dette arbejde, vil de blive fremlagt ved EM 97, da Landsstyret lægger stor vægt på en sikring af den lokale indflydelse på sundhedsfremme.\nHjemmestyrets ansvar for sundhedsvæsenet er stadig relativt nyt. Det må konstateres, at der er et stort behov for en gennemgribende revision af lov- og regelgrundlaget, hvor der inden for flere områder arbejdes efter forældet eller uklart regelgrundlag. Dette eferslæb søges nu indhentet ved assistance fra bl.a. det danske sundhedsministerium.\nDet må ligeledes konstateres, at der inden for driften af sundhedsvæsenet er behov for tilpasning og nytænkning. Den nuværende struktur med 17 sundhedsdistrikter og fuldt akut beredskab i alle distrikter er særdelse ressourcekrævende. Landsstyre har derfor iværksat en undersøgelse af mulighederne for decentralisering og regionalisering af den sekundære sundhedstjeneste.\nTelemedicin er en spændende mulighed for forbedring af kvaliteten af sundhedsvæsenets ydelser og indgår derfor i overvejelserne omkring den fremtidige opgavefordeling mellem distrikterne og landshospitalet.\nEvaluering af telemedicinprojektet sommeren 97 skal ikke foregribes, men det skal her blot nævnes, at Landsstyret er opmærksom på de positive erfaringer, der allerede nu er indhentet, og at Landsstyret overvejer en udbygning for at skabe større tryghed for befolkningen specielt i yderdistrikter og bygder. Telemedicinen er et værktøj, der kan hjælp til at stille de rigtige diagnoser og forbedre behandlings- og henvisningsgrundlaget til glæde for lokalbefolkningen. Tilbagemeldingerne fra Fiskenæsset og Qaqortoq, hvor telemedicin har været i brug siden sommeren 96, giver grobund for optimisme.\nSekundærtjenesten omfatter ydelser i form af indlæggelser enten på lokalt sygehus, på Dronnings Ingrids Hospital eller på hospital i udlandet. Der har været meget store problemer med at levere de ønskede behandlingstilbud, hvilket konkret ses i de voksende ventelister til behandling. Ventelisterne kan ses positivt, idet de kan være et udtryk for forventninger om, at teknologien sikrer, og at samfundet har ressourcer til at behandle alle sygdomme.\nDe stigende ventelister kan også være et udtryk for at levealderen stiger, og der bliver flere behandlingskrævende mennesker. Endeligt kan de være et udtryk for, at sundhedsvæsenet har fældende produktivitet. Landsstyreområdet vil snarest iværksætte en generel registrering af udført aktivitet i alle sundhedsdistrikter.\nDe senere års hjemtagning af specialer fra Rigshospitalet til Dronnings Ingrids Hospital har ikke levet op til forventningern. Antallet af operationer er faldet gennem de senere år. Til afklaring af årsagerne er iværksat en analyse af specialesammensætningen på Dronning Ingrids Hospital. Der er dog ingen tvivl om, at den store mangel på især fastansat personale bærer en del af skylden for de voksende ventelister. Den af Landstingets godkendte dublering af overlægsstillinger, oprettelse af et kirugisk dagafsnit og en opvågningsfunktion samt tiltag til forbedring af produktiviteten forventes at nedbringe ventetiden, under forudsætningen af, at stillingerne kan besættes.\nEn af de medvirkende årsager til den lange ventetid på behandling er at der ikke i sundhedsvæsenet er afsat midler til vikardækning ved ferie, længerevarende sygdom og barsel. Såfremt der ikke ændres radikalt ved disse forhold, vil det fortsat være uundgåeligt med nedsæring af aktiviteterne samt lukning af sengeafsnit i ferieperioder.\nLandsstyret vil i samarbejde med relevante instanser fortsætte og udbygge de rekrutterings- og fastholdelsestiltag, der er iværksat igennem de sidste år.\nDer er i januar i år underskrevet en samarbejdsaftale med Island, som skal udmøntes i konkrete projekter for sikring af nedbringelse af ventetid på behandling.\nInden for tandplejen har der de seneste år været vanskeligheder med at levere de ønskede ydelser. Det har været vanskeligt at rekruttere fastansatte tandlæger, samtidig med at den voksne befolkning nu stiller krav om flere tandplejeydelser. Der er nedsat en arbejdsgruppe, som inden udgangen af året skal fremkomme med forslag til politisk stillingtagen.\nDe psykisk syge samt personer, der af den ene eller anden grund lider af psykiske problemer i forskellig sværhedsgrad, er en ofte overset gruppe. Landsstyreområdet fremlægger til FM 98 en redegørelse om hjemtagning af den psykiatiske behandling. I denne vil indgå en analyse af antal herboende psykisk syge, de nuværende tilbud om behandling og pleje samt forslag til forbedringer for denne gruppe.\nDer afsættes hvert år en stor del af de samlede bevillinger fra Landskassen til sundhedsvæsenet. Sundhedsområdet kom igen i 1996 ud med et overforbrug i forhold til bevillingerne og en af de væsentligste årsager hertil er evakueringer og køb af sygehuspladser især på Rigshospitalet.\nLandsstyret er opmærksom på sundhedsvæsenets problemer med at leve op til den ønskede konsolidering og heraf følgende stabilisering af behandlingstilbuddene. Der er et gab mellem de politiske målsætninger og ønsker, befolkningens forventninger om at alle sygdomme kan og skal behandles og de reelle muligheder, som afspejles i Finansloven.\nLandsstyret agter derfor, at lave et budget for sundhedsvæsenet i finansloven for 1998 med udgangspunkt i regnskabet fra 1995. Det er altså forbruget i 1995, man skal tage udgangspunkt i.\nLandsstyret ønsker en politisk og folkelig debat om prioritering af ressourcerne og om den lokale indflydelse og fremlægger hermed denne redegørelse i forventning om Landstingets aktive deltagelse i drøftelsen, hvor hovedindsatsen skal koncentreres.\nSiumut mener, at hver enkelt person må have afgørende ansvar for sit eget helbred.\nI Siumut har vi den målsætning, at alle borgere i hele landet må have ensartet service og at betalingen i bygder og yderdistrikter, må forbedres og smidiggøres.\nBehandlingen fra sundhedsvæsenet må også udføres lokalt og med betjening af den bedste teknik og viden.\nFra Siumut lægger vi også vægt på, at man i forbindelse med betjeningen indenfor sundhedsvæsenet, også inddrager familiernes og lokalbefolkningens evner.\nPersoner, der er klar over deres ansvar og viser, at de påtager sig et ansvar, viser et godt eksempel overfor deres medborgere, hvilket medfører god gensidig hjælp. Vi har fra Siumut studeret sundhedsredegørelsen med interesse, i lyset af sådanne forhold. Fra Siumut skal vi udtale vor fulde støtte og fortsætte samarbejdet omkring Landsstyrets målsætninger og klare prioritering med udgangspunkt i forholdene i dag.\nI forbindelse med sundhedsredegørelsen er vi også kede af, at der fortsat er alt for mange kvinder, der får foretaget abort. Vi går fuldt ud ind for velbegrundede aborter, det vil sige provokerede aborter, men vi har svært ved at gå ind for, at nogle kvinder får foretaget provokeret abort flere gange, i løbet af et år. Og fra Siumut skal vi kræve, at Landsstyret undersøger grundene til de meget hyppige aborter og hvilke foranstaltninger, man kan tage i brug, for at komme ud af dette problem.\nOptrapningen i klamydiasygdommen, betragter vi som noget alvorligt. Det vides, at klamydiasygdommen kan medføre barnløshed hos kvinder, hvilket også kan være tilfældet i forbindelse med provokerede aborter. Og derfor er vi fra Siumut parat til at være helhjertede med til tiltag på dette område. Og det er med glæde, at vi konstaterer, at sundhedsvæsenet gennemfører oplysningsvirksomhed i skolerne og Siumut vil til stadighed være med til udbygning på dette område, blandt andet i tæt samarbejde med borgerne.\nDer finder mange selvmord sted blandt de unge i dag og derfor er det nødvendigt med styrkelse af forebyggelsesarbejdet, blandt andet i samarbejdet med de ramte familier og andre interesserede.\nFra Siumut skal vi nok engang opfordre til ihærdigt arbejde for at fremme snarest muligt undersøgelse vedrørende kræft, herunder livmoderkræft, brystkræft, lungekræft og strubekræft med videre. Samtidigt må man tage initiativer med henblik på reducering af tobaksforbruget og intensiverede oplysningskampagner overfor børn og unge således, man også på den måde er mere opmærksom på lungekræften.\nVi har også lagt mærke til, at sygdommen; tuberkulose i disse år er blevet mere almindeligt på kysten. Redegørelsen viser, at tuberkulose godt nok er i tilbagetog i visse lokaliteter, men sygdommen er i fremgang i andre lokaliteter.\nVi er vidende om, at man gennem flere år har samarbejdet med brystsygdomsforeningen i Danmark med henblik på bekæmpelse af denne sygdomsart.\nFra Siumut lægger vi vægt på, at der satses stærkt på bekæmpelse af denne smitsomme sygdom, blandt andet gennem intensiveret oplysningsarbejde. Og det er vigtigt, at børnene ved, hvordan man beskytter sig, når man skal færdes trygt imellem medborgerne.\nI Siumut lægger vi også mærke til, at én af grundene til spredning af smitsomme sygdomme ligger i, indtagelse af spiritus og euroforiserende stoffer. I denne henseende, er vi fra Siumut glade for, at sygdomsbehandlingen er i sin gode gænge og vi er rede til at medvirke til forbedring af vilkårene hos dem, der trænger til bistand. Derfor mener Siumut også, at det haster med bestræbelserne omkring ansættelser af forebyggelseskonsulenter, ligesom vi er glade for, at Paarisa nu bliver genetableret, som en koordinerende instans.\nVi er endvidere glade for, at det er hensigten med en fremadrettet sikring af bevillingerne.\nSiumut finder det meget vigtigt, at de eksisterende problemer indenfor tandplejen bliver løst, så hurtigt som muligt. Vi ved, at problemerne kan mindskes, ved hurtigere tandbehandling og gennem oplysning.\nVi støtter Landsstyrets fortsatte bestræbelser for at løse dette problem, blandt andet ved at styrke uddannelserne indenfor sundhedsområdet og vi ønsker samtidigt, at være med til udvikling, hvor de øvrige medarbejdere får muligheder for afholdelse af kurser og efteruddannelser. Og da man stadig regner med, at der i årene fremover stadig vil være mange på de fornødne medarbejdere, så må vi påregne, at vi får behov for at tilkalde arbejdskraft i endnu flere år.\nVi er glade for, at Landsstyret fortsat søger muligheder indenfor disse områder og at man ved hjælp fra specialister udefra, foretager operationer her i Grønland, med henblik på at nedsætte antallet af patienter på venteliste.\nSiumut går blandt andet ind for indførelsen af telemedicin. Vi mener, at kosultatationer via telemedicin vil være en god løsning, hvorfor vi ønsker at følge udviklingen indenfor området. Endvidere mener vi, at det er vigtigt, at bygder og yderdistrikter får højeste prioritet ved etableringen af systemet.\nVi er i Siumut ganske tilfredse med forbedringerne af forholdene for personer, der sendes til Danmark på hospitalsophold.\nOg vi skal opfordre til, at de forhold for personer, der kommer på hospitalsophold på Island følges nøje. Vi skal samtidigt anmode Landsstyret om, at søge smidigere løsninger således, at patienter, der tager på akut hospitalsophold, får forbedrede muligheder for at medtage deres nærmeste familier. Eventuelt i samarbejde med socialvæsenet.\nSiumut finder det vigtigt, at en patient under en svær sygdom får mulighed for at have nær kontakt med sin nærmeste familie og at familien om nødvendigt er hos patienten, og derved gives familien tryggere kår at leve under.\nVi hilser nedsættelsen af en arbejdsgruppe, med henblik på at styrke arbejdet for psykisk syge med tilfredshed, idet vi finder det vigtigt, at der i forbindelse med tilbagetagelse af psykiske patienter til Grønland, foretages en tilfredsstillende koordination, hvad angår bolig og beskæftigelse og ikke mindst, hvad angår de nuværende og kommende medarbejderes vilkår.\nEndvidere mener Siumut, at det er vigtigt at arbejde hen imod, at de lokale sundhedsudvalg kommer til at fungere efter hensigten, idet det af materialet i forbindelse med redegørelsen fremgår, at der kun er udarbejdet materiale fra 7 steder.\nVi skal fra Siumut indtrængende henstille til Landsstyret, om snarest at søge at afdække de mulige årsager til, at udvalgene fungerer så ineffektivt og samtidigt opfordre til, i samarbejde med de lokale sundhedsudvalg, at foretage tilpasninger i Hjemmestyrets bekendtsgørelse fra 1993, hvis det skønnes nødvendigt.\nSiumut finder det vigtigt, med lokal medindflydelse og samtidigt hermed et medansvar med tilrettelæggelsen af årlige tiltag indenfor sundhedsområdet således, at der bliver udarbejdet sundhedsmateriale, der er let tilgængeligt for borgerne samt at der udarbejdes klare retningslinier for sundhedspersonalets arbejdsopgaver.\nSiumut konstaterer, at der efter overtagelsen af kompetancen vedrørende sundhedsvæsenet fra den danske stat, stadig er lovgivning og regelsæt på visse områder, som ikke er sat ud af kraft samt at der stadig mangler lovgivning og regelsæt i Grønland, til erstatning for disse, og derfor anmoder vi Landsstyret om snarest at arbejde for udarbejdelse af lovgivning og regelsæt, der skal gælde for Grønland.\nDet er Siumuts håb, at der arbejdes videre med de forhold, som vi, i vore bemærkninger anser som vigtige. Og vi skal samtidigt understrege, at vi er rede til at være med i dette arbejde.\nTil sidst skal vi udtrykke vor tak til de personer, der har været med til udarbejdelsen af den indholdsrige sundhedsredegørelse, som påpeger vigtige forhold, som vi politikere, som ansvarlige bør være opmærksom på.\nHer i den fremlagte sundhedsredegørelse, kan man aflæse resultatet af 2 års åbenhjertelige drøftelser mellem personalegrupperne i sundhedsvæsenet, Landstingets sundhedsudvalg og direktoratet for sundhed med Landsstyremedlem Marianne Jensen i spidsen. Resultatet er godt og konstruktivt. Først og fremmest, fordi samtlige involverede har været kritisk positive og energisk interesseret i at genoplive sundhedsvæsenet, der var ved at gå i coma.\nI denne sundhedsredegørelse, stilles diagnosen og en genoptræning og en videreudvikling tilrettelægges.\nSom det fremhæves i forelæggelsesnotatet, så fylder livsstilssygdomme mere og mere i sundhedsvæsenet. Det er sygdomme, der har en direkte sammenhæng, med det vi spiser, drikker og ryger og den lemfældige måde, vi dyrker sex på. Fødselsskader, sterilitet, forskellige former for kræft, hjerte og kredsløbssygdomme kan direkte henføres til det, man under ét, kunne kalde en usund, ubetænksom og sjusket levevis. Mange af disse lidelser kan forebygges gennem oplysning i skolen og ved almindeligt folkeoplysning.\nDet er helt givet en god ide, at genoplive Paarisa, ligesom det vil være rimeligt at forsyne KNR‑radio og TV med en servicekontrakt, der forpligter til et minimum med oplysning om forebyggelse af disse livsstilssygdomme.\nSpecielt for bygderne, er der en klar sammenhæng mellem boligens standard og sundhedstilstandene. De mange selvbyggerhuse, der bevilges i disse år, vil i sig selv medføre en bedring i sundhedstilstanden. Ligesom opførelse af servicehuse med adgang til bad og tøjvask, er af stor betydning for den generelle sundhedstilstand i bygderne.\nBygdeforbrændingsanlæggene skulle have været blevet en bedre affaldsbortskaffelse. Det ser desværre ikke ud til at være den indlysende og funktionelle løsning, vi havde håbet på.\nDet er Atassuts opfattelse, at nytten af de opstillede forbrændingsanlæg allerede her til sommer, bør vurderes nøje i samarbejde med bygdebeboerne. Anlæggene skal ikke bare pynte i anlægsplanerne, det skal fungere i bygdens hverdag, sommer og vinter.\nVi havde engang for mange år siden et skib Missisut, der sejlede rundt fra sted til sted for at opspore tuberkulose og dengang blev tuberkulosen stort set udryddet.\nI al stilfærdighed gennemførte vi for et par år siden denne form for opsøgende virksomhed. Det er i dag heldigvis ikke så påkrævet, som dengang i 50=erne. Og alligevel, er det måske en god ide permanent at gennemføre denne form for opsøgende sundhedsarbejde for bygder og yderdistrikter. Her tænker vi i Atassut på screning på forskellige former for kræft, på almindelige helbredsundersøgelser og på tandpleje og tandproteser.\nDen årligt tilbagevendende indsats med et mindre undersøgelsesskib, kunne give bygder og yderdistrikter den mere lige adgang til sundhedsydelser, som de ikke har i dag.\nDet er oplagt at indføre fjernundervisning og telemedicin i vort sundhedsvæsen. Erfaringer fra især Nordnorge og de foreløbige erfaringer med vore egne forsøg, peger klart de samme retning.\nDet er Atassuts opfattelse, at de igangværende forsøg med telemedicin mellem Nuuk og Rigshospitalet, og mellem Nuuk og henholdsvis Qaqortoq, Qeqertarssuatsiaat skal glide direkte og uden afbrydelse over fra at have været et forsøg, til at være daglige hjælpemidler.\nDet store behov, der er for en efteruddannelse af sundhedspersonalet og de bestræbelser, der er på at genfinde nogle af de mange sundhedsmedhjælpere, der ikke bruger deres uddannelse i sundhedsvæsenet, taler for en hurtig etablering af fjernundervisning i sundhedssektoren. Mange af de mennesker, vi her tænker på, kan af private årsager ikke rejse bort til en undervisningsby i længere tid ad gangen. Vi får dem kun aktiveret og efteruddannet, hvis vi kan tilbyde fjernundervisning.\nAtassut støtter en regionsvis forstærkning af sundhedstjenesten således, at et sygehus i henholdvis Sydgrønland og Diskobugten opgraderes til regionssygehus, som kan tage sig af de mere kompliceret ting. Allerede i dag ser vi, at enkle indgreb som blindtarmsbetændelse ikke længere foretages ude på kystens sygehuse. Patienter evakueres i dyre domme, helt til Nuuk. Den gammeldags læge, der kunne lidt af det hele, er en udgået vare, derfor må vi regionalisere og på den måde sikre, at den nødvendige ekspertise er indenfor rimelig rækkevidde overalt i landet.\nPå Dronning Ingrids Hospital og patientbehandling udenfor Grønland, er det efter Atassuts mening nødvendigt med et strukturtilpasning. De 2 poser penge, der er beregnet på henholdsvis Dronning Ingrids Hospital og patientbehandlingen udenfor Grønland, forhales ned i én stor sæk, som administreres af visitationsudvalget på Dronning Ingrids Hospital. Her har man den faglige ekspertise og det store overblik til at tage rationelle beslutninger, uden Ytænkning.\nDet er glædeligt, at man nu vil indføre vikardækning på ferier, længerevarende sygdom og barsel, selvom det først får virkning fra næste år.\nØnsket om og bestræbelserne for at hjemtage den psykiatriske behandling, måikke få ods til at glemme forholdene for vores psykisk syge og andre patienter anbragt i Danmark.\nFor et år siden, havde vi debat om vilkårene for de psykiatriske patienter på amtshospitalet i Vordingborg. Der blev dengang forhandlet nogle forbedringer på plads og fra Atassut ønsker vi en kort redegørelse på disse forbedringer, der må være gennemført nu.\nAtassut er ikke tilfredse med den placering embedslægen har i systemet, formelt er embedslægen ansat af Landsstyret, men i praksis er han tilknyttet direktoratet for sundhed. Det giver nogle habilitetsproblemer, embedslægen har kontrolfunktioner i forhold til sine daglige arbejdsgiver. Og selvom man måske ikke opfatter det som et problem i direktoratet, så kan man ude på kysten ikke skelne embedslægen fra resten af sundhedsdirektoratet. Som et minimum, skal Atassut anbefale, at embedslægen får sin egen bevilling på finansloven, der er klart adskilt fra den øvrige sundhedsbevilling.\nAfslutningsvis skal vi fra Atassut udtrykke vores glæde over Landsstyrets ønske om, at lade sundhedsvæsenets budgetter for 1998, tage udgangspunkt i regnskabstallene fra 1995.\nDet har ikke været sjovt for sundhedsvæsenet med denne budgetspændetrøje, der stillet overfor uafviselig behandlingskrav har medført årligt tilbagevendende overskridelser i finansloven.\nDen her fremlagte sundhedsredegørelse er velskrevet, den kommer rundt i problemerne og giver et godt udgangspunkt for en frugtbar debat.\nLandsstyremedlemmet har lovet, at sundhedsredegørelsen bliver et årligt tilbagevendende begivenhed, det sætter vi i Atassut stor pris på og det ser vi frem til med glæde.\nJeg siger tak. Vi har tit drøftet alvorlige problemer i sundhedsområdet her i Tinget. Lange ventelister på operationer på grund af den store mangel på kvalificeret arbejdskraft. Med det til følge, er det ikke er et særsyn at sende patienter til andre institutioner og det er meget omkostningsfuldt i forhold til lokale løsninger.\nIfølge redegørelsen omkring sundhed, fremgår det, at de lokale sundhedsnævn ikke kører efter hensigten, hvor det blev dokumenteret, at kun 7 ud af 17 gav tegn på livstegn. I den forbindelse skal vi fra Inuit Ataqatigiit spørge Landsstyremedlemmet om Lars Sørensens forslag om afholdelse af kursus for sundhedsnævnenes medlemmer langs kysten, som blev vedtaget af et enigt Landsting, bliver der arbejdet på at realisere det vedtagne forslag?\nDer blev udpeget nye medlemmer til sundhedsudvalgene efter kommunevalget og derfor finder Inuit Ataqatigiit det vigtigt, at der afholdes kurser inden for en gennemskuelig tid, så de kan fungere optimalt.\nHvis vi skal have en sundhedssektor, der tager medarbejdere, kommunerne og borgerne med på råd, så er det vigtigt, at vi har sundhedsnævn og at disse fungerer efter hensigten og vil være til gavn for borgerne og brugerne.\nMed hensyn til de provokerede aborter, så mener Inuit Ataqatigiit, at der stadig er alt for mange aborter i Grønland, for Landsstyremedlemmet har oplyst, at var 1.047 fødsler og at der blev foretaget 862 provokerede aborter i 1996, og det er alt for mange og det koster alt for mage penge for sundhedsvæsenet. Selvom antallet af veneriske sygdomme heldigvis er faldet i forhold til smittens omfang tidligere, så anser Inuit Ataqatigiit det stigende antal tilfælde af klamydia foruroligende. Derfor vil Inuit Ataqatigiit opfordre til, at man tager en ekstra ordinær indsats for at mindske antallet af aborter ved forebyggelse og ved et tæt samarbejde mellem sundhedsvæsenet og de instanser, der beskæftiger sig med forebyggelse. Selvom vi er klar over, at der igangværende forebyggelsesinitiativer i de fleste kommuner, er der imislertid mange steder, hvor der ikke rigtig sker noget.\nInuit Ataqatigiit har siden starten af Paarisa lagt vægt på at give støtte til det forebyggende arbejde, ud fra denne institution, hvorfor vi er glade for, at Paarisa nu igen skal til at sættes i gang. Vi lægger ligeledes vægt på, at der sker en seriøs planlægning heraf. Hvilken form for forebyggelse agter vi at føre og hvilke ting, skal vi prioritere og hvilken teknik, skal vi bruge? Disse spørgsmål skal afklares, ligesom der er behov for indgående debat herom, her i salen og også ude i samfundet. Kun på den måde kan man føre det forebyggende arbejde ud fra ensartede og klare forudsætninger landet over.\nFra embedslægeinstitutionen har man konstateret 20 nye tilfælde af tuberkulose, hvor man endnu ikke ved, om disse er smitsomme. Det stigende antal tuberkulosetilfælde i Grønland foruroliger Inuit Ataqatigiit, hvorfor det er nødvendigt at have kontrol over udbredelsen. Det bemærkes, at man nøje følger udviklingen i Qaqortoq, Narsaq og Upernavik Kommuner, men samtidigt bør man nøje følge udviklingen i de enkelte steder langs kysten.\nI de seneste år, er ventelisten til behandling blevet længere og længere, og selvom man ekstraordinært har afsat flere mill. kr. i 1994 netop for at reducere ventelisterne, så er antallet af behandlinger i Dronning Ingrids Hospital fortsat været faldende og antallet af behandlinger er i perioden fra 1994 til 1996 faldet med 455 patienter på årsbasis. I redegørelsen bemærkes det, at man i forbindelse med ansættelse af overlæger vil bibeholde antallet af operationer i sommerperioden, som skal resultere i reduktion af henvisninger til Rigshospitalet med 25 patienter. I den forbindelse vil vi gerne spørge om man økonomisk har sikret sig vikarområdet i forbindelse med sommerferier og barsel.\nI forbindelse med debatten sidste år om hjemtagelse af psykisk handicappede, grønlandske patienter nævnte vi fra Inuit Ataqatigit problemet med manglen på omsorg og et sted, hvor de psykisk handicappede kan henvende sig til på kysten, hvorfor vi opfordrer til initiativ til at løse dette problem. Imidlertid bemærkes det i redegørelsen, at planerne herom først vil foreligge næste år ved samme tid. Inuit Ataqatigiit har opfattelsen af, at dette arbejde går for langsomt og en hurtig løsning må derfor prioriteres. De psykisk hadicappede lever i dag under vanskelige vilkår, hvor de har stor mangel på et sted, hvor de kan henvende sig til. Det er ofte ufaglært personale, der beskæftiger sig med denne patientgruppe og som ikke har erfaring med behandlingen af psykisk handicappede. Og det er ikke forbavsende, at der er stor gennemgang af personalet, hvilket er meget foruroligende for patienterne. Vi mener derfor, at der snarest bør afholdes kurser for personalet, der beskæftiger sig med de psykisk handicappede.\nDer er et stort behov for øget forebyggelse i bygderne, hvor der samtidigt er behov for at skabe muligheder for samarbejdet mellem sundhedsvæsen, skole, socialforvaltning og bygderåd, kommunen og kommunefogederne. Med private initiativer, der af egen fri vilje etablerer sig for at støtte hinanden bør myndighederne støtte og motivere i højere grad, fremfor blot at afvente deres arbejde.\nPersonalesituationen i sundhedsvæsenet er stadig noget meget anstrengt, hvorfor der er størst mangel på sygeplejersker og sundhedsmedhjælpere. Ud af statistikken fra den 2. maj, er der 106 ledige stillinger ud af en normering på 240 faste stillinger, hvoraf der er ansat vikarer for at dække behovet. Det er en vanskelig situation, hvorfor vi er klar over, hvor dyr vikariaterne er.\nVi er glade for det initiativ, der er blevet taget i Saqqaq, hvorfor man er tilbøjelig til at opfordre til at man også gør ligesom netop dette initiativ, der er foretaget i Saqqaq.\nOg specielt kan man også bemærke den stigende mangel på antallet af sundhedsmedhjælpere i Grønland. De ledige stillinger er steget fra 39 til 58 fra februar til maj måned og dette er foruroligende, hvorfor Inuit Ataqatigiit støtter igangsættelse af uddannelse i lighed med sundhedsmedhjælperuddannelsen de kommende år. Selvom der var en tillægsbevilling til sundhedsvæsenet på 7 mill. kr. i efteråret 1996, har sundhedsvæsenet haft et merforbrug på 12 mill. kr. i 1996. Selvom vi i Inuit Ataqatigiit er klar over, at vi ikke kan gøre noget ved akutte situationer, så er det dog nødvendigt med en generel økonomisk planlægning i hospitalet for at være forberedt på de kommende tilfælde. Samtidigt finder Inuit Ataqatigiit det vigtigt, at man samtidigt ikke forringer de allerede vanskelige vilkår, der gør sig gældende i de regionale sygehuse, men ser man på den ekstra bevilling, der reelt var i 1996, så er 19 mill. kr. alt for mange penge.\nMed hensyn til indførelsen af telemedicinen, så kan vi kun støtte disse initiativer, fordi det netop er et forhold, som kan være med til at løse de mange problemer.\nOg endelig skal vi til slut komme ind på ét af vores store problemer her i vort land, nemlig selvmord. Beklageligvis er der stadig alt for mange tilfælde af selvmord, hvor der var helt op til 47 i 1995 og 50 tilfælde i 1996. Det er på tide, at vi fokuserer på problemet seriøst. Hvorfor er der så mange tilfælde? Hvad mangler vi mentalt? Og hvordan løser vi dem. Lad os tale om problemet, fremfor at fortie dem. Vi kan som politisk medansvarlige ikke komme udenom handling fra vores side. Med disse bemærkninger, tager vi redegørelsen til efterretning og henviser til de tiltag, vi har nævnt i vort indlæg.\nCenterpartiet har med interesse gennemgået sundhedsredegørelsen for 1996 og 1997, som bekendt er nøgleafsnittet i redegørelsen leveret lokalt sundhedsnæring.\nCenterpartiet konstaterer med bekymring sundhedsnævnets bekræftelse af, at sygdomsmønstret i Grønland i stigende grad præges af de såkaldte livsstilsygdomdomme. Her mener jeg også, at fritidscentre og kommunens til unge og børn har meget stor betydning for de unges videreudvikling sundhedsmæssigt i overgangsperioden.\nDe sunde fritidsbeskæftigelser, muligheder ville holde væk fra den onde cirkel. Vi vil give dem mulighed for modstandskraft overfor for eksempel nem modtagelighed for, for det første tobak‑, alkohol‑ eller hashindtagelse. Derfor beskæftiger vi os meget med fritidssektoren.\nDet bekymrer os, at der i hver kommune på grund af besparelser bliver mindre og mindre spillerum til at dække fritidssektoren.\nDen nemmeste ramme indenfor skolevæsenet og fritidssektoren, her er der ingen interessegrupper, der vil protestere. Akulliit Partiiat håber, at skolereformen vil udmønte ansvarsbevidsthed, også i den retning fra skolebestyrelsens side i fremtiden. Skolebestyrelserne har et stort ansvar, rent kriminalpræventivt og sundhedsmæssigt.\nDet vækker bekymring med den kendsgerning, at vi via sundhedsredegørelsen bliver repræsenteret på nemlig at kræft er årsag til 17 procent af samtlige dødsfald i Grønland. Herunder at 6 procent af dødsfaldene skyldes lungekræft. Det sætter uvægerlig tankerne tilbage til tiden, da vi var unge og kønssygdommen syfilis chokerende blev en kendsgerning for samfundet. Der var der flere af os, der gjorde en del for at gøre samfundet opmærksom på, at vi blev forblændet af demokratiet. Der konstaterede vi nemlig, at man fra samfundets side ikke kunne gøre noget ved ved Ahavnepigerne@, som vi mente udgjorde en fare for, at udhule og udrydde det lille samfund, som det grønlandske jo var og er i forhold til andre nationer.\nI dag kan vi ej heller gøre noget som helst for at forbyde nogen at ryge.\nAltså bortset fra moralprædiken, der ikke hjælper.\nMen vi føler, at vi er forpligtet til at bede rygerne vise hensyn, specielt over for ikke-rygere, specielt børn og unge og kvinder med fostre i maven, det må vi da have lov til at sige.\nJeg må sige, at i flere og flere nationer ude i verden er der aftaler imellem nationerne\ni form af love og bestemmelser, der tvinger rygerne til at tage hensyn til ikke-rygerne.\nEn anden bekymring skal også rettes til den kendsgerning, at der er så mange provokerede aborter i Grønland. Lad os som ansvarlige blive enige om, at aborter ikke bare bliver en selvfølge for unge og bliver rene Aproblemløsere@. Dette må takles rent politisk og præventivt også blandt politikere og forældre samt skolen.\nBlandt andet af forannævnte grunde må jeg på det kraftigste støtte landsstyrets agt at fremme og styrke det oplysende forebyggelsesarbejde, men desværre er jeg bange for, at dette område ikke bliver super-prioriteret på grund af mange andre samfundsvigtige områder, der også har behov.\nVi sætter ligesom landsstyret lid til, at der lokalt findes mange gode kræfter også rigelige, men der er efter min mening bare det, at de nok ikke kan virke i al evighed.\nHer tænker jeg på såvel det sociale område, herunder præventivt arbejde og på den primære sundhedstjeneste.\nEfter Akullliit Partiias mening, må vi konstatere et alvorligt problem, nemlig, citat: AMed den nuværende bemanding kan distrikerne klare akutberedskabet. Men det skal understreges, at der ikke er afsat ressourcer til yderligere intensivering af behandling og sundhedsfremme@, citat slut.\nJeg mener, at dette forhold vil skabe mange flere akutte patienter. Her springer man ligesom nemlig over den præventive side af sagen. Selv om det er fristende også at beskæftige sig med andre områder, må jeg bemærke at det her er nok. Idet jeg tager andre områder af redegørelsen til orientering og vi kun ønsker alle medarbejdere inden for sundhedssektoren god arbejdslyst og ikke giv op over for de forhold i sundhedssektoren som samfundet byder patienter og medarbejdere på grund af de økonomiske forhold.\nMed de bemærkninger tager jeg redegørelsen til orientering.\nFra Kandidatforbundet vil vi sige tak for forelæggelsen af den omfattende og grundige redegørelse, som vil være et godt redskab i vort arbejde i landstinget. Og vi vil glæde os til, at der fremover kommer sådanne redegørelser, da det er af yderste vigtighed for grundig information om sundhedsforholdene.\nDet er særdeles vigtigt at følge de politiske mål, der er blevet fastlagt af landstinget og det er ligeledes af yderste vigtighed at borgerne deltager i den offentlige debat i oplysningsarbejdet med videre.\nEndelig må vi til at fremskynde arbejdet, såfremt vi skal nå målet om at vi alle bør være sunde i år 2000 og ser på de faktiske forhold i dag og herunder forbedrer sundhedsarbejdet, forbedrer forholdene for patienterne og medarbejderne, også når man tænker på, at der skal bevillinger til arbejdet. I dag kan debatter og samtaler alene ikke skabe resultater, der skal bevillinger til.\nForebyggelsesarbejdet bør udbygges. Af redegørelsen fremgår det, at der på grund af, at ved f.eks. Misbrug af spiritus og euforiserende stoffer stadig er alt for mange forskellige følgesygdomme.\nEksempelvis er det anført, at 17 % af dødsfaldene her i Grønland skyldes kræft, at tuberkulosetilfældene er blevet fordoblet fra 1990 til 1996 ogendvidere viser antallet af kønssygdomme at der er behov for en intensiveret oplysningskampagne, ikke mindst med hensyn til bekæmpelsen af HIV og AIDS. Da det af redegørelsen blandt andet fremgår at der er alt for mange provokerede aborter og det er bekymrende. At der i 1996 var 862 tilfælde. Derfor kan man se, at der stadigvæk er mangel på effektiv oplysningsarbejde med hensyn til seksuel omgang og smittefare, da der er et stigende antal af klamydia-tilfælde, hvor der i 1996 var 1648 tilfælde.\nOg derfor bør forebyggende oplysningsarbejde om sikker sex blive intensiveret. Det er ret og rimeligt at Paarisa igen skal igangsættes og det er helt nødvendigt at ansætte psykologer og forebyggelseskonsulenter, såfremt sundhedsplanerne i alle kommuner skal kunne realiseres.\nSåfremt vi alle skal kunne være sunde i år 2000 er der stadig mange forhold, der skal forbedres. F.eks. er vandforsyningsforholdene i bygden Iginniarfik stadig så ringe, at man stadig dels bruger smeltet sne i vandforsyningen og det store vandforsyningsproblem til skolen, der hører med under sundhedsvæsenet bør rettes op. Der er ingen tvivl om, at det stadigvæk findes bygder, der har de samme problemer.\nDerfor er det ønskeligt, at man også beskæftiger sig med forholdene i bygderne i større omfang ved næste sundhedsredegørelse.\nDet er glædeligt at antallet af uddannelsessøgende til sundhedsuddannelserne er stigende og såfremt denne interesse skal fastholdes, så bør man sikre at forholdene og vilkårene på disse uddannelser ikke forringes fremover.\nVentelisterne til operationer af patienter er stadig for lange og der må arbejdes på at få disse nedbragt uden at man skal vente på, hvad forskellige organisationer og foreninger uden for landet agter at gøre. Endvidere bør der udtrykkes utilfredshed med, at der stadig er alt for mange patienter, der bliver henvist til behandling i Danmark eller Dronning Ingrids Hospital i Nuuk, der må vende tilbage uden at operationen bliver gennemført, da der ved sådanne henvisninger ikke altid bliver 100 % klarlagt, om operationen af patienten ville kunne gennemføres i den periode, hvor patienten er på hospitalet.\nOg derfor må man, for at komme over sådanne forhold, som er dyre for samfundet, igangsætte tiltag til løsning af disse.\nMed disse korte bemærkninger vil jeg tage redegørelsen, der er velegnet til anvendelse til efterretning.\nFørst vil jeg sige tak for samtlige ordførerindlæg under et. Jeg kan mærke, at man lægger vægt på det, der er blevet forelagt under forelæggelsen og jeg takker også for den klare melding fra samtlige ordførere.\nJeg vil gerne lige kommentere de enkelte ordførere, men skal allerede på nuværende tidspunkt nævne, at nogle af de ting, man kommer ind på fra partiernes side og fra Kandidatforbundet, der er forskellige sammenfaldende emner, hvorfor jeg ikke skal gentage mig selv under svaret.\nMen når jeg nu starter med Siumut, så håber jeg ikke, at jeg efter at have kommenteret Siumut ikke nævner noget konkret under andre partier, så skal man ikke side det derhen, at jeg ikke ønsker det, men det er fordi det hører ind under svaret til Siumut.\nMen for lige at starte med Siumut, der lægger man vægt på, at mennesket selv er medansvarlig for sig selv og sin sundhed. Det er jo af yderste vigtighed, hvorfor jeg gerne vil gentage det herfra.\nFra Siumuts side var man ligeledes inde på nogle forskellige planer, som forelæggelsen også har fremført, dem vil Siumut gerne være med til at løse og den vilje vil jeg også gerne sige tak for.\nHvad angår de provokerede aborter, der kræver Siumut over for landsstyret at man finder ud af, hvorfor det er så udbredt med at få foretaget abort og hvordan man så kan bane vejen for, at man kommer ud af dette problem. I den forbindelse kan jeg nævne, at vi indenfor sundhedsvæsenet også delvis har nogle midler indenfor forskningsområdet således, at netop en gruppe personer fra sundhedsvæsenet, har fået tildelt nogle midler fra denne fond således, at de er ved at forske i, hvorfor det netop er så almindeligt med at få foretaget abort heroppe i Grønland. Og vi håber, at man derved denne forskning kan få afklaret de forskellige problemstillinger, der ligger bag. Og så vidt jeg husker, så bliver man færdig med denne forskning indeværende år, hvorfor jeg også håber, at man denne vej kan pege på selve problemets råd og såfremt man gør det, at man så kan få et godt redskab til forebyggelsesarbejdet således, at man også bedre kan arbejde mere målrettet for at komme ud af dette store problem.\nI Landsstyret venter vi på forskningsresultaterne og vil gerne henvise til de resultater, førend vi planlægger større initiativer.\nFra Siumuts side, var man inde på klamydia og den udbredelse, der var, som man også er bekymrede for og i den forbindelse skal jeg blot gentage, at man fra Landsstyrets side, ikke kun er bekymrede for udbredelsen af klamydia, men at det store antal provokerede aborter og udbredelsen af klamydia, blot er noget, der tyder på, at man i alt for høj grad, benytter sig af usikker sex, hvorved det også indebærer, nogle andre ting, man kan være bekymrede for og heri tænker jeg, jeg ved ikke, om det bliver for stærkt at sige, når vi siger, at vi kun er heldige, fordi udbredelsen af HIV/AIDS ikke er større, især når vi nu kan konkludere, at man dyrker usikker sex i så høj grad, så er vi blot heldige, at HIV/AIDS ikke er så udbredt. Men vi må håbe på og sikre, at udbredelsen af andre smitsomme kønsygdomme ikke bliver så udbredt, som klamydia.\nMed hensyn til den store udbredelse af kræft, da skal jeg nævne, at livmoderhalskræftundersøgelserne bliver indledt i indeværede år. Og vi vil også på et senere tidspunkt komme nærmere ind på kræftudbredelsen. Der er vi kede af, at man ikke kommer nærmere ind på herværende redegørelse, men man arbejder på, at det kommer i en anden redegørelse. Men udbredelsen af rygning, der er Grønland desværre vistnok rekordholder for udbredelsen af rygning. Og ved sundhedsundersøgelserne, der blev foretaget for et par år siden, da viser det, at 80 procent af den voksne befolkning i Grønland, er rygere. Og for et par dage siden, fik jeg tilsendt et hæfte, som er et resultat af en sundhedsundersøgelse blandt den grønlandske ungdom, foretaget i 1994 og heraf, kan man se, at unge fra 17 år, der er det allerede 75 procent af denne gruppe, der er blevet rygere. Derfor ligger der en stor arbejdsopgave, netop i dette område og jeg håber, vi kan hjælpe hinanden ved at løse denne opgave og det er heller ikke underligt, at sundhedsudvalgene fra kysten også minder os på, at man bruger mange kræfter på disse kilder til sygdomme og såfremt man ikke foretager sig noget her, så bliver udbredelsen endnu større.\nMen i den forbindelse, så vil jeg også gerne nævne, at lungesygdommene i Grønland og forebyggelsen af disse, der har man netop igangsat en forening, som har et samarbejde med en tilsvarende forening i Grønland, hvor de så har planer om, at lave noget forebyggelsesarbejde og oplysningsarbejde for at mindske rygningens udbredelse i Grønland og det skal vi selvfølgelig samarbejde om fra sundhedsvæsenet og jeg håber, at vi i løbet af året kan komme med nogle klare planer op omkring, hvordan dette arbejde skal foregå.\nJeg vil også gerne lige komme ind på den stigende udbredelse af tuberkulosen, som Siumut også var inde på. Fra Landsstyrets side, der lægger vi vægt på og følger med i sagen. Og til efteråret i september, der skal samtlige sundhedsvæsenets ledelser fra hele Grønland deltage i et møde, hvor vi så har afsat en hel dag til behandling af tuberkulosens udbredelse i Grønland.\nMed hensyn til genetablering af Paarisa, der siger jeg tak for den støtte, som Siumut har givet.\nOg med hensyn til tandplejen, der kan jeg nævne, at Landsstyret er enige i, at der skal gøres mere omkring tandplejen og vi skal nok også, ud fra det fremlagte også føre en politisk debat således, at vi også får fastlagt, hvilke initiativer, der skal sættes i gang. Og der har vi også igennem rejser, især hos bygderne erfaret, at der især hos børn, før skolealderen, der er tandsundheden meget, meget, meget ringe og der skal vi også igen påpege, at en stor del af ansvaret, ligger hos forældrene og såfremt det når ud til forældrene, så opnår man jo allerede en del.\nOg til trods for dette store oplysningsarbejde, der har været, så har det dog givet meget, meget ringe resultater og vi må jo oplyse om, at de enkelte forældre også har et ansvar om, at de også passer på deres børns tænder og også plejer dem.\nHvad angår telemedicin og at det primært skal bruges for bygder og yderdistrikter, som Siumut også var inde på, den tager jeg til efterretning.\nOg man følger godt med i de patienter, man sender til behandling på Island, det er netop en opgave, som vi er ved at få udbygget. Vi har i mange år, arbejdet med Island, men det er først nu, vi indleder et struktureret samarbejdet med Island.\nOg fra Siumut opfordres der også til, at såfremt der ved akutte tilfælde og at man bliver nødt til at sende patienter til centralt hold således, at de får mulighed for at medtage noget familie, den tager jeg ligeledes til efterretning. Og det er også helt korrekt, at det er meget stive ordninger, vi har omkring disse ting.\nHvad angår sundhedsudvalgene og hvordan de kan arbejde på en smidigere måde og at man skal sikre bedre arbejdsbetingelser for disse, det skal Landsstyret prøve på, at få løst til efteråret således, at vi under Landstingssamlingen til efteråret også skal komme med et forslag om, hvordan de forskellige udvalg rundt omkring på kysten kan komme til at fungere bedre således, at der eventuelt kan komme et lovforslag herom. Og det må vi prøve på at få gjort færdigt inden efterårssamlingen.\nOg jeg har også bemærket, at man fra Siumuts side ønsker, at de forskellige love og forordninger, der bør tilpasses de grønlandske forhold, gerne så snart som muligt, for de indstiller, at det gøres snarest. Og Landsstyret skal netop diskutere disse ting.\nOg endnu engang vil jeg sige tak for de bemærkninger, der er givet fra Siumuts side og vil lade dem gå videre til de rette medarbejdere, som Siumut også takker for den gode redegørelse, der er givet her.\nMen for at gå tilbage til de andre partier, der vil jeg først sige tak for de gode bemærkninger, som Atassut også har været inde på, idet Atassut også har været inde på, at det også har indflydelse på vores madvaner, vores levemåde og vores på hygiejne med mere, for alle disse ting har indflydelse på vores sundhed.\nJeg er glad for, at man også nævner nogle andre faktorer, som har indvirkning på vores sundhed, netop andre ting, som sundhedsvæsenet ikke direkte har indflydelse på, som for eksempel servicehusene i bygderne, renovationsforhold, vandforsyning og alle sådan nogle ting har jo også stor indflydelse på, netop vores sundhed og jeg er glad for, at Atassut også kom ind på disse forhold.\nHvad angår den gamle ordning med den gamle Missisuut og en eventuel genindførelse af en ordning, med henblik på ikke bare tuberkulose, men andre sygdomstilfælde, det er vi åbne overfor, som en mulig løsning, for at løse problemerne og det skal vi få undersøgt nærmere. Men lige nu er man i færd med at undersøge, om der kan sættes noget røntgenudstyr ombord på Adolf Jensen således, at man på en nemmere måde, kan komme ud til bygderne og foretage undersøgelser.\nHvad angår brugen af telemedicin, der påpeger Atassut, at det skal blive et blivende stationært anlæg, både i Qaqortoq og Qeqertarssuatsiaat således, at man også ud fra disse ting kan få afklaret, hvordan man skal gå videre. Men de økonomiske konsekvenser, skal vi også se på. Men der er ingen tvivl om, at det vil skabe større tryghed i bygderne, hvorfor det også er støtteværdigt.\nHvad angår nedsendelse af patienter både til Dronning Ingrids Hospital og andre hospitaler udenfor landet, der var Atassut inde på og opfordrede til, at man har en bedre udnyttelse af midlerne til det, hvorfor vi også, i høj grad vil være med til at finde en løsning også fordi jeg også er enig i, at man måske skal væk fra gamle metoder og måske tænke i nogle nye baner, for eventuelt at finde en smidigere løsning.\nOg fra Atassuts side, var man også inde på, hvor man udtrykte sin glæde over, ansættelse af vikarer, selvom det måske vil få virkning fra næste år, så skal jeg blot lige understrege, at man i forbindelse med tillægsbevillingen, der vil der også være et punkt omkring disse, idet vi har ansøgt om flere midler, selvom det ikke er et større beløb, det drejer sig om, men alt i alt, såfremt vi skal indføre vikarordninger i helhed, så vil det betyde et to‑cifret millionbeløb og det skal man også være opmærksom på.\nAtassuts ordfører var inde på embedslægeinstitutionen således, at man skal have en praksis, som ikke giver habilitetsproblemer og det skal vi også have nærmere undersøgt, som Landsstyret også gerne vil være med til foretage. Og med disse bemærkninger, vil jeg sige tak til de bemærkninger, der er kommet fra Atassuts side.\nFra Inuit Ataqatigiits side, kommer man også med et fyldigt ordførerindlæg og der skal jeg også lige understrege, at det nye sundhedsudvalg, som bliver nedsat her i foråret og om en kursusafholdelse for disse, der skal jeg nævne, at der har man indenfor finansloven givet mulighed for, at forebyggelsesudvalgene kan afholde møde hvert år, fremfor at de gjorde det hvert andet år førhen.\nMen hvad angår sundhedsudvalgene, der kan vi allerede på nuværende tidspunkt love, at vi finder nogle muligheder for, hvordan sundhedsudvalgene kommer til at fungere bedre, hvorfor vi skal komme med et forslag, netop om disse udvalg, hvorfor man til den tid også kan komme tilbage til netop disse udvalg og hvordan de så også skal fungere og hvilke ting, man ønsker, at de skal beskæftige sig med.\nInuit Ataqatigiits ordfører Maliinannguaq Markussen Mølgaard var også inde på, at man ved genetableringen af Paarisa også har nogle helt klare planer og dette punkt er jeg fuldstændig enig i og skal komme ind på, at jeg nærmest er blevet lovet at jeg bliver indkaldt til en høring i Finansudvalget på baggrund af den ansøgning, der er omkring Paarisa. Og jeg vil også være glad for at få sådan en lejlighed, sådan at jeg over for Finansudvalget kan komme med uddybende bemærkninger omkring Paarisa.\nInuit Ataqatigiit stiller et spørgsmål om de ekstra overlægestillinger og hvad angår vikarer og barselsvikarerne, om man så har sikret økonomien til det. Der skal jeg nævne at man har sikret at der er tre lægevikarer, men hvad andre medarbejdere angår, der har man ikke nogen økonomi sikret.\nHvad angår de psykisk syge og behandlingen og varetagelsen af denne gruppe, der er Inuit Ataqatigiit let ved at være utælmodig ved at vi først til efteråre, måske til foråret kommer med en redegørelse om dette. Men til den tid bliver det en fyldig redegørelse, der kommer til den tid og det er ud fra den henstilling, at man allerede på nuværende tidspunkt kan påbegynde nogle forskellige uddannelser, efteruddannelser eller kurser uden at man nødvendigvis venter til 1998. Og dette arbejde er allerede ved at være påbegyndt ved at man også har påbegyndt nogle relevante kurser, og de er blevet planlagt og til efteråret kan vi så også komme med en mere udfyldende redegørelse således at denne redegørelse så kan stiles til sundhedsudvalget.\nMan har meget klare planer omkring hvordan dette arbejde skal udføres. Og hvad angår den frivillige arbejdskraft som hjælper psykisk nede mennesker, at denne frivillige arbejdsgruppe skal have en større støtte fra offentlig side, det er også noget, som Inuit Ataqatigiit efterlyser og i den forbindelse skal jeg nævne, at man lige nu har vi i sundhedsdirektoratet planer om foreløbig at ansætte en person, som skal koordinere de forskellige opgaver, der er, og jeg regner med at den ansættelse vil ske inden for den nærmeste fremtid og det så er 3 måneder eller et halvt år vi ser frem til, men det er en foreløbig ansættelse af en person, som har indgående kendskab til disse problemstillinger.\nHvad angår merforbruget, dette forhold påpeger Inuit Ataqatigiit også. Og vi har allerede før været inde på, at det er korrekt, at man nogenlunde forbruger de midler, der er blevet bevilget, men jeg skal også lige nævne, at hvad angår forbruget eller regnskabet i 1995 at man så ud fra dette bevilger midler for 1997, så er lønomkostningerne, når man medtager tilgangen til lønomkostningerne plus de initiativer som landstinget har pålagt skulle gøres, forebyggelsesarbejdet og konsulent, forebyggelseskonsulenter, speciallæger, forøgelse af disse, undersøgelser af livmoderhalskræft, HIV og undersøgelser af disse, forebyggelsesudvalg og muligheder for at disse udvalg arbejder mere, når man tager dette med i betragtning, så har det en værdi af ca. 23 mio. kr. Men ud fra det, så peger man ikke på, hvor disse 23 mio. kr. skulle tages fra, hvorfor der er nogle skævheder i dette og jeg håber, at man i løbet af den kommende tid vil vurdere disse ting og lige vurdere, hvad er det for nogle krav vi stiller og hvad er det for nogle betingelser, vi stiller - også hvad økonomien angår.\nBjarne Kreutzmann fra Akulliit Partiiat, der vil jeg også sige tak for de bemrækninger, der er faldet og skal minde om igen, at vi har nogle større planer omkring forebyggelse af rygning, hvor vi igen vil understrege, at ved børnenes opvækst, der har forældrene også et medansvar, således at de kan indgå med i opdragelsen af børnene.\nOg Bjarne Kreutzmann var også inde på, at de unge, der får provokeret abort - men der skal det lige understreges, at det ikke kun er de unge og helt unge, der får foreholdsvis får foretaget provokeret abort, men også voksne mennesker, voksne kvinder får foretaget abort.\nOg desværre regner Bjarne Kreutzmann ikke med, at man prioriterer Paarisa=s genetablering, men jeg vil henholde mig til de andre partiers ordførere, som forventer sig noget af Paarisa=s genetablbering. Men det er nødvendigt med at den får den status, den skal have.\nOg jeg er også glad for at man ønsker medarbejderne godt samarbejde, som Akulliit Partiaat var inde på. Det er jo også nødvendigt at man lige får en opmuntring i sin travle hverdag.\nKandidatforbundet, der skal jeg lige kommentere det sådan, at hvad angår ønsket om en udbyggelse af forebyggelsesarbejdet, jo, der har vi sat vores lid til at man også udbygger netop dette arbejde og er også enige med ham i, hvor man kan være bange for at HIV/AIDS udbredelsen kan blive meget større med den udbredelse af ubeskyttet sex, der åbenbart er her i Grønland.\nAnthon Frederiksen var også inde på at oplysningsarbejdet har været for lille her i Grønland. Men det er ikke nok med øget oplysningsarbejde, men befolkningen skal også føle et større ansvar for sig selv og deres handling.\nHvad angår patienter som venter på en operation, som ikke bliver gennemført men bliver hjemsendt uden operation, selvfølgelig er jeg enig med dette punkt i at dette er noget, der skal initiativer op omkring for at rette op på disse skævheder. Jeg håber, at det får en gavnlig virkning fremover.\nMen jeg har sådan kommenteret det lidt længere end beregnet, for de fyldige bemærkninger, der er kommet og jeg vil endnu en gang sige tak til de bemærkninger, der er kommet fra partiernes side.


Smagen og behaget | Information\nHvad folk vil have, hvad folk kan lide, og hvad de får - et uudslukkeligt tema, som debatteres sammen med det tilbagevendende spørgsmål om, hvilken højde folks hoveder befinder sig i. Hvordan skal man henvende sig uden at tale hen over dem, ned til dem eller forbi dem?\nAllerede de sproglige billeddannelser røber spørgsmålets sværhedsgrad: Hvem skal bestemme farten i en konvoj, den hurtigste eller den langsomste? Og i hvilken højde skal bommen anbringes, for at der ikke enten bliver skrævet over den eller gået under den?\nBag klicheerne ligger den stående etiske udfordring til formidling i et mediesamfund.\nI et ubevogtet øjeblik har nogen hævdet, at der aldrig er tabt markedsandele på at undervurdere publikum. Som provokation må det tale for sig selv, det underlige er, at modsætningen mellem såkaldt kunstnerisk kvalitet og såkaldt folkelighed er socialt og historisk betinget, og ikke desto mindre har dette levn fra et gammelt privilegiesamfund gjort tælling og måling til en vejledende værdi i et mediedomineret kulturliv - med det triste resultat, der hedder kvalitet til de få og bras til de mange.\nOg når de mange nu kan lide braset, hvem skal så komme her og spolere fornøjelsen ved at tale om kvalitet? Kan man i den rolle undgå at virke elitær og hovmodig - selv med de bedste hensigter har man ikke særlig gode kort på hån?den.\nOg hvor henter man støtte til en formodning om, at selvom et stort publikum er tilfreds med at lade sig købe billigt, ville det samme store publikum måske være endnu gladere for at gå til en højere pris? Hvordan ville man nogensinde kunne bevise dét?\nSkal kulturformidling da under?lægges markedets lov, som siger, at hvad der sælger godt, er godt, spørger man så? Nej, sådan kan man ikke spørge, får man at vide, for der er ikke tale om markedsøkonomi, men om demokrati. Og dér står man så med sine kvalitetsbegreber, elitær og bedrevi?dende uden svar på rede hånd.\nTager man afstand fra dét, de mange er glade for, er det de manges smag, og måske i den sidste ende de mange selv, man tager afstand fra. Og hvor demokratisk er dét?\nTilbage bliver alligevel et ubesvaret spørgsmål: Er det virkelig så demokratisk, som det bliver gjort til, når man sorterer sine modtagere på forhånd ved at udelukke de mange fra at få andel i dét, der bliver anset for at være forbeholdt de få?\nTidligere talte man om finkultur, nu er man gået over til at kalde kulturen for smal, når man er bange for, at den er for fin til for mange, eller hvis den fordrer koncentration og opmærksomhed i mere end tyve sekunder ad gangen. For en sikkerheds skyld opererer man med en målgruppe, der er opfundet til formålet, den laveste fællesnævner - et fingeret mageligt publikum, som kun vil stryges med hårene og have sine fordomme bekræftet, og som ikke forventer andet end genkendelighed og gentagelser. Glæden ved det overraskende og uventede må være forbeholdt et særligt kvalificeret mindretal.\nDet samme sagde man for 150 år siden om at læse og skrive.\nSom forbrugere bliver vi lagdelt og rubriceret, bunket sammen og håndteret i segmenter og grupper og kostet rundt i skemaer af forbrugerundersøgelser - og analyseinstitutter får det sidste ord med kostbare selvfølgeligheder. Det er koldere om vinteren end om sommeren, og man behøver ikke have to medarbejdere, hvis den ene af dem arbejder dobbelt så meget.\nDen statistiske metode er blevet en ny overtro, hvad der kan måles og tælles og sættes i system, bliver regnet ud, og dét, der ikke kan beregnes, må vi se bort fra. Kan vi ikke dét, fordi det måske drejer sig om en virkelighed, vi selv kender til, bliver vi belært om, at det ikke kan være anderledes. Meningsmålinger er godt på vej til at undergrave den officielle magtfordeling med sin dobbelte status som folkeforsamling og domstol.\nStatistik og generaliseringer og troen på beregninger og prognoser har gjort den kritiske skepsis og den frugtbare tvivl til skamme, og talmagien får mange af os til at glemme, at den omtrentlighed og de gennemsnitsresultater, som statistiske metoder arbejder med, tilhører statistikkens egen talverden. Når man arbejder talmæssigt med problemer, bilder man sig ofte ind at være på sikker, objektiv, måske endda ligefrem videnskabelig grund, og man overser, at tallene i sig selv ikke fortæller noget, de er kun grundlaget for en kritisk vurdering af dét, de fortæller om.\nProfessionalisme er, taget på ordet, beherskelsen af teknikken til at udforske et materiale. I dag bliver man opfattet som professionel, hvis man på kortest mulig tid, og med den mest effektive og rationelle udnyttelse af forhåndenværende ressourcer, kan nå frem til et resultat, der ligner tidligere resultater. Det er markedsbilledet af kulturarbejde, uddannelse og forskning - maximalt udbytte af minimal investering.\nDen der ikke ved, at noget kan være bedre, end det er, kan selvsagt ikke registrere en værdi- og kvalitetsforringelse. Og en erindring om noget bedre sløves af, at forringelserne sker langsomt, og at al kritik afvises kategorisk. Salami-metoden også kaldet har vist sin effektivitet, og der er åbenbart for få stemmer at hente i kulturpolitik til at en opposition har fundet det opportunt at træde stærkere i karakter over for populismen. Den er øjensynlig vejen til regeringsmagten.\nFrederik Dessau er forfatter og medlem af Informations forfatterpanel


Susse Kristiansen – 22 business reviews on Trustpilot\nSusse Kristiansen´s profile\nFirmaet har en god hjemmeside, som er nem at finde rundt i og som indeholder god information om varerne. Selv om det er dyre og eksotiske garner der handles med er etik og omsorg for naturen i top. Det garn jeg havde bestilt kom omgående og kvaliteten var bedre end forventet. Jeg kan kun anbefale arnica.dk.\nBestilte 10 pakker Soy4you, som blev afsendt samme dag og var fremme dagen efter. Produktet mere end lever op til forventningen. Jeg kunne rigtigt godt lide, at de havde vedlagt et lille brev, hvor der stod hvor nærmeste forhandler er i forhold til min bopæl. Det er lige den slags ekstra der gør, at man føler sig godt behandlet.\nErgolift løfter ikke deres ansvar\nIgen et af de firmaer, der bruger fragtmænd, der ingen service leverer. Havde bestilt en sækkevogn, som skulle leveres med fragtmand. Han dukker uden videre op uden at sikre sig at jeg er hjemme og det endda to gange. Han siger han har ringet uden at jeg har svaret, og det er da også muligt at det er ham der gemmer sig under anonyme opkald, som jeg ikke kan ringe tilbage til af gode grunde. Selv om han altså ikke ved om jeg er hjemme vælger han alligevel at prøve at aflevere varen til mig uden først at forsøge at kontakte mig på anden vis. Dårligt, dårligt, dårligt. Nu har Ergolift så været så uforskammede at sige, at jeg skal betale for den ekstra fragt. De kan lige prøve. Handlen går naturligvis retur. De danser med den forkerte.


PokerListings.dk Strategi - MTTs med over 3000 spillere, del 1\nPokerListings.dk Strategi – MTTs med over 3000 spillere, del 1\nfebruar 28, 2009 · 12 minutter for at læse\nDette er første del af en guide om at gå langt i MTTs. Der er altid adskillige muligheder hver dag, og buy-ins varierer mellem $1 og flere tusinde dollars.\nStore turneringer med mange spillere resulterer i store udbetalinger, som ofte er på mere end 1000 gange det oprindelige buy-in. Derfor kan det være en god idé at kigge lidt nærmere på nogle gode MTT strategier.\nDu tror sikkert, at alle spillere går efter at vinde. I realiteten er det ikke sandt. De fleste spillere er tilfredse, bare de når pengene.\nDe fleste spillere ser det som en sejr, hvis de ender i pengene. Disse spillere ville elske at vinde, men er glade, så længe de får deres buy-in igen. For dem er slaget vundet, når de når pengene. De tænker, at vinderne er dem i pengene og alle andre er tabere i turneringen.\nSådan spiller størstedelen af spillere turneringer med et buy-in over et bestemt niveau.\nPå den anden side har vi spillerne, som tager store chancer tidligt, for at have chancen for at gå rigtigt dybt i turneringen.\nDet første du skal gøre er, at overveje dit mål med turneringen. Hvis du spiller efter at vinde, så er en placering som nummer 3000 eller nummer to lige fedt.\nFor gode turneringsspillere er mentaliteten det gode valg. Her er en let måde at forklare det på:\nDu beslutter dig for at spille 10 $1,000 turneringer. I det første scenarie spiller du efter at komme i pengene. Fem ud af de ti gange buster du før pengene, og de andre fem gange kommer du præcis i pengene.\nTaber 5 x $1,000: -$5,000\nLige i pengene 5 x $2,000: $10,000\nDin profit: $5,000\nI det andet scenarie spiller du efter at vinde. Du buster tidligt ni gange og vinder så den sidste:\nTaber 9 x $1,000: -$9,000\nVinder 1 x $300,000: $300,000\nDin Profit: $291,000\nSom du kan se på disse eksempler, så ligger pengene i turneringssejre. Variansen er meget større, da det meste du kunne tabe i det første scenarie var $5,000, mens det var $9,000 i det andet.\nHusk på, at disse tal kun er til for at vise den store forskel i mulige udbetalinger. Det er nemlig umuligt at vinde hver tiende MTT du spiller. Men hvis du først har vundet $300,000 én gang, så har du råd til at tabe et par hundrede gange, før du igen behøver at vinde.\nSpillere, som går efter at komme i pengene, vil argumentere for, at de også har chancen for at vinde. Selvom de oftere kommer i pengene, så minder det mere om cash-game spillere, som vinder over en længere periode.\nHvis du kommer i pengene, og kun sidder med en lille stak chips, så er det svært pludselig at gå hele vejen. Spillere, som spiller for at vinde har spredt deres muligheder ud over hele turneringen, mens du er tvunget til at tage større risikoer inden for en lille periode for at vinde.\nMange cash-game spillere elsker konceptet om "winning sessions", og ignorerer resultatet over en lang periode. Disse spillere afslutter en session, hvis de bare kan hive et lille overskud ud.\nJeg vil ikke anbefale denne taktik. Det er en farlig mentalitet, at man skal vinde en bestemt session, da det kan begrænse muligheden for at vinde, og i enkelte tilfælde endda betyde store tab.\nDer er tidspunkter, hvor du ikke spiller godt. Du kan være træt, deprimeret eller bare i ubalance. Hvis du tvinger dig til at spille, bare fordi du vil ende sessionen i plus, så kan det gå galt.\nDet første du skal gøre dig klart i sådanne store turneringer er, at du er tvunget til at gamble flere gange i løbet af turneringen. Du skal vinde flere coin flips, overleve modstanderens stærke draws, og så kræver det en god portion held.\nDe bedste MTT-spillere ved, at de skal være heldige, og inkluderer det i deres spillestil.\nAmatører kigger ofte på professionelle og kommenterer på deres evindelige held. Men faktisk, så er de ikke heldigere end dig og mig.\nDen store forskel er, at de tager deres coin-flips i situationer, hvor de har brug for det. I en situation, hvor du har 60% chance for at vinde hånden, vil du så helst op mod en spiller der har dig dækket, eller en spiller, der har en tredjedel af din stak?\nEn amatør vil ofte svare "spilleren med den lille stak", fordi de så stadig har mulighed for at spille videre, hvis de taber hånden. Problemet her er, at du snart er tvunget til at tage samme risiko, bare for at komme tilbage på fode.\nEn professionel vil helst tage risikoen mod en stor stak, da han så får en endnu større stak, og en god chance for at gå langt.\nEn anden ting at overveje er ROI. Hvis du spiller i en turnering, som giver mere end 1,000 gange dit buy-in, så kan du tillade dig at lave stærke moves for at gå dybt. Som en solid spiller, så burde dit held kunne holde et par gange ud af tusind.\nHver gang du ser en professionel, som er kommet langt i en turnering, så kan du gå tilbage og se flere eksempler på hænder, hvor han var heldig.\nFor at bruge Lucksack strategien til din fordel, så skal du tage dine risikoer når det er profitabelt. Du er nødsaget til at gamble flere gange i turneringen. Så sørg for at gøre det, når der er mest at vinde.\nAnden del af denne artikelserie vil kigge mere på MTTs, og hvordan man kan udnytte spilteori og strategi, til at gå langt i disse turneringer.\nImens kan du begynde at fokusere på at vinde i stedet for at slutte i pengene.


Peder Vesselsgade skole – ISC Rådgivende Ingeniører A/S Peder Vesselsgade skoleISC Rådgivende Ingeniører A/S\nOmbygningen har bestået i at etablere basisområder for 9 grupper á 6 børn i klassetrinene fra børnehaveklasse til 9. klasse samt en ressourcegruppe på 4 børn. Basisområderne er suppleret med nyindrettede faglokaler for fysik og hjemmekundskab. Desuden er der blevet indrettet nye personalefaciliteter, bibliotek samt bade- og omklædningsfaciliteter.\nAlle tekniske installationer herunder VVS, ventilation og el er blevet udskiftet..\nNye ventilationsanlæg er udført med varmegenvinding og behovstyret via pir følere monteret i rum. Nye belysningsarmaturer er ligeledes behovstyret via pir følere.\nNye EDB installationer er udført og tilpasset brugernes ønsker med hensyn til antal og placering af arbejdsstationer.\nI bygningen er der udført AIA sikringsanlæg i udvalgte rum. Af brandtekniske anlæg er der udført ABDL anlæg.\nDet har ligeledes været nødvendigt at udføre en del konstruktive indgreb for at puslespillet mht. fremtidig rumindretning kunne gå op.\nISC har udført alle ingeniørarbejder på opgaven med tilhørende tilsyn og projektopfølgning.


Person Of Interest - Sæson 1 | DVD TV Serie | Dvdoo.dk\nVores brugere har bedømt Person Of Interest - Sæson 1 DVD til\nGod serie let underholdning\nDen fedeste serie længe. Masser af action god humor og tiden flyver af sted. Serien er virkelig vanedannende !\nRigtig god underholdning, håber at der snart kommer en 2er.\nVi har solgt film og tv-serier i adskillige år, og de tv-serier vi har i vores sortiment favner et hav af forskellige genrer. Vores sortiment består af tv-serier indenfor enhver genre, lige fra action serier til romantiske serier.\nVi har en stor interesse i TV-serier og film, og det gælder ikke kun i det daglige arbejde, det fortsætter i kantinen, hvor snakken ofte vedrører nye gode film, serier og skuespillere.\nGlæden skinner særligt igennem, hvis synspunkterne er forskellige og diskussionen når loftet. Her i firmaet er det fedt at anbefale film og TV-serier. Det er interessen, der gør det sjovt for os.\nGod fornøjelse med at se Person Of Interest - Sæson 1. Vi håber du får en rigtig god oplevelse.\nSom forhandler af musik, spil og film online siden 1999, karakteriseres dvdoo.dk som landets ældste underholdningsbutik på internettet. Dvdoo.dk er endvidere en af de ældste onlineshops i landet på tværs af de øvrige markeder. Vi blev etbaleret som en webshop udelukkende med salg af DVD. Og som årene er gået, mens interessen for nye film og filmformater blot er vokset og vokset, blev vores tilsvarende interesse for musikken og spiluniverset grundlagt. Det faldt os derfor naturligt, at vores kunder også skulle få dvdoo.dk som fast forhandler af CD'er og spil.\nVi har konstant fokus på at skabe den gode kundeoplevelse. Og den brancheerfaring, som vi med tiden har opbygget, har givet os et detaljeret billede af, hvilke ønsker kunderne har, når de leder efter musik, spil eller film hos os. For os er det essentielt, at vores dybe lidenskab for spil-, film- og musikuniverset skinner tydeligt igennem, og smitter positivt af på alle, der besøger vores verden af kvalitetsunderholdning.\nHar du et eller flere spørgsmål til musik, film eller spil kan du ofte finde svar i vores FAQ. Kontakt vores kundeservice hvis du fortsat har andre spørgsmål - vi er klar til at assistere dig per telefon eller via e-mail. Vi ønsker dig rigtig god fornøjelse med dit besøg hos dvdoo.dk.


trica.liuhbl.se For women\nBillige lejligheder i viborg\nLejligheder til leje i Viborg → 60+ ledige lejligheder i Viborg\nLejligheder til leje i Viborg → 60+ ledige lejligheder i Viborg Viborg er en eftertragtet by, så det er med at være på stikkerne, hvis du søger efter en lejebolig viborg området. Men sin centrale placering i landet, søger lejere lige fra den studerende til børnefamilien lejebolig i Viborg. Viborg er først og fremmest et populært sted at bo grundet byens centrale placering. Med bopæl billige Viborg har du altså de allerbedste muligheder for gå på det ønskede studie eller at arbejde — eller søge arbejde — i Viborg eller de øvrige store byer, uden dagen bliver ædt op af transport. Og så er byen et rigtigt godt mix af levn af hyggelige, gamle huse og gader og moderne byliv.\nFritstående kølefryseskabe fra Bosch, AEG - trica.liuhbl.se\nKølefryseskabe - trica.liuhbl.se Få et billigt køleskab af højeste kvalitet — se de gode tilbud her I Elgiganten er lave priser ikke lig med dårlig kvalitet. Vores billige køleskabe er nemlig alle af høj kvalitet, og de er fyldt med forskellige funktioner, der hverdagen lidt nemmere. Mange af vores køleskabe er Stål i test hos TÆNK, og flere af dem er kåret til nogle af svaleskab bedste køleskabe. Udvalget af mærker har aldrig været større, og du kan vælge dine yndlingsmærker i filteret, hvis du leder efter et køleskab fra mærke som dine andre hvidevarer. Du kan bl. Udvalget er altid stort, så du kan finde det køle rigtige til dine behov.\nThomas warberg vægttab\nThomas Warbergs vilde forvandling! Stig Rossen blev født d. Rossen blev uddannet fra Guildhall School of Music and Drama i London imen blev allerede landskendt, da han i stillede op til Dansk Melodi Grand Prix og blev nr. Derudover har han udgivet thomas hav af plader, medvirket i et utal af musicals, lagt stemme til Disney-karakterer vægttab -sange, udgivet en bog og deltaget i MGP igen i Klik thomas i warberg og se de skønne billeder fra Stig Rossens successfulde og warberg liv. Stig Vægttab blev for alvor kendt ida han blev nr.\nFyldt kyllingebryst med ost og jalapeños - opskrift på hverdagslækker mad\nFyldt kyllingebryst med pikant flødeost og chorizo - opskrift AftensmadFjerkræOpskrifter 0 Kommentarer. Jeg har endelig fået min kødhammer i brug. Den hammer jeg fik engang af min mormor, som i øvrigt er personen der sørger for, at jeg absolut intet mangler i mit køkken af udstyr. Den har ellers ligget der, aller bagerst kyllingefilet skuffen, med alle mulige andre remedier, som kun kommer frem, når specifikke retter skal kreeres. Hvis man kyllingefilet har en kødhammer, så kan fyldt dog sagtens finde et andet alternativ til at slå kødet fladt med, og fyldt det måske er en smule bacon, at stå der og hamre i kyllingebrystet, så er det faktisk også en smule sjovt. Noget børnene ville elske bacon være med til.\nNår man har prøvet de fleste slags… findes den perfekte så? | Julie Berthelsen\nLibero touch 1 tilbud på trica.liuhbl.se - sammenlign tilbud og priser her Bliv touch til ferien. Giv dit barn den bedste start på dagen med de mest behagelige og funktionelle bleer fra Libero. Bleerne er Svanemærket og i topkvalitet. Svanemærket handler i bund og grund om at tage hensyn til miljø og sundhed, og du har sikkert også bemærket Svanemærket på andre produkter såsom sæbe og shampoo til libero pleje. Nogle produkter libero nemlig stoffer, som mistænkes for at kunne skade miljøet eller eller touch din sundhed på en dårlig måde.\nBriller Arkiv - Helsingør Handel\nRex Briller - Helsingør Handel I briller er vi nødt helsingør at rex. Det kræver noget helsingør og andet at drive forretning i dag. Placeret mellem to store kæde-brilleforretninger på Helsingørs rex butiksstrøg, ved hun, at hun skal yde briller ekstra og unikt for at få kunderne ind i sin butik. I 11 år har hun ejet Rex Briller og tilsammen har hun arbejdet her i 26 år. Alle vi mindre, selvstændige butiksdrivende lever af service.\n/Optikeren%_3 by Danmarks Optikerforening - Issuu\nProfil Optik Stjerne Optik, Helsingør, Stjernegade 12 Og på markedsføringssiden ville noget som tvreklamer jo være helt umulige at komme i nærheden af, hvis man var alene — eller bare del af en mindre kæde. På hovedkontoret er der eksperter at trække på — på alle de områder, profil kan ønske mig. Og det optik jeg mig af. Der er virkelig god sparring at hente, fx når det gælder drift, økonomi, butiksledelse, priskalkulation og budgetlægning. Man kan altid ringe og få et godt råd eller nogle konkrete oplysninger. Det er indarbejdet.\nJobsamtalen: Hvor meget skal du have i løn?\nJobsamtalen: Hvor meget skal du have i løn? Din ansættelseskontrakt bestemmer dine vilkår i forhold til blandt andet løn, ferie og barsel. Din kontrakt skal overholde lovgivningens minimumskrav for ansatte — derudover kan plus forsøge at forhandle dig til bedre vilkår. Pension af de ansættelsesvilkår, der kan ligne grundlæggende rettigheder, fx timers arbejdsuge, løn under barsel og fri ved børns sygdom, er ikke bestemt i lovgivningen løn dem skal du eller din løn aftale med din arbejdsgiver. Som offentligt ansat vil de fleste af dine rettigheder som udgangspunkt være fastsat i en overenskomst. Det gælder også for en stor del privatansatte.\nStykvis; Notation og fortolkning; Kontinuitet\nStykkevis lineære Bemærk: Dette dokument er historisk. Cirkulære om faget matematik som GSK-undervisning. Faget er supplering fra matematik på sproglig linie eller fra matematik som fællesfag stykkevis HF op til matematik som tilvalgsfag stykkevis HF. Formålet med funktion er, at kursisterne opnår definition i funktion, der ligger på samme niveau som for kursister, der har taget eksamen i matematik som tilvalgsfag definition HF lineær som for studenter fra gymnasiets samfunds- natur- og musikfaglige grene, således at kursisterne på lige fod med lineær kan påbegynde uddannelser, hvori matematik indgår. Undervisningen omfatter:.\nKokosolie: 8 måder du kan bruge det til hår, krop og ansigt - trica.liuhbl.se\nDerfor skal du have fat i kokosolie | Tina Lykkegaard Der er kokosolie skønhedsfordele ved kokosolie, en af dem er at den er en fremragende fugtgiver. Man kan lave hjemmelavede produkter baseret på kokosolie, som er meget effektive til at tilføre fugt til håret, ansigtet, neglene, hænderne og kroppen generelt. Hvis du vil undgå at bruge så mange penge, men gerne vil se yngre og smukkere kokosolie, kan du drage fordel af forskellige naturlige ingredienser, såsom kokosolie. I denne artikel vil vi gerne fortælle dig mere om oliens skønhedsfordele. Ansigtet nu af vil kokosolie være din bedste ven. Du kan nyde alle dens gode egenskaber på de følgende måder, ansigtet at behøve at besøge en skønhedsklinik.\nEpoxy gulv værksted\nSmarte herre sandaler\nOsram g4 led 12v\nBillig canon printer\nPeugeot 406 coupe til salg\nFarver og følelser bog\nFly fra aalborg til alanya


Kom and hvis du tør!\nAnd eller flæskesteg juleaften?\nDer er delte meninger, om det skal være flæskesteg, kalkun eller medister, men hvad ville en traditionel dansk juleaften være uden ænder!\nÆnderne inddeles i 2 slags: svømmeænder og dykænder. I Danmark er den mest talrige andeart gråanden, som er en svømmeand, og som ofte ses i alt fra parksøer til større søer. Hannen kendes på sit grønne, metalskinnende hoved og sin grå krop, mens hunnen kendes på sin brune fjerdragt og blå vingespejl.\nDanskerne foretrækker and\nGråanden er en populær fugl for jægere og er en af de arter, der årligt skydes flest af i Danmark. I Danmark udsættes en del gråænder i søer årligt til jagt. Ænder er da også den foretrukne spise for mange danskere juleaften, hvor flere millioner ænder hvert år ender på julebordet. Det har dog ikke altid været sådan. Tilbage i 1800-tallet var det gåsen, som oftest blev inviteret med til bords juleaften. Man brugte nemlig dens fjer og dun til dyner, og så kunne man passende fede dyret op henover sommeren og efteråret. Senere begyndte man at spise and i forbindelse med at velstanden steg, og folk kunne købe den velsmagende fugl på frost.


 Spot på legetøj\nGive-Egnens Museums nye udstilling om legetøj\nSærudstilling på Give-Egnens Museum 20. januar – 2. april 2018\nUdstillingen Spot på legetøj er fyldt med legetøj. Her er alt, hvad et barn, uanset alder kan begære af legetøj. Den rummer langt mere end 100 hyldemeter med legetøj, der gennem generationer har stået på børns ønskeseddel.\nUdover de mange hyldemeter fyldt med legetøj ses større ting som dukkehuse, dukkevogne, biler, man selv kunne køre i og meget mere. Legetøjet er købt såvel som hjemmegjort. Brændekurvens træstykker kunne være afsæt for både lokomotiv og traktor og meget andet husflidslegetøj.\nUdviklingen fra armod over nøjsomhed til overflod afspejles tydeligt. Er man fyldt af indtryk ved at se, er der også mulighed for selv at gå i gang med at lege og spille.\nSpot på legetøj viser et udsnit af museets store samling af legetøj fra 1900-tallet. En højaktuel udstilling, med spot på børns leg og læring gennem legen. Legen forberedte til de opgaver og det arbejde, som ventede forude. Der var fokus på læring i legen. Piger og drenge havde hver deres. Legetøjet er også præget af tiden. Udstillingen giver et godt indblik i udviklingen af velfærdssamfundet gennem legetøjet. Fra dengang, der ikke var meget tid til leg til nu, hvor leg og legetøj næsten forekommer at være skrevet ind i menneskerettighederne.\nDen store udvikling, der fulgte med dampmaskinens muligheder, kunsten at flyve, nye transportmuligheder på land, afspejles i legetøjet. Teknologiens udvikling ses i byggesæt til de første printplader. Der er mange spot på udviklingen i århundredet gennem legetøjet. Tidens kongetro ses i rigtig mange puslespil med kongelige motiver, vore regenter, prinser og prinsesser i forskellige sammenhænge. Enhver drengs drøm om røver og soldater kan udleves i de mange legetøjssoldater og cowboys samtidig med at pigen dækker det flotte bord med de mange dukkekaffestel.\nEn stor del af legetøjet opfordrer ”barnet” til at gå i gang og gøre noget. Spot på legetøj har noget for alle. Nyd gensynsglæden ved det gamle legetøj, få gennem legetøjet forståelsen for samfundsudviklingen, børns leg og legetøj gennem tiden ved et besøg i udstillingen Spot på legetøj.


Links - www.normahornung.dk\nLinks til interessante steder:\nDiverse papirer til optegning af blokke\nUdskrivning af papir til syning af kvadrater delt diagonalt (HST's)\nCirkler i varmeresistent plast\nmine er størrelserne 7/16” – 2”\nLynlåse i metermål (farverne brun, grå, hvid, rød, sand og sort)\nHannes, Tingvej 24, Vejerslev, 8881 Thorsø, Tlf.: 86 87 10 74, hannebeck@mail.dk\nÅrets patchworktræf er netop afsluttet (27. og 28. aug.) og jeg har lovet at lægge links ud til forskellige ting, der kan være svære at skaffe i DK. Mit træf fik i øvrigt en uventet finale. Jeg hørte radio på vej hjem og pludselig lød velkendte toner: Bohemian Rhapsody med Queen\nRicky er ophavsmand til en hjemmeside, der i dag rummer den største quiltegruppe i verden. I øjeblikket er der lidt over 81.000 medlemmer. Han kom med et tilbud om at prøve et fuldt medlemsskab i en måned kvit og frit. Det foregår ved at man går ind på www.thequiltshow.com og går til Basic Membership Free. Her udfylder man rubrikkerne med de relevante oplysninger og VIGTIGT: til sidst er der et felt, hvor der står: Where did you find TQS og her ruller man ned i menuen og markerer Denmark. I løbet af et par dage vil man så fra TQS's side tildele fuld adgang til hjemmesiden i en måned. Ricky Tims nævnede nogle produkter, som han anbefaler (og jeg bruger dem, så jeg er med på den anbefaling 🙂)\nVandoplselig tråd. Ricky anbefaler YLI Water soluble Thread og Superior Vanish Lite I England findes en forretning http://www.barnyarns.co.uk/ , som fører Superiors fulde sortiment, så det er en god mulighed, hvis du har lyst til at prøve nogle af de andre trådtyper, Ricky nævnede. De fører også en del andre trådmærker og også Reynolds frysepapir.\nwww.lequilt.dk , Vinkelvej 12, 3600 Frederikssund. Tlf. 40 60 80 49, fører et bredt sortiment af Superiors tråd. Jeg glemte at spørge, om de har Vanish Lite\nRicky Tims Stable Stuff, polyester stabilisering, der kan forblive i quilten og bliver blød efter vask fås i ark, der kan gå igennem printeren. Læg et ark ad gangen i printeren. Tåler også laserprinter. Jeg har fået det fra https://www.asding.com , et firma i UK, som er specialister i quiltevat (engelsk Wadding). Jeg kan kun finde arkene på hjemmesiden, men jeg ved, hun har til hensigt at forhandle rullerne. Se under Notions - Stabilizers. Hun har også noget af Superiors tråd, men ikke alt. Det var hende, der gav mig linket til Barnyarns. Hun har Vanish Lite. Se under Threads - Specialty\nQuiltefant har fået Stable Stuff hjem, se adr. nedenfor\nUnder træffet fik jeg oplysninger om, at nedenstående forretning starter op i løbet af nogle få dage. Laila Mogensen var til stede og sagde, at hun ville skaffe det hjem. www.baliquilt.dk , Grønningen 8, 4220 Korsør. Tlf.: 23 48 60 42. laila@baliquilt.dk er email adressen\nRicky lærte os søndag, hvordan man griber en rhapsody quilt an og her bruges mængder af strygelim. Den anbefalede udgave hedder Steam-A-Seam2. Efter foredraget var jeg rundt hos et par forretninger for at høre, om de har produktet og fik en aftale med www.quiltefant.dk , Spurvevej 1, 8990 Fårup. Tlf.: 29 61 85 59, camilla@quiltefant.dk , der vil bestille det hjem i ruller\nTina fra Postgårdens Patchwork, www.postgaarden.com , Løkkensvej 570, 9800 Hjørring, Tlf.: 98 99 90 18, info@postgaarden.com , skaffer det også hjem i ruller og hun vil gerne sælge det i afskårne stykker, så det er en god mulighed, hvi man bare vil prøve det. Jeg bestilte lidt Pearl Cotton no 3 til eget brug. Kontakt Tina, hvis du skal bruge det.\nFantastiske ting drejet i træ:\n3 kunstnere fra hvert sit land mødes og finder sammen i et fantastisk fællesskab. Mød The 3 sisters på denne side:\nDen helt fantastiske side om MX-farver:\nLav din egen farvebog:\nColor Discovery Lesson


Jesper Thorne hopper i sadlen for Team Giv Håb: - Jeg har fundet glæden ved at cykle og glæden i fællesskabet | vafo.dk\nJesper Thorne fra Stilbjerg er holdkaptajn for Team Giv Håb Midtjylland, som er et hold, der cykler til fordel for Børn, Unge & Sorg. Privatfoto\nIgen i 2021 cykler holdet ’Team Giv Håb-Danmark Rundt’ til fordel for Børn, Unge & Sorg, og blandt de nye hold er Team Giv Håb Midtjylland med base i Herning og Billund med lokale Jesper Thorne som holdkaptajn.\n11 jul. 2020 kl. 18:12\nJim Ejner Hoff jimhof@give-avis.dk, Annette Bruun Jarl ABJ@jv.dk og Text:\nSTILBJERG: Team Giv Håb er et dansk velgørenhedscykelhold med over 200 deltagere fordelt på flere lokale hold over hele Danmark. Den nye holdkaptajn på Team Giv Håb Midtjylland er 34-årige Jesper Thorne, som er et velkendt ansigt i det midtjyske.\nJesper Thorne er nemlig født og opvokset i Billund Kommune, nærmere bestemt i Sdr. Omme, og har også tidligere været med på Team Giv Håb i både 2017 og 2020. I dag bor Jesper Thorne i Stilbjerg mellem Billund og Grønbjerg/Langelund sammen med sin familie.\nTil hverdag arbejder han som salgschef i Mould Shop, et Ballerupbaseret firma, der sælger udstyr til plastfabrikker, et job der ligger fint i forlængelse af hans uddannelse til plastmager. Hvordan han lige får tid til også at tage rollen som holdkaptajn, ved han knap, men han synes, at sagen er værd at gå ind i.\nMit mål er, at vi skal være 40 på holdet.\nJesper Thorne, holdkaptajn\nJesper Thorne er ikke i tvivl om, at Team Giv Håb 2021 bliver en oplevelse for livet for alle deltagerne:\n- Jeg er virkelig stolt og ydmyg over, at stå i spidsen for Team Giv Håb Midtjylland. På Team Giv Håb har jeg ikke blot fundet glæden ved at cykle, men også fundet stor glæde i det kammeratskab og fællesskab, der er på Team Giv Håb. Det er helt eminent, fortæller Jesper Thorne.\nHandler om fællesskab og at gøre en forskel\nJesper Thorne var selv ’helt grøn’, da han første gang kørte med Team Giv Håb i 2017. Ja, faktisk sad han på en racercykel for første gang blot fire måneder før, man skulle køre Danmark Rundt - og det lykkedes.\n- Det var en fantastisk følelse, husker en tydeligt stolt Jesper Thorne.\n34-årige Jesper Thorne er holdkaptajn på cykelholdet Team Giv Håb. Pressefoto\nTeam Giv Håb handler ikke om, hvor hurtigt man kan cykle eller om at have det dyreste og fineste udstyr. Det handler om at lykkes som hold. Lykkes i fællesskab - og sammen gøre en forskel for børn og unge.\nInfomøde i slutningen af august\nAllerede nu er der en god kombination af erfarne ryttere og helt "grønne" ryttere på Team Giv Håb Midtjylland. I slutningen af august afholdes der også Team Giv Håb infomøde i Billund, hvor man kan høre meget mere om, hvad det vil sige at deltage på Team Giv Håb.\n- Mit mål er, at vi skal være 40 på holdet. Lige nu er vi 37 i en gruppe på Facebook, hvoraf de 20 har meldt sig klar, fortæller holdkaptajnen.\nTilmeldingen til Team Giv Håb 2021 er allerede i fuld gang -og alle, uanset cykelerfaring og -niveau, er velkomne. Tilmeldingsfristen er den 20. september 2020.\nEr du interesseret i at cykle ’Danmark Rundt’ eller høre mere om Team Giv Håb Midtjylland, kan du læse mere på teamgivhaab.dk eller kontakte Jesper Thorne på midtjylland@teamgivhaab.dk.\nRasmus Paludan kæmpede forgæves som forsvarer for 39-årig\nGamle topboksere svinger golfkøllerne i Gyttegård\nDamesalonen og Herreværelset udsætter genopstart: Coronavirus er her stadig\nTelefonsvindler forsøgte at narre 71-årig\nHavetraktor stjålet fra redskabsskur


Familier kan være sammensat på mange måder. Her hører vi om to børnehavevenner, hvis far og mor bliver kærester. Bog om skilsmisse og familieformer for børn fra ca. 4-6 år\nSigurd har opdaget, at hans far har kysset Rosa fra børnehavens mor. Han er glad og fortæller det til Rosa og resten af børnehaven, da børnene fortæller om deres weekend. Rosa ved ikke, at hendes mor er blevet kærester med Sigurds far, så hun bliver ked af det. Hun håber nemlig, at hendes skilte forældre en dag vil finde sammen igen. Senere på dagen mødes Rosa og hendes mor med Sigurd og hans far på stranden, hvor de voksne forklarer det hele, og hvor børnene kan stille spørgsmål. Bagerst i bogen er der gode skilsmisseråd til forældre, stedforældre, lærere og pædagoger. Det er hollandske Lammertinks debut på dansk, mens Van Lindenhuizen har udgivet fire bøger på dansk\nDer findes flere lignende bøger med forskellige vinkler på skilsmisse og sammenbragte familier som fx Vi hører sammen