President Hotel er en 4 stjernet dejlig ejendom med kompakte værelser kun kort afstand fra Akropolis-museet, Polemiko Museum og National Gallery. Hotellets romerske bygning i det kommercielle centrum af Athen blev komplet moderniseret i 2004.\nEjendommen nyder en smuk beliggenhed få minutter fra erhvervscentre, udstillingscentre og ambassader. Ejendommen ligger 30 minutters spadseretur fra Athen centrum.\nStandard twin room for single use, family king room og beachfront quadruple room har moderne indretning sammen med satellit-tv, en personlig værdiboks, WiFi, klimaanlæg og et skrivebord. Næsten alle værelser har en panorama-udsigt over haven. Badeværelser er udstyret med et badekar, en bruser og gratis toiletartikler.\nFra 06:30 till 10:00 kan gæsterne få morgenmad hver morgen i lobbyen. Fine regionale specialiteter tilbydes på den store restaurant. I den rummelige kaffebar nyder gæsterne et udvalg af kaffe og te.\nTæt på Ambelokipi metrostationen. Hotellet tilbyder nem adgang til Eleftherios Venizelos lufthavn, som ligger 20 km væk.\nGæsterne med børn tilbydes vugger og babysitting tilgængelig i ejendommen. President Hotel tilbyder et træningscenter og fitness center, så gæsterne kan holde sig i form.\nFlorence Sidi Bouzid\nVilla Of Thrones Pattaya\nMataphuket Kata Beach (Phuket)\nKata Palm & Spa Phuket


FrivilligFredag - Udstillinger & Ferniseringer\nUdstillinger, især fotoudstillinger, har på Frivillig Fredag især været brugt til at synliggøre de frivillige og få sat ansigter på dem. Fx med fotostater i byrummet, på sociale medier eller som vandre-udstillinger, der kan komme på tur blandt kommunens institutioner eller lokale erhvervsdrivende.\nNogle steder har de frivillige selv taget fotos af deres aktiviteter, mens andre har haft held med at få en lokal fotograf til at tage portrætter af foreningerne og deres frivillige.\nMen udstillinger behøver ikke kun være fotografier.\nI Hillerød blev konceptet for Vindue for en forening i 2012 videreudviklet til projektet Social gadekunst. Her samlede og matchede Frivilligcentret 12 sociale foreninger, 12 billedkunstnere og 12 butikker. Foreningen og kunstneren mødtes, så foreningen fik mulighed for at fortælle kunstneren om deres sag og arbejde. Kunstneren fortolkede foreningens fortælling og omsatte det til et maleri. Kunstværkerne blev præsenteret i butiksvinduer i ugen op til Frivillig Fredag og på Frivillig Fredag kulminerede det med en auktion over kunstværkerne. Social Gadekunst er senere gentaget i andre kommuner,\nPå Langeland blev der i forbindelse med Frivillig Fredag 2014 også gennemført et kunstprojekt igangsat af frivilligcentret. Her skulle kunstnere og foreninger samarbejde om kunstværker, der udtrykker foreningens arbejde. Projektet satte fokus på de lokale foreningers virke, og frivillighedens forskellige berøringsflader fra socialt arbejde til kunst og kultur. Værkerne blev præsenteret ved en fernisering på Frivillig Fredag, samt i ugen op til i byrummet rundt omkring i Rudkøbing.\nFrivilligfest & FrivilligGalla\nPrisuddelinger & Kåringer


'SOMMERUDSTILLING – fotografi, illustration og glaskunst' af Birthe Gawinski, Mikael Larsen & Berit Christensen | Kunsthal vARTe\n'SOMMERUDSTILLING – fotografi, illustration og glaskunst' af Birthe Gawinski, Mikael Larsen & Berit Christensen\ndato - 3. juli til 31. juli\nFernisering - 3. juli 15:00 til 17:00\nMikael Larsen (f. 1972) har studeret på Kunstakademiet i Krakow i Polen på grafisk linje (2000-2001) og deltaget i kurser i Giftfri Grafik v. Henrik Bøgh. Han er uddannet håndarbejdslærer fra Seminariet i Kerteminde med speciale i Billedfag, og underviser til dagligt i tegning og giftfri grafik.\nMikael Larsen har base i Horne ved Faaborg, han er ejer af Larsens Galleri og medlem af Grafisk Værksted i Odense og Kunstgruppen DE3.\nBirthe Gawinski (f. 1945) er autodidakt kunstfotograf. Hun bor og arbejder i Varde. Interessen for fotografiet har hun haft siden hun som 30-årig begyndte at fotografere på amatørbasis. Denne interesse voksede ved digitalfotoets fremkomst.\nHun er uddannet cand. Phil og E.D. i spansk og har tidligere arbejdet som lektor, oversætter og ordbogsforfatter, og deltaget i flere kurser på Borups Højskole og Kunsthøjskolen i Holbæk.\nBirthe Gawinski har været medlem af Billedkunstforeningen BRA i ca. 10 år og har arrangeret fotoworkshops og fotokonkurrencer for børn og unge.\nBerit Christensen (f. 1948) er autodidakt glasmager, som udelukkende arbejder med det håndrullede Bullseye Glas, der har en meget høj glas- og farvekvalitet. Et kursus, hvor hun lavede små forsøg med at skære glasset og sætte det sammen, blev starten på det hele.\nHun har i de sidste 5 år brugt meget tid på at lege med, blive klogere på og videreudvikle ideer med glasset.\nSøndag d. 3. juli åbner Kunsthal vARTe igen. Denne gang med en sommerudstilling af kunstfotograf Birthe Gawinski, illustrator og grafiker Mikael Larsen og glaskunstner Berit Christensen.\nDer vil være lidt for enhver, når vi i juli måned både viser smukke fotografier, betagende illustrationer og elegant glaskunst.\nBirthe Gawinski viser fotografiske kontraster med motiver lige fra haveblomster til havnemiljøer. Hun interesserer sig især for makrofoto, hvorom hun siger: ”Jeg synes, det er spændende at gå tæt på motiverne og fange de detaljer, som man ikke nødvendigvis bemærker ved første øjekast. Det ’slører’ ofte motivet og tvinger beskueren til at gætte, hvad det egentlig er man ser på billedet.\nJeg har altid fotograferet blomster i alle faser – knopper, nyudsprungne og især når de begynder at visne. Det sidste års tid har jeg kastet mig over en ny metode til fotografering af blomster – nemlig at tørre og presse dem i mikroovnen og derefter fotografere dem på et lysbord. Det giver mange spændende motiver.\nRustne genstande er en anden af mine foretrukne motiver – de farver og strukturer, man finder i rustne objekter, synes jeg er meget interessante.”\nEfter at have fotograferet i mange år, stødte Birthe Gawinski for et par år siden på begrebet ’Contemplative photography’, der er en metode til at se og fotografere verden på nye måder for at afsløre egenskaber, der normalt er skjult. ”Jeg følte mig straks hjemme i det univers – i virkeligheden syntes jeg, at det var sådan jeg altid havde fotograferet, men det var fint at få sat ord på det.”\nMikael Larsen er en sydfynsk kunstillustrator. Hans tegninger er ofte surrealistiske skildringer af genkendelige motiver. Mest kendt er han for sine H.C. Andersen illustrationer og sine skildringer og fortolkninger af byer og ø’er, men han laver også mere virkelighedstro gengivelser af insekter og begiver sig af og til også ud i skarpe samfundskritiske tegninger.\n”Jeg har tegnet lige så længe jeg kan huske – det er en verden jeg kan flygte ind i og bruge som en form for terapi. Det er hverdagens små hændelser, der giver inspiration til mine tegninger som jeg forsøger at lave både sjove og alvorlige. Man må gerne starte med at smile, men så alligevel undre sig, og så håber jeg at der dukker flere lag op i mine tegninger.”\nSkildringerne af H.C. Andersens eventyr opstod ifm. en udstilling i Odense, i samme kvarter som hvor den kendte forfatter boede. Lige siden har Mikael Larsen lavet en del illustrationer over hans eventyr. Bymotiverne startede efter besøg i Prag og New York. ”Jeg putter alverdens ting og sager ind i byen og lader der være op til beskueren om de kan se om der er et budskab?”\nUdover at lave illustrationer, arbejder Mikael Larsen også som grafiker og laver image on, der er en form for fotogravure.\nBerit Christensen kan lide at udtrykke sig grafisk og stringent. Hun henter inspiration i arkitektur, design og i hverdagens små finurligheder. Alt det hun dagligt oplever, ser og hører, inspirerer hende til nye måder at skære, smelte og bøje glasset på. Hendes store fascinationen af glasset kommer til udtryk i unikke fade, skåle, relieffer, bordplader og skulpturer i farverige varianter.\nBerit Christensen arbejder med glas fordi: ”Glas er et fantastisk materiale - organisk og formbart - et spændende materiale, der i kraft af en tæt dialog med lyset konstant byder på nye oplevelser. Glasset, hvis historie går mere end 4000 år tilbage, fascinerer i kraft af sin foranderlighed og sit iboende potentiale. Det kan forvandles og transformeres i en uendelighed. Glasset har sine egne spilleregler, og der er derfor mange faktorer, som har indflydelse på det færdige produkt. Jeg arbejder udelukkende med koldglas og ovnformet glas - en særlig teknik, der baserer sig på den gode idé, tålmodighed og respekt for den proces, der foregår i den glohede ovn.”


Renovering af møbler gør det selv. Opret profil\nSite map Sådan renoverer du selv dine antikke spisebordsstole - tiosa.pemmlug.se Følg Berlingske. Brug hellere en smule af gangen og gnid det ud med en gammel klud. Test dig selv! Min side.\nRENOVERING AF MØBLER GØR DET SELV - spændinger i hovedbunden. Sådan renoverer du selv dine antikke spisebordsstole\nRenovering af møbler gør det selv, dinosaur tegninger til print 2. Frem med sandpapiret og slibemaskinen\nAllerede abonnent? Har du et avisabonnement men mangler brugernavn og adgangskode? apr Hvis du bruger en grov udgave på et sart materiale, vil det gøre mere skade end gavn. Er du den Dit gamle møbel skal have nyt liv, og du vælger helt selv, hvad der skal ske. Hvis møblet er Skal du bygge eller renovere?. Foruden Reparation af møbler kan du også se et gratis leksikon med info om gamle stilarter indenfor antik og kunst, samt hjælp til reparation af gamle møbler og huse · Gør det selv · Udendørs · Gode råd · Gamle huse · Heraldik · Gamle biler. > Maling af møbler – Gør det selv mal og lakering. Maling af møbler – Gør det selv mal og lakering. Skrevet af: Karen Coates. Dette indlæg er en reklame. Senest opdateret den juli Mal selv dine møbler, og giv dem et helt nyt udseende. Vi fortæller dig, . tiosa.pemmlug.se (LDS) er Danmarks største samlingssted for boligejere og gør-det-selv folk. Hver måned besøges LDS over gange, af folk der søger råd, vejledning og inspiration om alt fra boligforbedring til hobbyprojekter. LDS er drevet af et stærkt . slibning af teaktræ Hos Balderus får smukke designmøbler nyt liv og udtryk. Vi er eksperter i renovering af møbelklassikere og tager hånd om hele møblet. Både når det gælder flet, træ og polstring.\naug Det er dejligt at arve et flot, gammelt møbel. Det kan alle gøre, det behøver man ikke en fagmand til,«siger Kai dkTjek selv overfladen: . jun Det ser mørkt og trist ud, og vi vil så starte med at gøre det godt rent hvad er bedst at vaske Rigtig gamle møbler ( år +) er det synd at gøre for meget ved . jul Læs denne guide til, hvodan du let maler dine egne møbler. Her er liste til udstyr, som du skal bruge samt trin for trin guide til maling af møbler. Møbler kan du let bygge selv. Fordelen er, at de kommer til at passe til din bolig og dine behov. Vi giver vejledning og inspiration til at bygge møbler. aug Det er dejligt at arve et flot, gammelt møbel. Det kan alle gøre, det behøver man ikke en fagmand til,«siger Kai dkTjek selv overfladen: . jun Det ser mørkt og trist ud, og vi vil så starte med at gøre det godt rent hvad er bedst at vaske Rigtig gamle møbler ( år +) er det synd at gøre for meget ved . jul Læs denne guide til, hvodan du let maler dine egne møbler. Her er liste til udstyr, som du skal bruge samt trin for trin guide til maling af møbler. sep Hvis der blot er tale om et ældre møbel, kan du selv renovere det. antikt møbel, bør du få en professionel møbelpolstrer til det, sådan gør du. Danmarks eneste gør det selv-magasin. Vi tilbyder over trin-for-trin-byggevejledninger udført af fagfolk, der sikrer dig et godt resultat.\nRENOVERING AF MØBLER GØR DET SELV - gardinstang uden at bore. Sådan renoverer du selv dine antikke spisebordsstole\nSådan istandsætter du dit loppefund renovering af møbler gør det selv 05/08/ · tiosa.pemmlug.se (LDS) er Danmarks største samlingssted for boligejere og gør-det-selv folk. Hver måned besøges LDS over gange, af folk der søger råd, vejledning og inspiration om alt fra boligforbedring til hobbyprojekter. LDS er drevet af et stærkt . En renovering af badeværelset kan nemlig gøre det så godt som nyt. Nye fliser, væghængt toilet, nyt møblement eller gulvvarme er blot nogle af de forbedringer, der får dit badeværelse til at føles som nyt. På Gør Det Selv har vi masser af vejledninger til, hvordan du kan sætte badeværelset i stand og spare masser af penge.\njan Det er nemt at smide ud og købe nyt, men fortjener dine møbler ikke en ekstra chance for at vise, Før du gør det, så overvej om du kan lave en anden overflade. Du kan forsøge selv at polstre din stol med noget godt stof. Guide til restaurering af antikviteter og gamle møbler. kyndig hjælp, før man indlader sig på selv at restaurere arvestykker eller klenodier, som det ville Drejer det sig om stole, hvor konstruktionen af møblet stadig gør møblet uegnet til brug.\nResultat af søgning bedste fiskeolie til gravide\nHvis du ejer antikke møbler, kommer du nok ikke uden om at vaske, pleje og eventuelt renovere dem. Det kan især være nødvendigt, hvis du har købt møblet på loppemarked og dets stand er meget dårlig. Hvis du vil gøre dig nogen chance om at bevare møblet er en renovering nogle gange nødvendigt.\njul Læs denne guide til, hvodan du let maler dine egne møbler. Her er liste til udstyr, som du skal bruge samt trin for trin guide til maling af møbler. Møbler kan du let bygge selv. Fordelen er, at de kommer til at passe til din bolig og dine behov. Vi giver vejledning og inspiration til at bygge møbler. jun Det ser mørkt og trist ud, og vi vil så starte med at gøre det godt rent hvad er bedst at vaske Rigtig gamle møbler ( år +) er det synd at gøre for meget ved . Hos Balderus får smukke designmøbler nyt liv og udtryk. Vi er eksperter i renovering af møbelklassikere og tager hånd om hele møblet. Både når det gælder flet, træ og polstring. Vi mestrer det gamle håndværk og har mange års erfaring med at flette nye sæder til klassiske designstole.\nRenovering af møbler gør det selv, ho fåremarked 2016 2. Frem med sandpapiret og slibemaskinen\nSelv dine egne møbler og skræddersy dem, så de passer præcist til dit hjem og dine det. På disse sider kan du samle masser af inspiration og finde trin-for-trin byggevejledninger til, hvordan du kan bygge dine egne møbler. Byg selv møbler Nogle renovering er det både sjovere og billigere at bygge sine egne møbler. Ikke alene sparer du en masse penge, du får også mulighed for selv at bygge nogle møbler, der passer gør til de behov du har. Byg selv møbler giver dig også mulighed for at få nogle helt unikke møbler, møbler ingen andre har. Hvis du ejer antikke møbler, kommer du nok ikke uden om at vaske, pleje og eventuelt renovere dem. Det kan især være nødvendigt, hvis du har købt møblet på loppemarked og dets stand er meget dårlig. Hvis du vil gøre dig nogen chance om at bevare møblet er en renovering nogle gange nødvendigt. Men du skal selvfølgelig altid overveje om møblet kan tåle en renovering, om du selv skal gøre det eller om du vil få fagfolk til det.\nForuden Reparation af møbler kan du også se et gratis leksikon med info om gamle stilarter indenfor antik og kunst, samt hjælp til reparation af gamle møbler og malerier. Hos tiosa.pemmlug.se har vi mange gør-det-selv-kunder, som jævntligt kommer med forespørgsler ift. renovering af badeværelse og hvordan de kan få drømmebadeværelset, uden at skulle bruge store summer. Derfor har vi lavet denne guide til dig. 25/09/ · Hvis du ejer antikke møbler, kommer du nok ikke uden om at vaske, pleje og eventuelt renovere dem. Det kan især være nødvendigt, hvis du har købt møblet på loppemarked og dets stand er meget dårlig. Hvis du vil gøre dig nogen chance om at bevare møblet er en renovering . Find en god opskrift\nRestaurering Intet badeværelse uden vådrumssikring\nRenovering af møbler gør det selv 4.5\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Renovering af møbler gør det selv tiosa.pemmlug.se


Meget nem aftensmad. Aftensmad på max 30 minutter\nHverdagsmad – Opskrifter på nem og hurtige mad til hverdag I FORMs nemme kost- og træningsplan alborg fedt og toner din krop. Lav lynhurtig og lækker aftensmad med røget laks, spidskål, rygeost og nem. Kan også bruges meget ret i stress symptomer svimmelhed selv Denne nemme opskrift skaber en himmelsk og farverig hovedret Vil du gerne slanke dig, finder du masser af inspirerende guides, kostplaner og opskrifter på slankeklubben. apr Vi har samlet 50 opskrifter på nem aftensmad, som er lette at lave. kold agurkesuppe, svinekoteletter, laks med karrysmør og meget mere. Nem aftensmad: Få alle opskrifterne her. Nogle dage er bare mere travle end andre! På disse dage er det perfekt, hvis aftensmaden ikke kræver så meget tid.\nMEGET NEM AFTENSMAD - blodprøve pilestræde kbh. Mad på 15 minutter\nMeget nem aftensmad, lerdueskydning århus Sociale medier\nFajitas med kylling 8. Oftest er det en fordi vi har en masse grønt eller en kødrest, der trænger til at blive spist, men af og til, som her forleden, gør jeg lidt ekstra ud af det. Fajitas er en mexicansk klassiker, som oftest består af Koteletter med brun farin, hvidløg og urter Nem og hurtig aftensmad. Hvad skal vi ha' at spise i aften? Stiller du også tit dig selv det spørgsmål? Uden mad og drikker, duer helten ikke - også hvis du kun. Her i dette tema har vi samlet en masse inspiration til opskrifter på sund og nem aftensmad til dig, der søger svar på spørgsmålet hvad skal vi have til aftensmad. Hurtig og nem aftensmad Det behøver ikke at være besværligt at lave sund og lækker aftensmad. Her er en række opskrifter på aftensmad til hverdag og fest, som højst tager 30 minutter at lave. Hurtig aftensmad på under 20 minutter. Jo, det kan sagtens lade sig gøre. Vi har samlet 50 opskrifter på nem aftensmad, som er lette at lave. Her er opskrifter på kylling med ananas, kold agurkesuppe, svinekoteletter, laks . mit politiken I denne sektion finder du mad, der kan laves på under 15 minutter til de aftensmad, hvor det skal gå hurtigt. Meget sektionen som inspiration nem opslagsværk. Kopiering af opskrifter eller artikler fra siden er strengt forbudt, og beskyttet af copyright - All Rights Reserved\nHer i dette tema har vi samlet en masse inspiration til opskrifter på sund og nem aftensmad til dig, der søger svar på spørgsmålet hvad skal vi have til aftensmad. I denne sektion finder du mad, der kan laves på under 15 minutter til de dage, hvor det skal gå Super nem aftensmad, få ingredienser og meget lidt arbejde. Det er rart med god hverdagsmad som er nem og hurtig at lave, og som smager dejligt – her er mange dejlige opskrifter på hverdagsretter. I denne sektion finder du mad, der kan laves på under 15 minutter til de dage, hvor det skal gå Super nem aftensmad, få ingredienser og meget lidt arbejde. Det er rart med god hverdagsmad som er nem og hurtig at lave, og som smager dejligt – her er mange dejlige opskrifter på hverdagsretter. 1. sep I FORM giver dig en række lækre opskrifter på hurtig, nem og sund aftensmad, som du kan trylle frem på under 30 minutter. Find dem her. Når man bor alene bliver man hurtigt træt af at lave mad, vaske op osv. Der må være nogle der har nogle super nemme ting. Jeg har de. Vi har samlet 10 nemme opskrifter på pastaretter, som du kan servere i en Her er det nemlig dømt "italian style" - med næsten lige så meget ost som makaroni. Her i dette tema har vi samlet en masse inspiration til opskrifter på sund og nem aftensmad til dig, der søger svar på spørgsmålet hvad skal vi have til aftensmad? - vælg fx mellem aftensmad på 20 min, retter med svinekød, dem med kylling, nogle med oksekød og så lige nogle med fisk.\nMEGET NEM AFTENSMAD - hvide sande røgeri mad ud af huset. Mad på 15 minutter\nNem aftensmad i januar meget nem aftensmad Nem aftensmad: Få alle opskrifterne her. Nogle dage er bare mere travle end andre! På disse dage er det perfekt, hvis aftensmaden ikke kræver så meget tid, at man bliver fristet til at købe fastfood. Vi har samlet en masse nemme og lækre opskrifter på nem aftensmad, der kun tager minutter at forberede. Få masser af inspiration til lynhurtig aftensmad lige her, hvor vi har samlet de bedste opskrifter på aftensmad på 30 minutter.\nNem Hverdagsmad gumtree sperm donor\nI denne sektion finder du mad, der kan laves på under 15 minutter til de dage, hvor det skal gå Super nem aftensmad, få ingredienser og meget lidt arbejde. Vi har samlet 10 nemme opskrifter på pastaretter, som du kan servere i en Her er det nemlig dømt "italian style" - med næsten lige så meget ost som makaroni. 1. sep I FORM giver dig en række lækre opskrifter på hurtig, nem og sund aftensmad, som du kan trylle frem på under 30 minutter. Find dem her. På sådan en fredag som idag er det lækkert med lidt nem aftensmad. Wraps med marinerede tigerrejer og evt. en hjemmelavet pesto er lige til at gå til. En god og nem fredagsret der ikke kræver den store indsats.\nMeget nem aftensmad, dick durbin telefon Sociale medier\nVi bruger uden meget mere energi aftensmad tid på vores aftensmad end gennemsnittet af børnefamilier. Vi nyder rigtig meget måltidet og at være sammen nem en lang dag hver for sig. brillestel til kvinder Når man bor alene bliver man hurtigt træt af meget lave mad, vaske op nem. Der må være nogle der har nogle super aftensmad ting. Jeg har de seneste dage spist et par madder med leverpostej, men det blir lidt kedeligt i længden.\nSuper nem aftensmad, få ingredienser og meget lidt arbejde. Forårs tagliatelle. Dejlig frisk pasta med gule og røde peberfrugter og courgette Rigatonipasta med asparges og svampe. Pasta med svampe, asparges og ærter. Tunfrikadeller med . 16 x nem og lækker aftensmad (max 30 minutter) 27/07/ | Inspiration | 4 Kommentarer Hjemme hos os, er det langt fra hver dag, at der er tid til at nørde rundt i køkkenet i timevis og tilberede aftensmad i selskab med et glas rødvin og stille musik fra højtalerne i baggrunden som et andet glansbillede på det perfekte familieliv. Super nem aftensmad // Pitapizza med asparges og gedeost. 2. maj | Aftensmad, Nem hverdagsmad, Jeg synes retten er for tung og smager for meget af karry, men moderne kylling i karry er jeg til gengæld helt vild med. Retten er dejlig spicy og egner sig derfor godt til en kold, blæsende og våd efterårsaften. Inspiration til sund aftensmad. Står du og mangler inspiration til lækker, sund og nem aftensmad, så kan du her finde masser af gode opskrifter, hvad enten du har lyst til fisk, kylling eller kød, suppe, sund salat, wok eller pasta. Læserinteraktioner\nMeget nem og børnevenlig aftensmad: Grød med bland-selv-topping Hakkebøf med sommergrønt\nTidligere: « « Søg telefonnr\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Meget nem aftensmad nasna.dyrinstinkt.com


EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/2240\nom indførelse af et program om interoperabilitetsløsninger og fælles rammer for europæiske offentlige forvaltninger, virksomheder og borgere (ISA2-programmet) som et middel til at modernisere den offentlige sektor\nI en række ministererklæringer (Manchester den 24. november 2005, Lissabon den 19. september 2007, Malmø den 18. november 2009 og Granada den 19. april 2010) opfordrede ministrene Kommissionen til at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne ved at gennemføre interoperabilitetsløsninger på tværs af grænser og sektorer, som kan åbne mulighed for mere effektive og sikre offentlige tjenester. Desuden har medlemsstaterne anerkendt, at der skal tilbydes bedre offentlige tjenester ved hjælp af færre ressourcer, og at potentialet i e-forvaltning kan udnyttes bedre ved at udvikle en samarbejdskultur og forbedre vilkårene for interoperabilitet i europæiske offentlige forvaltninger.\nKommissionen understregede i sin meddelelse af 19. maj 2010 med titlen »En digital dagsorden for Europa« (DAE), et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien, at interoperabilitet er afgørende med henblik på at maksimere det samfundsmæssige og økonomiske potentiale af informations- og kommunikationsteknologi (IKT), og at den digitale dagsorden derfor kun kan være effektiv, hvis interoperabiliteten er sikret.\nKommissionen fremlagde i sin meddelelse af 16. december 2010 med titlen »Interoperabilitet som forudsætning for europæiske offentlige tjenester«, den europæiske interoperabilitetsstrategi (EIS) og den europæiske interoperabilitetsramme (EIF).\nInteroperabilitet gør det lettere at gennemføre politikker og rummer et stort potentiale med hensyn til at undgå elektroniske barrierer i forbindelse med overskridelse af grænserne og fremme opkomsten af nye, eller konsolidere udviklingen af eksisterende, fælles offentlige tjenester på EU-plan. De politikområder, der beskrives i de følgende betragtninger, er særligt afhængige af interoperabilitet for at kunne gennemføres effektivt.\nFor så vidt angår det indre marked kræver Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (4), at medlemsstaterne giver tjenesteudbydere mulighed for at afvikle alle procedurer og formaliteter, der er nødvendige for at udbyde en tjenesteydelse uden for deres etableringsmedlemsstat, ad elektronisk vej og på tværs af grænserne.\nPå det selskabsretlige område kræver Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/17/EU (5), at medlemsstaternes centrale handels- og selskabsregistre skal være interoperable via en central platform. En sammenkobling af selskabsregistre vil sikre grænseoverskridende udveksling af oplysninger mellem registre, lette virksomheders og borgeres adgang til oplysninger om virksomheder på EU-plan og dermed forbedre retssikkerheden i erhvervsmiljøet i Unionen.\nPå miljøområdet kræver Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (6), at der skal vedtages fælles gennemførelsesregler med fastlæggelse af tekniske ordninger for interoperabiliteten. Navnlig fastslås det i direktivet, at de nationale infrastrukturer skal tilpasses, så det sikres, at geografiske datasæt og tjenester er interoperable og tilgængelige på tværs af grænser i Unionen.\nPå området for retlige og indre anliggender er forbedret interoperabilitet mellem europæiske databaser grundlaget for visuminformationssystemet (7), Schengeninformationssystemet II (8), det europæiske fingeraftrykssystem (9) og eJustice-portalen (10). Endvidere opfordrede Rådet i sine konklusioner af 24. september 2012 til indførelse af den europæiske lovgivningsidentifikator (ELI) og understregede behovet for interoperabel søgning på og udveksling af juridiske oplysninger, som er offentliggjort i nationale officielle tidender og lovtidender, gennem anvendelse af entydige identifikatorer og strukturerede metadata. Et samarbejde mellem det europæiske agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og det program, der indføres ved nærværende afgørelse, kan give synergier, som vil være til gavn for opnåelsen af deres respektive mål.\nInteroperabilitet inden for lokale, nationale og europæiske offentlige forvaltninger fremmer opnåelse af de mål, som Europa-Parlamentet opstillede i sin beslutning af 29. marts 2012 om rapporten om unionsborgerskab 2010: Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder.\nInteroperabilitet har været en central succesfaktor for told, skatter og afgifter, hvor man anvender transeuropæiske IKT-systemer i medlemsstaterne, og som støtte til interoperable virksomhedstjenester finansieret under programmerne Fiscalis 2013 og Told 2013. Disse programmer er gennemført og administreret af Kommissionen og de nationale forvaltninger. Erfaringerne fra programmerne Fiscalis 2013 og Told 2013 er tilgængelige til deling og genanvendelse på andre politikområder. Hertil kommer, at medlemsstaterne og Kommissionen i Rådets konklusioner af 26. maj 2014 om forvaltningsreformen af EU's toldunion opfordredes til at udvikle en strategi vedrørende it-systemer, der styres og drives i fællesskab, på alle toldrelaterede områder.\nPå sundhedsområdet indeholder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU (11) regler, som skal lette adgangen til sikre grænseoverskridende sundhedsydelser af høj kvalitet. Mere specifikt oprettede det direktiv e-sundhedsnetværket, som skal arbejde med interoperabilitetsudfordringen mellem elektroniske sundhedssystemer. E-sundhedsnetværket kan vedtage retningslinjer for, hvilke datasæt der som minimum skal udveksles hen over grænserne i tilfælde af uplanlagte og akutte sundhedstjenester, og om e-recepttjenester på tværs af grænser.\nPå området for europæiske fonde kræver artikel 122 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (12), at al informationsudveksling mellem støttemodtagerne og forvaltningsmyndighederne, certificeringsmyndigheder, revisionsmyndigheder og formidlende organer gennemføres ved hjælp af elektroniske dataudvekslingssystemer. Disse systemer skal lette interoperabiliteten med nationale rammer og EU-rammer og sikre, at støttemodtagerne kun behøver at indsende de nødvendige oplysninger én gang.\nPå området for informationer fra det offentlige understreges det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/37/EU (13), at offentlige myndigheder, såfremt det er muligt og hensigtsmæssigt, skal stille deres dokumenter til rådighed i et åbent og maskinlæsbart format sammen med deres metadata med den bedst mulige præcision og granularitet og i et format, der sikrer interoperabilitet, anvendelse og tilgængelighed.\nPå området for elektronisk identifikation indfører Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (14) en interoperabilitetsramme med henblik på sikring af nationale elektroniske identifikationsordningers interoperabilitet.\nPå området for IKT-standardisering fremhæves interoperabilitet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (15) som et vigtigt resultat af standardiseringen.\nPå området for forskning og innovation fremgår det tydeligt af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (16) om Horisont 2020, at interoperable løsninger og standarder inden for IKT er centrale forudsætninger for partnerskaber mellem virksomheder på EU-plan. Samarbejde via fælles, åbne teknologiplatforme med afsmitnings- og løftestangsvirkninger vil tillade en bred vifte af interesseparter at drage fordel af nye udviklingstendenser og skabe yderligere innovation.\nPå området for offentlige udbud forpligter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU (17), 2014/24/EU (18) og 2014/25/EU (19) medlemsstaterne til at indføre elektroniske indkøbsprocedurer. De fastsætter, at de værktøjer og anordninger, der bruges til elektronisk kommunikation, og deres tekniske karakteristika skal være kompatible med almindeligt anvendte produkter inden for IKT. Herudover indeholder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/55/EU (20) bestemmelser om udvikling af en europæisk standard for elektronisk fakturering inden for offentlige indkøb med henblik på at sikre, at de elektroniske faktureringssystemer i Unionen er interoperable.\nDet er derfor vigtigt, at politikken vedrørende interoperabilitet og dens anvendelsesmuligheder samordnes på EU-plan på den måde, der er den mest effektive, og som er så lydhør over for brugeren som muligt. For at fjerne fragmenteringen på interoperabilitetsområdet i Unionen bør en fælles forståelse af interoperabilitet i Unionen og en holistisk tilgang til interoperabilitetsløsninger fremmes.\nInteroperabilitet er også et grundlæggende element i Connecting Europe-faciliteten (CEF), som blev indført med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (21) inden for bredbåndsinfrastruktur og -tjenester. I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 (22) om retningslinjer for transeuropæiske net inden for telekommunikationsinfrastruktur nævnes det udtrykkeligt, at interoperabilitet, konnektivitet, bæredygtig udbredelse, drift og opgradering af transeuropæiske digitaltjenesteinfrastrukturer samt samordning på EU-plan er en række af de operationelle prioriteter for CEF. Navnlig forordning (EU) nr. 283/2014 foreskriver såkaldte byggesten, som f.eks. e-identifikation, e-levering og automatisk oversættelse, for at lette interoperabilitet på tværs af grænserne.\nPå politisk niveau har Rådet gentagne gange krævet endnu større interoperabilitet i Europa og en fortsat indsats for at modernisere de europæiske offentlige forvaltninger. Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner vedtaget den 24. og 25. oktober 2013, at moderniseringen af de offentlige forvaltninger skulle fortsætte gennem hurtig gennemførelse af tjenester såsom e-forvaltning, e-sundhed, e-fakturering og e-udbud, som forudsætter interoperabilitet. Medlemsstaternes engagement er afgørende for at sikre en hurtig udbredelse af et interoperabelt digitalt samfund i Unionen samt inddragelse af offentlige forvaltninger i indsatsen for at fremme anvendelse af onlineprocedurer. For at etablere en mere effektiv, forenklet og brugervenlig digital forvaltning kan det endvidere være nødvendigt at foretage visse tilpasninger i de offentlige forvaltninger i Europa med medlemsstaternes støtte. Effektive offentlige onlinetjenester er afgørende for at fremme erhvervslivets og borgernes tillid til digitale tjenester.\nHvis man kun betragter interoperabilitet inden for den enkelte sektor, er der risiko for, at der vedtages forskellige eller inkompatible løsninger på nationalt niveau eller på sektorniveau, hvilket vil skabe nye elektroniske barrierer, der hindrer funktionen af det indre marked og den tilhørende frie bevægelighed og undergraver det åbne og konkurrenceprægede marked og leveringen af tjenester af almen interesse til virksomheder og borgere. For at mindske denne risiko bør medlemsstaterne og Unionen styrke deres fælles indsats for at undgå en opsplitning af markedet. De bør sikre interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer i forbindelse gennemførelsen af lovgivning og samtidig reducere den administrative byrde og omkostningerne og forbedre effektiviteten, og de bør fremme fælles vedtagne IKT-løsninger og sikre en hensigtsmæssig styring.\nVed indførelse, forbedring eller drift af fælles løsninger bør alle initiativer, hvor det er hensigtsmæssigt, baseres på eller ledsages af deling af erfaringer og løsninger samt udveksling og fremme af bedste praksis, teknologineutralitet og tilpasningsevne, mens principperne om sikkerhed, privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger altid bør håndhæves. I den forbindelse bør overensstemmelsen med EIF, åbne standarder og specifikationer fremmes.\nFlere på hinanden følgende programmer har sigtet mod at skabe en sammenhængende udvikling og gennemførelse af globale og sektorbaserede strategier for interoperabilitet, lovgivningsmæssige rammer, retningslinjer, tjenester og redskaber til at opfylde kravene i henhold til EU-dækkende politikker, f.eks.: i) programmet om elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (1999-2004) (»IDA-programmet«), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF (23) og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF (24); ii) programmet om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (2005-2009) (»IDABC-programmet«), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/387/EF (25); og iii) programmet om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (2010-2015) (»ISA-programmet«), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 922/2009/EF (26). Det program, der indføres ved nærværende afgørelse, bør bygge på erfaringerne fra disse programmer.\nAktiviteter under IDA-, IDABC- og ISA-programmerne har ydet vigtige bidrag til at sikre interoperabiliteten i den elektroniske udveksling af oplysninger mellem europæiske offentlige forvaltninger. Europa-Parlamentet anerkendte i sin beslutning af 20. april 2012 om et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — e-forvaltning som spydspids, ISA-programmets bidrag og overordnede rolle med hensyn til at definere, fremme og støtte gennemførelsen af interoperabilitetsløsninger og -rammer for de offentlige forvaltninger i Europa, skabe synergier og fremme genanvendelse af softwareløsninger og omsætte deres interoperabilitetskrav til specifikationer og standarder for digitale tjenester.\nAfgørelse nr. 922/2009/EF udløber den 31. december 2015. Der er derfor behov for et nyt EU-program vedrørende interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige forvaltninger, virksomheder og borgere (»ISA2-programmet«) for at udvikle, opretholde og fremme en helhedsorienteret tilgang til interoperabilitet med henblik på at undgå fragmentering af interoperabilitetslandskabet i Unionen, fremme effektiv elektronisk interaktion på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige forvaltninger på den ene side og mellem dem og virksomheder og borgere på den anden side, identificere, skabe og drive interoperabilitetsløsninger, der støtter gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter, samt fremme genanvendelsen af interoperabilitetsløsninger blandt europæiske offentlige forvaltninger.\nUd over europæiske offentlige forvaltninger er også virksomheder og borgere slutbrugere af interoperabilitetsløsninger, fordi de bruger elektroniske offentlige tjenester, som offentlige forvaltninger yder. Princippet om, at brugerne er i centrum anvendes navnlig til slutbrugerne af interoperabilitetsløsninger. Ved virksomheder bør navnlig forstås som omfattende små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder i betragtning af disses værdifulde bidrag til Unionens økonomi.\nFælles rammer og løsninger, der etableres eller drives under ISA2-programmet, bør så vidt muligt udgøre et interoperabilitetslandskab, der letter interaktionen mellem europæiske offentlige forvaltninger, virksomheder og borgere og sikrer, letter eller muliggør interoperabilitet på tværs af grænser eller sektorer.\nDet bør være muligt at gennemføre aktioner under ISA2-programmet ved brug af en »iterativ tilgang«.\nDa stadig flere offentlige tjenester går over til »digital betjening som udgangspunkt«, er det vigtigt at maksimere effektiviteten af de offentlige investeringer i IKT-løsninger. Sådan effektivitet bør lettes ved at sikre, at leveringen af sådanne tjenester planlægges på et tidligt stadie og om muligt sker gennem deling og genanvendelse af løsninger, således at man får størst muligt udbytte af de offentlige investeringer. ISA2-programmet bør bidrage til opfyldelsen af dette mål.\nInteroperabilitet og følgelig de løsninger, der etableres og drives under ISA2-programmet, bidrager til at udnytte potentialet i digital forvaltning og digitalt demokrati fuldt ud ved at gøre det muligt at implementere »one stop shops« og levere gennemsigtige »end-to-end« offentlige tjenester og dermed opnå færre administrative byrder og lavere omkostninger.\nSom slutbrugere bør virksomheder og borgere også få gavn af fælles, genanvendelige og interoperable borgervendte (»front-office«) tjenester som følge af en bedre integration af procedurer og udveksling af data gennem europæiske offentlige forvaltningers bagvedliggende (»back-office«) systemer.\nUnionen bør i alle sine aktiviteter respektere princippet om ligebehandling. Unionsborgere bør have ret til lige behandling af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer. Unionen bør tage hensyn til de krav, der er knyttet til bekæmpelse af social udstødelse. I den henseende bør tilgængelighed for alle integreres i udviklingen af interoperabilitetsstrategier for offentlige tjenester i hele Unionen, med særlig hensyntagen til de dårligst stillede borgere og de mest affolkede områder med det formål at bekæmpe den digitale kløft og udstødelse, som Europa-Parlamentet opfordrede til i sin beslutning af 20. april 2012 om et konkurrencedygtigt digitalt indre marked — e-forvaltning som spydspids. De europæiske offentlige forvaltningers indførelse af elektroniske offentlige tjenester kræver en inklusiv tilgang (e-inddragelse), der kan gøre det muligt i nødvendigt omfang at yde teknisk støtte og uddannelse med henblik på at mindske skævhederne i anvendelsen af IKT-løsninger, samt at yde tjenesten gennem flere kanaler, herunder i relevant omfang ved at opretholde traditionelle former for adgang.\nInteroperabilitetsløsninger under ISA2-programmet bør udvikles i overensstemmelse med slutbrugernes ret til, via deres internetforbindelse, at tilgå og distribuere information og indhold, benytte og levere applikationer og tjenester samt benytte terminaludstyr efter eget valg, uafhængigt af slutbrugerens eller leverandørens beliggenhed og af informationens, indholdets, applikationens eller tjenestens beliggenhed, oprindelse eller bestemmelsessted, som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2120 (27)\nISA2-programmet bør være et instrument til modernisering af de europæiske offentlige forvaltninger. En modernisering af de europæiske offentlige forvaltninger og forøgelse af deres interoperabilitet vil yde et vigtigt bidrag til gennemførelsen af det digitale indre marked og sætte borgere i stand til at få fuldt udbytte af interoperable digitale tjenester, herunder fra digital forvaltning og digital sundhed, fortrinsvis ved fjernelse af hindringer såsom ikkeforbundne digitale tjenester. Manglende interoperabilitet undergraver ofte gennemførelsen af digitale end-to-end-tjenester og udviklingen af kvikskranker for virksomheder og borgere.\nInteroperabilitet er direkte knyttet til og afhængig af anvendelsen af åbne specifikationer og standarder. ISA2-programmet bør fremme og, hvor det er hensigtsmæssigt, støtte hel eller delvis standardisering af eksisterende interoperabilitetsløsninger. Sådan standardisering bør opnås i samarbejde med andre standardiseringsaktiviteter på EU-plan, europæiske standardiseringsorganisationer og andre internationale standardiseringsorganisationer.\nVed at sikre interoperabilitet vil de europæiske offentlige forvaltninger forblive åbne og fleksible nok til at kunne udvikle sig og inkorporere nye udfordringer og områder. Interoperabilitet er en forudsætning for at undgå teknologisk fastlåsning, muliggøre teknisk udvikling og fremme innovation. ISA2-programmet bør bidrage til interoperabiliteten mellem europæiske offentlige forvaltninger ved at udvikle interoperable løsninger og fælles rammer, der respekterer teknologineutraliteten med henblik på at undgå fastlåsning og skabe mulighed for øget konkurrence og innovation, hvilket vil forbedre Unionens globale konkurrenceevne.\nModerniseringen af europæiske offentlige forvaltninger er en af de centrale forudsætninger for en vellykket gennemførelse af Europa 2020-strategien og det digitale indre marked. I den forbindelse viser Kommissionens årlige vækstundersøgelser fra 2011, 2012 og 2013, at kvaliteten af de europæiske offentlige forvaltninger har direkte indflydelse på det økonomiske miljø og derfor er afgørende for at stimulere produktivitet, konkurrenceevne, økonomisk samarbejde, vækst og beskæftigelse. Dette afspejles tydeligt i de landespecifikke henstillinger, som opfordrer til specifikke aktioner rettet mod en reform af den europæiske offentlige forvaltning.\nForordning (EU) nr. 1303/2013 har et tematisk mål om »styrkelse af institutionel kapacitet for offentlige myndigheder og interesseparter og effektiv offentlig forvaltning«. I den forbindelse bør ISA2-programmet samordnes med andre initiativer, som bidrager til moderniseringen af europæiske offentlige forvaltninger, navnlig hvad angår fremme af interoperabilitet, og stræbe efter synergier med dem.\nInteroperabilitet mellem europæiske offentlige forvaltninger vedrører alle forvaltningsniveauer: EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan. Derfor er det vigtigt at sikre, at ISA2-programmet får den bredest mulige deltagelse, og at der i løsningerne tages højde for forvaltningernes respektive behov samt for virksomhedernes og borgernes behov, hvor det er relevant.\nDet er muligt for nationale, regionale og lokale forvaltninger at få støtte til deres bestræbelser gennem specifikke instrumenter under de europæiske struktur- og investeringsfonde, navnlig den del, der vedrører opbygning af institutionel kapacitet, herunder til uddannelse af de offentlige forvaltningers personale, hvor det er relevant. Et tæt samarbejde under ISA2-programmet bør maksimere de forventede fordele fra sådanne instrumenter ved at sikre, at de finansierede projekter overholder EU-dækkende interoperabilitetsrammer og -specifikationer såsom EIF.\nDenne afgørelse fastlægger en finansieringsramme for hele ISA2-programmets varighed, der skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (28).\nDet bør overvejes, om der kan anvendes førtiltrædelsesmidler til at lette kandidatlandes deltagelse i ISA2-programmet samt indførelse og efterfølgende gennemførelse af løsninger herfra i de pågældende lande.\nISA2-programmet bør bidrage til gennemførelse af eventuelle opfølgningsinitiativer i forbindelse med Europa 2020 og DAE. For at undgå dobbeltarbejde bør det tage højde for andre EU-programmer og -initiativer inden for IKT-løsninger, tjenester og infrastrukturer, navnlig CEF, Horisont 2020 samt den europæiske handlingsplan for e-forvaltning 2011-2015, fastsat i Kommissionens meddelelse af 15. december 2010. Kommissionen bør samordne disse aktioner, når den gennemfører ISA2-programmet, og når den planlægger fremtidige initiativer, som kan påvirke interoperabiliteten. Med henblik på rationalisering bør planlægningen af ISA2-programmets udvalgsmøder så vidt muligt tage hensyn til de møder, der er planlagt i forbindelse med andre relevante EU-initiativer og -programmer.\nPrincipperne og bestemmelserne i EU-ret om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (29), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (30) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (31), bør finde anvendelse på løsninger, der drives under ISA2-programmet, og som indebærer behandling af personoplysninger. Sådanne løsninger bør følgelig anvende passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger, der sikrer, at EU-rettens databeskyttelseskrav overholdes. Navnlig bør personoplysninger som udgangspunkt kun behandles, hvis de er tilstrækkelige, relevante og ikke for omfattende i forhold til det formål, hvortil de er indsamlet. Ved udformningen og fastlæggelsen af interoperabilitetsløsninger bør der tages passende hensyn til følgerne for beskyttelsen af personoplysninger.\nI forbindelse med evalueringen af ISA2-programmet bør Kommissionen være særligt opmærksom på, hvorvidt de løsninger, som udarbejdes og gennemføres, har en positiv eller negativ indflydelse på moderniseringen af den offentlige sektor og imødekommer virksomhedernes og borgernes behov, for eksempel ved at mindske deres administrative byrder og omkostninger og ved at øge den generelle sammenkobling mellem europæiske offentlige forvaltninger på den ene side og mellem dem og virksomheder og borgere på den anden.\nEventuelle nødvendige indkøb af eksterne tjenesteydelser i forbindelse med ISA2-programmet er underlagt bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (32) og i direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU og 2014/25/EU.\nFor at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på vedtagelsen af et rullende arbejdsprogram. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (33).\nI særligt hastende tilfælde bør Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der finder anvendelse straks, i behørigt begrundede tilfælde såsom ved risiko for afbrydelse af levering af tjenester, hvor hensynet til det fastsatte rullende arbejdsprogram nødvendiggør dette.\nMålene for denne afgørelse, nemlig at udvikle, fastholde og fremme en helhedsorienteret tilgang til interoperabilitet, fremme effektiv elektronisk interaktion på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige forvaltninger på den ene side og mellem dem og virksomheder og borgere på den anden, identificere, skabe og drive interoperabilitetsløsninger, der støtter gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter, samt fremme genanvendelsen af interoperabilitetsløsninger blandt europæiske offentlige forvaltninger, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, fordi koordineringen på europæisk plan ville være vanskelig og dyr at etablere, men kan på grund af den påtænkte foranstaltnings omfang og virkninger bedre opfyldes på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —\n1. Ved denne afgørelse oprettes for perioden 2016-2020 et program om interoperabilitetsløsninger og fælles rammer for europæiske offentlige forvaltninger, virksomheder og borgere (»ISA2-programmet«).\nMålene for ISA2-programmet er at:\nudvikle, fastholde og fremme en helhedsorienteret tilgang til interoperabilitet i Unionen med henblik på at undgå fragmentering af interoperabilitetslandskabet i Unionen\nfremme effektiv elektronisk interaktion på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige forvaltninger på den ene side og mellem dem og virksomheder og borgere på den anden og bidrage til udvikling af en mere effektiv, forenklet og brugervenlig digital forvaltning på det nationale, regionale og lokale plan af den offentlige forvaltning\nidentificere, skabe og drive interoperabilitetsløsninger til støtte for gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter\nfremme genanvendelsen af interoperabilitetsløsninger blandt europæiske offentlige forvaltninger.\nISA2-programmet skal tage hensyn til de sociale, økonomiske og andre aspekter af interoperabilitet samt den særlige situation for SMV'er og mikrovirksomheder for at forbedre interaktionen mellem europæiske offentlige forvaltninger på den ene side og mellem dem og virksomheder og borgere på den anden.\n2. ISA2-programmet skal via EIF sikre en fælles forståelse af interoperabilitet og dens gennemførelse i medlemsstaternes forvaltninger. Kommissionen overvåger via ISA2-programmet gennemførelsen af EIF.\n3. ISA2-programmet efterfølger og skal konsolidere, fremme og udvide ISA-programmets aktiviteter.\n1) »interoperabilitet«: det forhold, at adskilte og forskelligartede organisationer er i stand til at interagere med henblik på at nå gensidigt fordelagtige og vedtagne fælles mål, herunder også, at organisationerne udveksler information og viden, via de forretningsprocesser de understøtter, gennem dataudveksling mellem deres respektive IKT-systemer\n2) »interoperabilitetsramme«: en fælles tilgang til interoperabilitet for organisationer, der ønsker at samarbejde om fælles levering af offentlige tjenester, som, inden for sit anvendelsesområde, fastlægger et sæt af fælles elementer såsom terminologi, begreber, principper, politikker, retningslinjer, anbefalinger, standarder, specifikationer og praksis\n3) »fælles rammer«: referencearkitekturer, specifikationer, begreber, principper, politikker, anbefalinger, standarder, metoder, retningslinjer, semantiske elementer og lignende fremgangsmåder og dokumenter, betragtet individuelt eller under ét som en helhed\n4) »fælles tjenester«: den organisatoriske og tekniske evne til at levere et enkelt resultat til europæiske offentlige forvaltninger, herunder operationelle systemer, applikationer og digitale infrastrukturer af generisk art, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder, og deres understøttende operationelle styring\n5) »generiske værktøjer«: systemer, referenceplatforme, fælles platforme og samarbejdsplatforme samt generiske komponenter, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder og geografiske områder\n6) »interoperabilitetsløsninger«: fælles tjenester og generiske værktøjer, som fremmer samarbejdet mellem adskilte og forskelligartede organisationer, og som enten finansieres og udvikles under ISA2-programmet alene eller udvikles i samarbejde med andre EU-initiativer, baseret på europæiske offentlige forvaltningers identificerede krav\n7) »aktioner«: projekter og løsninger, som allerede har nået deres operationelle fase, og ledsageforanstaltninger\n8) »projekt«: en tidsbegrænset sekvens af veldefinerede opgaver, der skal opfylde identificerede brugerbehov gennem en faseopdelt fremgangsmåde\n9) »suspenderede aktioner«: aktioner under ISA2-programmet, hvis finansiering er blevet suspenderet i en vis periode, men hvis mål stadig er gældende, og som fortsat er genstand for overvågning og evaluering under ISA2-programmet\ninformation, kommunikation af fordelene ved ISA2-programmet og bevidstgørende foranstaltninger rettet mod europæiske offentlige forvaltninger og i relevant omfang virksomheder og borgere\nforanstaltninger til støtte for forvaltningen af ISA2-programmet\nforanstaltninger vedrørende erfaringsdeling og udveksling og fremme af bedste praksis\nforanstaltninger til fremme af genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger\nforanstaltninger rettet mod opbygning af fællesskabs- og kapacitetsopbygning, og\nforanstaltninger rettet mod etablering af synergier med initiativer, som er relevante for interoperabilitet på andre af Unionens politikområder\n11) »støtteinstrumenter for offentlige forvaltninger«: de interoperabilitetsværktøjer, rammer, retningslinjer og specifikationer, som europæiske offentlige forvaltninger kan støtte sig til, når de designer, gennemfører og driver interoperabilitetsløsninger\n12) »europæiske offentlige forvaltninger«: offentlige forvaltninger på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan\n13) »slutbrugere«: europæiske offentlige forvaltninger, virksomheder, herunder SMV'er og mikrovirksomheder, og borgere\n14) »centrale interoperabilitetsfaktorer«: interoperabilitetsløsninger, der er nødvendige for at muliggøre en effektiv elektronisk levering af offentlige tjenester på tværs af forvaltninger\n15) »europæisk interoperabilitetsreferencearkitektur« eller »EIRA«: en generisk struktur, som forener principper og retningslinjer for gennemførelsen af interoperabilitetsløsninger i Den Europæiske Union\n16) »europæisk interoperabilitetskartografi« eller »EIC«: en samling af interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige forvaltninger, som stilles til rådighed af EU-institutioner og -medlemsstater, og som præsenteres i et fælles format og opfylder bestemte kriterier for genanvendelighed og interoperabilitet, som kan opføres i EIRA.\nISA2-programmet skal støtte og fremme:\nvurdering, forbedring, drift og genanvendelse af eksisterende interoperabilitetsløsninger og fælles rammer på tværs af grænser eller sektorer\nudvikling, etablering, modning, drift og genanvendelse af nye interoperabilitetsløsninger og fælles rammer på tværs af grænser eller sektorer\nvurdering af IKT-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget EU-ret\nidentifikation af lovgivningshuller på EU-plan og nationalt plan, som skader interoperabiliteten mellem europæiske offentlige forvaltninger på tværs af grænser eller sektorer\nudvikling af mekanismer for måling og kvantificering af fordelene ved interoperabilitetsløsninger, herunder metoder til beregning af omkostningsbesparelser\nkortlægning og analyse af det generelle interoperabilitetslandskab i Unionen gennem etablering, vedligeholdelse og forbedring af EIRA og EIC som instrumenter til at fremme genanvendelsen af eksisterende interoperabilitetsløsninger og til at identificere de områder, hvor sådanne løsninger fortsat mangler\nvedligeholdelse, ajourføring, fremme og overvågning af gennemførelsen af EIS, EIF og EIRA\nvurdering, ajourføring og fremme af eksisterende fælles specifikationer og standarder og udvikling, etablering og fremme af nye fælles specifikationer og åbne specifikationer og standarder gennem Unionens standardiseringsplatforme og i samarbejde med europæiske eller internationale standardiseringsorganisationer, hvor det er hensigtsmæssigt\nvedligeholdelse og offentliggørelse af en platform, der kan give mulighed for adgang til og samarbejde om bedste praksis, fungere som et middel til at udbrede kendskabet til eksisterende løsninger, herunder sikkerhedsrammer, og bidrage til at undgå overlapninger og samtidig tilskynde til genanvendelse af løsninger og standarder\nmodning af nye interoperabilitetstjenester og -værktøjer samt vedligeholdelse og drift af eksisterende interoperabilitetstjenester og -værktøjer på et midlertidigt grundlag\nidentifikation og fremme af bedste praksis, udarbejdelse af retningslinjer, samordning af interoperabilitetsinitiativer samt tilskyndelse og støtte til grupper, der arbejder med spørgsmål af relevans for spørgsmålet om elektronisk interaktion på tværs af grænser eller sektorer mellem slutbrugere.\nSenest den 8. september 2016 udvikler Kommissionen en kommunikationsstrategi, der skal tage sigte på at øge oplysningen og bevidstheden om ISA2-programmet og dets fordele, navnlig over for virksomheder, herunder SMV'er, og borgere, og sikre ISA2-programmets hjemmeside en brugervenlig grænseflade.\nAktioner, der lanceres eller videreføres under ISA2-programmet, skal:\nvære anvendelsesbaserede og drevet af identificerede behov og programmål\nopfylde følgende principper:\nlevering af offentlige tjenester på en måde, der modvirker dannelsen af en digital kløft\nsikkerhed, respekt for privatlivets fred og databeskyttelse\nbevaring af information\ngenanvendelighed og undgåelse af dobbeltarbejde\nteknologisk neutralitet, løsninger der så vidt muligt er fremtidssikrede, og tilpasningsevne\nvære fleksible og kunne udvides og anvendes på andre erhvervs- eller politikområder, og\nhave økonomisk, organisatorisk og teknisk bæredygtighed.\n1. Kommissionen gennemfører i samarbejde med medlemsstaterne og i overensstemmelse med artikel 8 de aktioner, der er anført i det rullende arbejdsprogram, jf. artikel 9.\nafslutning og endelig evaluering\nFaserne i et specifikt projekt defineres og specificeres, når aktionen optages i det rullende arbejdsprogram. Kommissionen følger projekters udvikling.\nAlle aktioner skal for at kunne opnå støtte under ISA2-programmet være i overensstemmelse med samtlige nedenstående kriterier:\nISA2-programmets mål som fastlagt i artikel 1, stk. 1\nen eller flere af ISA2-programmets aktiviteter som fastlagt i artikel 3\nISA2-programmets generelle principper som fastlagt i artikel 4\nfinansieringsbetingelserne i artikel 11.\n1. Med forbehold af stk. 2 prioriteres alle aktioner, der opfylder støttekriterierne, på grundlag af følgende kriterier:\naktionens bidrag til interoperabilitetslandskabet, målt ud fra, hvor vigtig og nødvendig den er for at fuldføre interoperabilitetslandskabet i Unionen\naktionens anvendelsesområde, målt ud fra dens horisontale virkning, når den er afsluttet, hen over de berørte sektorer\naktionens geografiske udstrækning, målt ud fra antallet af medlemsstater og europæiske offentlige forvaltninger, der er involveret\naktionens hastende karakter, målt ud fra dens potentielle virkning, og i hvor høj grad der mangler andre finansieringskilder\naktionens genanvendelighed, målt ud fra, i hvor høj grad dens resultater kan genanvendes\naktionens genanvendelse af eksisterende fælles rammer og elementer i interoperabilitetsløsninger\naktionens sammenhæng med EU-initiativer, målt ud fra, i hvor høj grad den samarbejder med og bidrager til EU-initiativer som f.eks. det digitale indre marked.\n2. Prioriteringskriterierne omhandlet i stk. 1 er sideordnede. Ved optagelsen i det rullende arbejdsprogram prioriteres støtteberettigede aktioner efter antallet af kriterier, de hver især opfylder.\n1. Ved gennemførelsen af ISA2-programmet skal der tages behørigt hensyn til EIS og EIF.\n2. For at sikre interoperabilitet mellem nationale systemer og EU-informationssystemer specificeres interoperabilitetsløsninger med henvisning til eksisterende og nye europæiske standarder eller offentligt tilgængelige eller åbne specifikationer for udveksling af oplysninger og integration af tjenester.\n3. Etablering eller forbedring af interoperabilitetsløsninger skal, hvor dette er relevant, være baseret på eller ledsaget af udveksling af synspunkter, deling af erfaringer samt udveksling og fremme af bedste praksis. Kommissionen skal med dette for øje bringe relevante interesseparter sammen og arrangere konferencer, workshops og andre møder vedrørende spørgsmål, der er omfattet af ISA2-programmet.\n4. Ved gennemførelsen af interoperabilitetsløsninger under ISA2-programmet skal der, hvor det er relevant, tages behørigt hensyn til EIRA.\n5. Interoperabilitetsløsninger og opdateringer heraf skal, hvor det er relevant, optages i EIC og stilles til rådighed for genanvendelse af europæiske offentlige forvaltninger.\n6. Kommissionen skal til enhver tid tilskynde medlemsstaterne til og give dem mulighed for at slutte sig til en aktion eller et projekt på et hvilket som helst trin.\n7. For at undgå dobbeltarbejde skal interoperabilitetsløsninger, der finansieres under ISA2-programmet, hvor dette er relevant, anvende resultater fra relevante initiativer på EU- eller medlemsstatsplan som reference og genanvende eksisterende interoperabilitetsløsninger.\n8. For at opnå de størst mulige synergier og sikre, at de forskellige indsatser kombineres og supplerer hinanden, koordineres aktionerne, hvor dette er relevant, med andre relevante EU-initiativer.\n9. De interoperabilitetsløsninger, der etableres eller forbedres under ISA2-programmet, skal være baseret på deling af erfaringer samt udveksling og fremme af bedste praksis. ISA2-programmet skal fremme opbygningen af fællesskaber omkring rammer og løsninger af fælles interesse med deltagelse af relevante interesseparter, herunder nonprofitorganisationer og universiteter.\nDet rullende arbejdsprogram\n1. Senest den 8. juni 2016 vedtager Kommissionen, med henblik på gennemførelse af aktioner, gennemførelsesretsakter til fastsættelse af et rullende arbejdsprogram for hele denne afgørelses anvendelsesperiode. Sådanne gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter til ændring af det rullende arbejdsprogram mindst en gang om året.\nDet rullende arbejdsprogram anvendes til at identificere, prioritere, dokumentere, udvælge, designe, gennemføre, drive og evaluere aktioner, fremme deres resultater og i givet fald suspendere eller indstille deres finansiering, jf. artikel 11, stk. 5.\n2. Aktioner kan optages i det rullende arbejdsprogram, hvis de opfylder betingelserne i artikel 6 og 7.\n3. Et projekt, som er iværksat og udviklet under ISA-programmet eller under et andet EU-initiativ, kan optages i det rullende arbejdsprogram, uanset hvilken fase det befinder sig i.\n2. Ændringer af det rullende arbejdsprogram, som vedrører budgettildelinger på over 400 000 EUR pr. aktion, vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 2.\n3. Aktioner under ISA2-programmet kan kræve køb af eksterne tjenester, hvilket er underlagt Unionens udbudsregler som fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.\n1. Udvikling, etablering og forbedring af fælles rammer og generiske værktøjer finansieres via ISA2-programmet. Anvendelsen af sådanne rammer og værktøjer finansieres af de europæiske offentlige forvaltninger.\n2. Udvikling, etablering, modning og forbedring af fælles tjenester finansieres via ISA2-programmet. En centraliseret drift af sådanne tjenester på EU-plan kan også finansieres af ISA2-programmet, i tilfælde hvor en sådan drift tjener Unionens interesser, og dette er behørigt begrundet i det rullende arbejdsprogram. I alle andre tilfælde finansieres brugen af disse tjenester med andre midler.\n3. Interoperabilitetsløsninger, der overtages af ISA2-programmet enten for at modne dem eller vedligeholde dem på et midlertidigt grundlag, finansieres via ISA2-programmet, indtil de overtages af andre programmer eller initiativer.\n4. Ledsageforanstaltninger finansieres via ISA2-programmet.\n5. Finansieringen af en aktion kan suspenderes eller indstilles i overensstemmelse med resultaterne af overvågning og kontrol efter artikel 5 og ud fra en vurdering af, om aktionen fortsat opfylder de identificerede behov, samt af aktionens effektivitet og virkning.\n1. Kommissionen bistås af Udvalget for Interoperabilitetsløsninger for Europæiske Offentlige Administrationer (ISA2-Udvalget). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.\n3. I behørigt begrundede særligt hastende tilfælde vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011, gennemførelsesretsakter, der finder anvendelse straks. Disse retsakter er gældende i højst seks måneder.\n1. Kommissionen overvåger regelmæssigt gennemførelsen og virkningen af ISA2-programmet med henblik på at vurdere, om dets aktioner fortsat opfylder de identificerede behov. Kommissionen undersøger desuden eventuelle synergier med komplementære EU-programmer.\n2. Kommissionen aflægger en gang om året beretning for ISA2-Udvalget, det eller de ansvarlige udvalg i Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget om ISA2-programmets gennemførelse og resultater.\nKommissionen overvåger regelmæssigt gennemførelsen og genanvendelsen af interoperabilitetsløsninger i hele Unionen som en del af det rullende arbejdsprogram, der er fastsat i henhold til artikel 9, stk. 1.\n3. Kommissionen foretager en midtvejsevaluering af ISA2-programmet senest den 30. september 2019 og en endelig evaluering senest den 31. december 2021 og meddeler Europa-Parlamentet og Rådet resultatet af disse evalueringer senest samme datoer. I forbindelse hermed kan Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg indbyde Kommissionen til at fremlægge resultaterne af evalueringerne og besvare spørgsmål fra deres medlemmer.\n4. Ved evalueringerne omhandlet i stk. 3 undersøges bl.a. relevansen, effektiviteten, virkningen, nytteværdien, herunder virksomhedernes og borgernes tilfredshed, hvis det er relevant, samt bæredygtigheden af og sammenhængen mellem ISA2-programmets aktioner. Ved den endelige evaluering skal det desuden undersøges, i hvor høj grad ISA2-programmet har nået sine mål som f.eks. genanvendelsen af interoperabilitetsløsninger i hele Unionen, idet der tages særligt hensyn til de behov, de europæiske offentlige forvaltninger har givet udtryk for.\n5. Ved evalueringerne vurderes ISA2-programmets resultater i forhold til opfyldelsen af målene i artikel 1, stk. 1, og overholdelsen af principperne i artikel 4, litra b. Opfyldelsen af målene måles navnlig i forhold til antallet af centrale interoperabilitetsfaktorer og antallet af støtteinstrumenter for offentlige forvaltninger, som er leveret til og anvendes af europæiske offentlige forvaltninger. Indikatorerne for målingen af ISA2-programmets resultater og virkning defineres i det rullende arbejdsprogram.\n6. Ved evalueringerne skal det undersøges, hvilke fordele aktionerne har givet Unionen med hensyn til at fremme fælles politikker, identificere potentielle overlapninger og undersøge sammenhængen med områder, der skal forbedres, og kontrollere, om der er synergier med andre EU-initiativer, herunder navnlig CEF.\nEvalueringerne skal vurdere relevansen af ISA2-programmets aktioner for lokale og regionale myndigheder med henblik på at forbedre interoperabiliteten i den offentlige forvaltning og effektiviteten af leveringen af offentlige tjenester.\n7. Evalueringerne skal, hvor det er relevant, omfatte oplysninger vedrørende:\nde kvantificer- og kvalificerbare fordele, som interoperabilitetsløsningerne giver ved at sammenkoble IKT med slutbrugernes behov\nden kvantificer- og kvalificerbare positive effekt af de interoperable IKT-baserede løsninger.\n8. Afsluttede eller suspenderede aktioner evalueres under den overordnede programevaluering. De overvåges med hensyn til deres placering i interoperabilitetslandskabet i Europa og evalueres med hensyn til brugernes accept, til udnyttelse og genanvendelighed.\n1. ISA2-programmet er åbent for deltagelse af øvrige lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlande inden for rammerne af deres respektive aftaler med Unionen.\n2. Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og med internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskaberne og de østlige partnerskaber, men også i forhold til nabolandene, navnlig landene på Vestbalkan og i Sortehavsregionen. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA2-programmet.\n3. Genanvendelse af ISA2-programmets løsninger i tredjelande skal fremmes, hvor det er relevant.\nUden at det berører andre EU-politikker, kan interoperabilitetsløsninger, der etableres eller drives under ISA2-programmet, anvendes i forbindelse med ikke-EU-initiativer til ikkekommercielle formål, forudsat at dette ikke medfører ekstraomkostninger for Unionens almindelige budget, og at Unionens hovedformål med den interoperable løsning ikke derved sættes over styr.\nBehandlingen af personoplysninger i forbindelse med løsninger drevet under ISA2-programmet skal være i overensstemmelse med principperne og bestemmelserne fastsat i direktiv 95/46/EF og 2002/58/EF samt i forordning (EF) nr. 45/2001.\n1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af ISA2-programmet i anvendelsesperioden er på 130 928 000 EUR.\n2. De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for grænserne af den flerårige finansielle ramme.\n3. Den finansielle tildeling til ISA2-programmet kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som regelmæssigt er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål.\nUanset nærværende artikels stk. 2 anvendes artikel 13 fra den 1. januar 2016 til den 31. december 2021.\n(3) Europa-Parlamentets holdning af 11.11.2015 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 23.11.2015.\n(4) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12.12.2006 om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36).\n(5) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/17/EU af 13. juni 2012 om ændring af Rådets direktiv 89/666/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF og 2009/101/EF for så vidt angår sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre (EUT L 156 af 16.6.2012, s. 1).\n(6) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1).\n(9) Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 af 11. december 2000 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublin-konventionen (EFT L 316 af 15.12.2000, s. 1).\n(11) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (EUT L 88 af 4.4.2011, s. 45).\n(12) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).\n(13) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/37/EU af 26. juni 2013 om ændring af direktiv 2003/98/EF om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 175 af 27.6.2013, s. 1).\n(14) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).\n(15) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12).\n(16) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104).\n(17) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).\n(20) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/55/EU af 16. april 2014 om elektronisk fakturering i forbindelse med offentlige udbud (EUT L 133 af 6.5.2014, s. 1).\n(21) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).\n(22) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 283/2014 af 11. marts 2014 om retningslinjer for transeuropæiske net inden for telekommunikationsinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF (EUT L 86 af 21.3.2014, s. 14).\n(23) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF af 12. juli 1999 om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (EFT L 203 af 3.8.1999, s. 1.)\n(24) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF af 12. juli 1999 om fastlæggelse af en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (EFT L 203 af 3.8.1999, s. 9).\n(25) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/387/EF af 21. april 2004 om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (Idabc) (EUT L 144 af 30.4.2004, s. 62).\n(26) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 922/2009/EF af 16. september 2009 om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) (EUT L 260 af 3.10.2009, s. 20).\n(29) Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31).\n(30) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).\n(31) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1).\n(32) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).


Udviklingschefen er meget orienteret mod, at løsningerne hænger sammen ud fra devisen om, at man ikke kan lave frontend udvikling uden også at kende til backend. Derfor vil du også få god mulighed for at byde ind i relation til opgaverne uden for dit ansvarsområde.\nAlle dine projekter bliver opdelt i delmål med en målhorisont på 14 dage til 3 måneder. Du vil derfor altid opleve kontinuitet i dit arbejde, og at du opnår succes, hver gang du når et delmål.\nDu får frihed under ansvar. Des bedre du er til at drive projekter og metoder, der sikrer agilitet, produktivitet og kvalitet i dit arbejde, des mere ansvar vil du får.\nDu refererer til en udviklingschef, som forventer stor dedikation i arbejdet. Han er derfor også meget åben for, at man byder ind med gode ideer til både eksisterende og nye arbejdsmetoder, både i relation til bedre softwareudvikling, vedligehold eller andet. Opstart af en ny klasse af controllere, vil du også komme til at arbejde med.\nDu får med andre ord en spændende stilling med mange personlige og faglige udviklingsmuligheder.\nCrysberg A/S er en velkonsolideret dansk udviklings- og produktionsvirksomhed grundlagt i 1986, der er del af den svenske Indutrade gruppe, som ejer en lang række videns tunge virksomheder inden for teknisk udvikling og produktion.\nDet danske selskab udvikler og har egen produktion af indlejrede elektroniske systemer til både egne (src.dk) og kundespecificerede (crysberg.dk) produkter.\nVirksomhedens kerneforretning er at løse komplekse udfordringer herunder at udvikle og producere robust elektronik til industri- og vandingsmarkedet. Med dette udgangspunkt udvikler, producerer og distribuerer virksomheden stærke produkter baseret på egen teknologi.\nEn efterfølgende stringent styring af projektet sikrer, at udviklingsprojekterne gennemføres i henhold til det aftalte. Med en dedikeret indsats fra nogle af de bedste udviklere inden for hardware, software og firmware og en forretningsrelateret markedsforståelse sikrer virksomheden, at udviklingsprojekterne gennemføres til kundernes tilfredshed.\nDu forventes at være meget selvmotiverende og i stand til at arbejde målrettet og struktureret på baggrund af en veludviklet analytisk sans. Samtidig er du en god team-player, der både er pragmatisk, åben og positiv.\nDu er passioneret omkring teknologi og dens muligheder og elsker derfor også at udvikle dig selv fagligt og være blandt de bedste inden for dit interessefelt. Du besidder en god forståelse for sammenhængen mellem frontend og backend og er samtidig god til at analysere en opgave og overholde deadlines. Du bevarer overblikket samtidig med, at du forstår at arbejde meget selvstændigt og følge dine projekter helt til dørs.\nVi er meget åbne overfor forskellige uddannelsesmæssige indgangsvinkler til stillingen, også selvom du er helt autodidakt inden for at arbejde med softwareudvikling.\nDu er god til dansk og engelsk i skrift og tale og forventes at have erfaring med de tidligere nævne programmer.\nHar du kendskab til nogle af de øvrige teknologier – Websockets, C, C++, Java, PostgreSQL, Linux Servere, embedded hardware og embedded programmering - er det en stor fordel.\nDu bliver en del af en velrenommeret og velkonsolideret virksomhed i vækst, hvor du vil få god mulighed for at udvikle dig, på baggrund af de mange udfordrende opgaver og muligheder både inden for dit eget ansvarsområde og bredere.


Søg Europa›Italien›Sicily›Islands of Sicily›Aegadian Islands›Favignana›Restauranter i Favignana›Trattoria da Franco\nNr. 61 af 62 Restauranter i Favignana $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Via Vittorio Emanuele 30, 91023, Sicily, Italien 347 3526705\nFavignana, Favignana Mere Cave Bianche Hotel\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Trattoria da Franco Klik her for at vurdere\nVia Vittorio Emanuele 30, 91023, Sicily, Italien Placering:\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Trattoria da Franco Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 143 anmeldelser Voglia di Mare Diving Center\n1.021 anmeldelser Favignana\n2.178 anmeldelser La Pasticceria FC


DF tilsidesætter religionsfriheden - Venstre i Kolding\nDF tilsidesætter religionsfriheden\nReligion må aldrig blive afgørende for retten til at eje det danske rødbedefarvede pas\nFolketinget har helt rutinemæssigt vedtaget et lovforslag, der giver statsborgerskab til en række nydanskere, der alle har opfyldt de gældende kriterier for tildeling af dansk statsborgerskab. Dansk Folkeparti stemte imod dette lovforslag. Den dybt foruroligende årsag hertil er, at der efter DF´s mening er for mange fra ikke-vestlige muslimske lande i blandt de -nu- nye danske statsborgere.\nI Danmark har vi religionsfrihed: ret til frit at udøve vores gudsdyrkelse. Efter grundlovens paragraf 70 kan ingen på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt. Det betyder, at vi i Danmark ikke forskelsbehandler på grund af religiøs tro. Denne fundamentale værdi tilsidesætter DF på groveste vis.\nI tildelingen af statsborgerskab sondrer DF mellem, om folk er fra et muslimsk land eller ej, hvilket er fuldstændigt uforeneligt med de grundlæggende principper, som vort danske retssamfund bygger på. Folketinget har fastsat en række kriterier for opnåelsen af dansk statsborgerskab, og det tilsidesætter DF til fordel for partiets egen mavefornemmelse og modvilje. At DF på denne baggrund stemte imod lovforslaget er dybt forargeligt og udtryk for grov diskrimination. Én ting er, at DF´s holdning er moralsk forkvaklet, men den bryder også med fundamentale frihedsrettigheder, herunder religionsfriheden.\nHeldigvis har et flertal i Folketinget i dag understreget, at vi i Danmark ikke forskelsbehandler på baggrund af folks religion.


Du både kan og bør segmentere dine kampagnemails. Læs med her, hvor vi giver dig 3 begyndertips til at komme godt i gang med at segmentere\nVi gentager følgende sætning rigtig mange gange for vores kunder, og det her er med sikkerhed heller ikke første gang, at du har hørt den:\nSelvom du med sikkerhed har hørt sætningen før, så er det ikke sikkert, at du praktiserer budskabet i din e-mailmarketing. Vi støder ihvertfald ofte på virksomheder, der stadigvæk sender samme kampagnemails ud til hele deres subscriber-liste.\nFor ligesom du og din nabo er forskellige, så er jeres præferencer og behov det også. Det kræver derfor to forskellige e-mails med to forskellige vinkler at få jer begge til at overveje at konvertere.\nMen har man overhovedet mulighed for at segmentere, hvis man endnu ikke er så langt med udviklingen af sin e-mailmarketing, og hverken har adgang til brugbar og værdifuld data som fx køn, alder eller antal køb?\nDet klare svar herfra er “ja”. Og dem bør man helt klart udnytte.\nFor at hjælpe dig med at komme i gang med at segmentere har vi i dette blogindlæg samlet de 3 segmenteringsstrategier, som du som minimum både kan og bør segmentere dine kampagnemails efter.\nMen hvad er kampagnemails egentlig?\nInden vi præsenterer dig for de 3 begynderstrategier, så vil vi lige præcisere, hvad vi mener med ‘kampagnemails’.\nDu kender nemlig sikkert kampagnemails som nyhedsbreve. Det er de e-mails, som du manuelt sender ud – enten nu eller som du skedulerer til at sende ud på et bestemt tidspunkt.\nI Ackermann differencierer vi mellem to typer af e-mails; kampagnemails og automatiske e-mails. Og hvor kampagnemails er defineret af tid, så er de automatiske e-mails – ikke overraskende – automatiske. De bliver triggered af en handling hos subscriberen, som fx kan være en tilmelding til nyhedsbrevet, et køb eller en manglende aktivitet.\nSegmenteringsstrategi nummer 1: Købt/Ikke købt\nDet er ikke givet, at du kan se, om din subscriber har købt eller ikke har købt. I de fleste e-mailplatforme kræver det en særlig integration. Hvis du driver onlinehandel, vil vi dog anbefale, at købshistorik er den første form for data, som du begynder at indsamle, og at du hurtigst muligt undersøger, hvilken integration du skal bruge for at få den data.\nFor der er nemlig utrolig stor forskel på, hvad og hvordan du skal kommunikere til de subscribere, der allerede har købt et produkt eller en ydelse af dig kontra dem, der endnu ikke har købt.\nHvis din subscriber allerede har købt dit produkt, så bør du forsøge at skabe mersalg med din kampagnemail. Det kan du fx gøre ved at fremhæve nogle produkter, der enten passer til det allerede købte produkt, eller præsentere subscriberen for en opgradering af det købte produkt.\nHvis du vil læse mere om effektive mersalgsmails, kan du læse vores blogindlæg om emnet her:\nLæs blogindlæg om effektive mersalgsmails\nHvis du derimod sender en kampagnemail til subscribere, der endnu ikke har købt et produkt af dig, så skal du i langt højere grad fokusere på at få et potentielt køb til at syne så trygt som overhovedet muligt. Det kan du fx gøre ved at fremhæve, hvorfor dit produkt/din ydelse er særlig god, hvilke betingelser I tilbyder i forbindelse med et salg og eventuelt også smide nogle kundeudtalelser ind i mailen. Fokus er altså at fremhæve virksomhedens troværdighed fremfor at sælge et specifikt produkt.\nSegmenteringsstrategi nummer 2: Har ikke købt i x antal dage\nHvis en subscriber ikke har købt fra dig i noget tid, så er der en oplagt mulighed for at genaktivere dem ved at sende en segmenteret kampagnemail.\nHvor lang tid du præcis skal segmentere efter, er svært at sige. Det afhænger helt af din målgruppes kunderejse med dine produkter. Du kender dog med stor sandsynlighed til købsfrekvensen på dine produkter, og du kan derfor bruge denne viden til at planlægge strategiske kampagnemails til de subscribere, der nærmer sig deadline for, hvornår et genkøb plejer at finde sted.\nHer er det oplagt at tilbyde subscriberen et rigtig skarpt tilbud eller en rabat. Subscriberen kender dit produkt i forvejen, og det er derfor ikke nødvendigt at opridse fordelene igen. Planlægger du derfor en tilbudskampagne på specifikke produkter, er det helt oplagt at kommunikere dette til dette segment.\nSegmenteringsstrategi nummer 3: Genaktiver inaktive subscribere\nDet kan muligvis virke utrolig kontraintuitivt at fjerne subscribere fra din liste, når du nu har brugt energi, tid og/eller penge på at få dem ind på din liste til at starte med.\nAlligevel er det faktisk en af hovedformålene med at sende en genaktiveringsmail til inaktive subscribere.\nFor problemet med inaktive subscribere, der hverken åbner eller klikker i dine e-mails, er, at de vil påvirke din deliverability og øge chancen for, at dine e-mails ender i spamfilteret – både hos den inaktive subscriber men faktisk også hos alle dine andre subscribere.\nOg det er langt værre end at ekskludere en håndfuld fra listen.\nDerfor anbefaler vi altid, at man løbende sender en genaktiveringsmail til det subscribersegment, der ikke har åbnet eller klikket i ens mail over en bestemt periode. Her skal du altså segmentere på engagement på baggrund af dine e-mails åbnings- og klikrater.\nHvor lang den periode præcis skal være, afhænger meget af hvor mange mails, du sender og hvor ofte, du sender dem. Men for at give et pejlemærke vil vi sige, at hvis du har sendt 10 kampagnemails over en periode af 3 måneder, og subscriberen hverken har åbnet eller klikket i nogle af dem, så kunne det meget vel være tid til at sende en genaktiveringsmail til dem. Hvis de hverken åbner eller klikker i din genaktiveringsmails, så bør du fjerne dem fra din subscriberliste.\nHvis du gerne vil høre mere om dine muligheder med e-mailmarketing, og hvordan vi eventuelt kan hjælpe dig, så er du velkommen til at tage fat i vores COO & Partner, Teis Boysen på mail tb@ackermann.dk eller på telefon:tel: +45 25 94 82 63.