Galla: Efter succes i hjembyerne slutter TRAX-solisterne af | ROSA - Dansk Rock Samråd\nGalla: Efter succes i hjembyerne slutter TRAX-solisterne af\nGalla: Efter succes i hjembyerne slutter TRAX-solisterne af med DR Big Band – og Marie Frank – i Randers\nTina Dickow, Dicte, Peter Sommer og Karen er solister og DR Big Band akkompagnerer, når efterårets koncertrække ”TRAX – Coming Home” i lighed med sidste år kulminerer med en TRAX Galla-koncert. Det sker lørdag 5. november på Værket i Randers.\nGalla-koncerten afslutter DR og ROSAs ”TRAX – Coming Home” for denne sæson, hvor fire af Danmarks talentfulde sangere og sangskrivere har været en tur tilbage hjemme for at give koncert i fødebyen – gerne et sted af særlig betydning for karrieren. Ved gallaen på Værket samles alle fire: Tina Dickow, Dicte, Peter Sommer og Karen til den store finale.\nDe fire solister har også deres særlige gæster fra Coming Home-koncerterne med til gallaen, på nær Tina Dickow som har den internationale globetrotter, færingen og singer/songwriteren Teitur med i stedet for norske Sondre Lerche: Altså ledsages Dicte af Ensemble MidtVest, Peter Sommer af Simon Kvamm mens Karen tager Ataf med.\nPeter Sommer – har Simon Kvamm med.\nHelt specielt for gallakoncerten i Randers optræder solisterne og deres gæster her sammen med DR Big Band – med både egne numre i splinternye arrangementer og en standard efter eget valg.\nOg som ekstra tilføjelse indleder Marie Frank og band aftenen på Værket med smagsprøver fra det nye album.\nTina Dickow m. Teitur – begejstrede 11. september publikum i Åby Skoles aula sammen med norske Sondre Lerche (erstattes altså i Randers af Teitur). Med bopæl i London og heftig turnéren i både USA og Europa er Tina Dickow ved at være en sjælden gæst på den danske scene. I juli udsendte hun den internationalt producerede cd ”In The Red” og synes nu for alvor klar til at satse udenlandsk. Singer/songwriter i topklasse.\nDicte – medbringer Ensemble MidtVest.\nDicte m. Ensemble MidtVest – nytolkede 25. september med stor succes sine egne numre sammen med det klassiske Ensemble MidtVest på Viborg Centralbibliotek. Hun er efterhånden veteran i den danske musikverden, men stadig med nysgerrigheden og vitaliteten i behold. I starten af 2006 udkommer hendes nye cd – et ganske rock’n’roll’et udspil, som ved denne lejlighed vil blive ”oversat” til både bigband og klassisk ensemble.\nKaren – har rapperen Ataf\nmed til Randers.\nPeter Sommer m. Simon Kvamm – lagde Idrætshallen ved Skanderborg Realskole ned 9. oktober sammen med Utah og Simon Kvamm (Utah er ikke med i Randers). Den tidligere Superjeg-frontfigur har det sidste års tid nydt stor succes med solopladen ”På Den Anden Side” og radiohittet ”Valby Bakke”. Hans underfundige hverdagshistorier og jongleren med det danske sprog indbragte ham en velfortjent P3 Guld-pris i 2004.\nKaren m. Ataf – vendte i søndags efter 15 års fravær tilbage til Espergærde Ungdomsskole med Ataf som gæst. Danmarks nye r&b-diva kan sætte sindene og hormonerne i bevægelse med sine personlige fortællinger fra nutidens kvindeland. Karen brygger i øjeblikket på en ny cd – sin tredje – og så skal hun på julekoncert-turné med DR Big Band til december.\nMarie Frank – giver smagsprøver\nfra sin nye cd.\nMarie Frank & band – indleder aftenen på Værket med smagsprøver fra sit nye album. Singer/song-writeren har for længst vundet publikum med sin eftertænksomme pop/rock og solgt masser af plader. Fire Grammy-priser og en Danish Music Award er det også blevet til. Hun udsendte 3. oktober det anmelderroste album ”Where The Wind Turns The Skin To Leather”.\nDR Big Band – akkompagnerer årets TRAX-solister og gæster.\nBigbandet er intet mindre end en internationalt kendt samling musikere, som bl.a. kan skrive Miles Davis, Van Morrison og Dizzy Gillespie på listen over tidligere samarbejdspartnere. Danske musikere i topklasse.\nDR Big Band – akkompagnerer de\nfire solister og deres gæster.\nDRs Carsten Holm – aftenens konferencier – er spillevende veteran ud i præsentation af ny dansk musik på P3 – bl.a. i programmet Public Søndag.\nDR P3 sender direkte fra TRAX Galla-koncerten i Randers.\n* TRAX er et mangeårigt samarbejdsprojekt mellem DR og ROSA – Dansk Rock Samråd. Under forskellige former og overskrifter har TRAX siden 1999 sendt danske bands og solister ud i det ganske land for at sætte fokus på rytmisk live-musik – også uden for de vanlige kultur-højborge.\nDanmarks Radio præsenterer i samarbejde med ROSA – Dansk Rock Samråd og Værket:\nTina Dickow, Dicte, Peter Sommer og Karen samt gæstesolister akkompagneret af DR Big Band\nMarie Frank med band\nLørdag 5. november klokken 20.00\nVærket, Store Sal\nBilletter: 165,- kroner\nBilletsalg: Værket, telefon: 89 13 51 10, email: info@vaerket.dk, web: Værket


Scandlines‘ hybridfærge M/F Copenhagen sejler snart med vindkraftteknologi | Scandlines\nPressemeddelelse - 15 November 2019 09:15\nSidst i oktober satte M/F Copenhagen kursen mod skibsværftet Remontowa i Polen. Det var første gang, siden færgen gik i drift i december 2016, at den forlod sine vante omgivelser på ruten mellem Gedser og Rostock for tage på værft. Under opholdet fik færgen – ud over det regelmæssige klasseeftersyn af klassifikationsselskabet Lloyd’s Register – monteret et stålfundament og lagt kabler som forberedelse til installation af rotorsejl. Selve rotorsejlet installeres i andet kvartal 2020. Færgen har desuden fået en ny mast, da det bagerste toplys skal være placeret foran rotorsejlet.\nMed beslutningen om at installere et rotorsejl på M/F Copenhagen bruger rederiet den 100 år gamle Flettner-rotorteknologi, og investerer dermed i miljøvenlig vindkraftteknologi. Norsepowers rotorsejlsløsning er den første maritime vindteknologi, der har vist sig at være konkurrencedygtig på kommercielle vilkår. Rotorsejlet er en 30 meter høj roterende cylinder, som ved hjælp af Magnus-effekten bidrager til at drive skibet fremad. Ved at installere et rotorsejl kan Scandlines reducere CO2-udledningen fra hybridfærgen M/F Copenhagen med fire til fem procent.\nFærgen har fået monteret en ny stopfender agter i styrbordssiden, så den kan bruge et alternativt leje i Rostock, hvis Scandlines’ sædvanlige leje skulle være optaget. Desuden fik færgens closed-loop-scrubber, der vasker mindst 90% af svovl og sodpartikler ud af færgens udstødning, en overhaling. Også færgens kølevandsbokskølere blev renset for muslinger.\nAf: Jørn-Bent Jensen\nStørrelse: 5184 x 3888, 5,42 MB\nStørrelse: 4032 x 3024, 2,79 MB


Jannik, Anders og Rasmus fra handelsgymnasiet på BCSyd er gået videre i en stor matematik-konkurrence.\nGeorg Mohr-konkurrencen har deltagelse af elever fra handelsgymnasiet på Business College Syd\nI november blev første runde af Georg Mohr-konkurrencen 2014 afviklet. Georg Mohr-konkurrencen er en matematik-konkurrence, der henvender sig til matematik-interesserede elever i de gymnasiale uddannelser, og hvor der er tale om en anderledes form for matematik. Opgaverne er alle små logiske regneopgaver, hvor både spørgsmål og løsninger er letforståelige for de fleste gymnasieelever, men samtidig også udfordrende for selv de dygtigste.\nFra Handelsgymnasiet havde 84 elever fordelt over de 3 årgange meldt sig til konkurrencen, hvor de i første runde havde 90 minutter til at løse 20 opgaver. Af de 84 deltagere opfyldte 3 elever kravet for videre deltagelse i konkurrencen, som var mindst 12 rigtige.\nDet er Jannik Møller Hansen, Anders Stasiak og Rasmus Kjærsgaard, som alle tre er fra studieretningen mini-master med fokus på matematik. To af dem er fra tredje årgang og en fra første årgang. De er nu klar til at næste runde i konkurrencen, som finder sted i morgen den 7. januar, hvor de skal op til en fire timers skriftlig prøve.\nRektor Dorthe Milling Stjernholm er stolt af det store deltagerantal, og ønsker de tre, der er gået videre, held og lykke. Hun håber på, at deltagelse i Georg Mohr er med til at synliggøre, at der også udbydes matematik på højt niveau på handelsgymnasiet.\nChristian B. Mølgaard, underviser i matematik, er tovholder på handelsgymnasiet for Georg Mohr konkurrencen, og han fortæller:\n”Selvom det kun er tredje gang, Business College Syd deltager, er Georg Mohr-konkurrencen blevet meget populær. Der er nemlig stor interesse for matematik på skolen.”


8 måder at lufttørre dit hår, når det bare er for dårligt at bruge et tørretumbler | DK.Lamareschale.org\nGrøft de varme værktøjer og omfavne et mere naturligt udseende.\nSå meget som du kan elske effekten af styling dit hår med din trofaste blow-tørretumbler, tanken om at gøre det nu, at sommeren vikarer har ramt brændende er formentlig nok til at gøre dig smelte.\nSiden det sidste, du har brug for at beskæftige sig med, er mere varme, luft-tørring dit 'gør, er den oplagte løsning, men at gøre dit hår ser lige så godt som det gør varme-stylet kan være udfordrende.\nHeldigvis, naturlige frisurer er ikke så svært at trække ud som de plejede at være.\n"Den bedste måde at opnå en stor stil uden et slag-tørretumbler er efter vask dit hår, tage et håndklæde og flip dit hoved op og ned, indpakning det op i en snoet håndklæde i 15 minutter," siger Carolyn Aronson, frisør og grundlægger af Det er en 10 Haircare.\n"Når du tager det ned, en masse af det overskydende vand vil være blevet absorberet af håndklæde."\nDenne proces forhindrer dig i at gnide dit våde hår med et håndklæde, som kan være skadelig.\nFor at sikre dit naturlige hår ikke morph i en kruset, kaotisk rod under lufttørring proces, er det vigtigt at investere i de rigtige styling produkter.\nVi spurgte flere hår eksperter for deres fave naturlige frisurer, og de bedste produkter til at gøre dem til at ske:\nFor All hårlængder: The No-produkt Look\nSpray Bumble og Bumble Frisør usynlige Oil Primer på håndklædetørt hår og kam igennem, derefter anvende en kvart størrelse klat af Må ikke blæse det fra rod til spids.\nAfslut med en ært mængde brillantine på kun ender, og lad lufttørre (men ikke gør disse syv fejl!).\n"Dette vil skabe et stykke-y, naturlige hår udseende og vil hjælpe med at forhindre hår fra at se fuzzy," siger Dani Everson, ejer og stylist på Clementine Salon i Denver, Colorado.\nFor Alle hårlængder: Au Naturel Look\nHvis du ønsker at lade dit hår tørre naturligt, og du har en krøllet frisure, tage Moroccanoil Hydrating Styling Cream til et spin, siger Nunzio Saviano, hår stylist og ejer af Nunzio Saviano Salon i New York City.\n"Bare kradser det i, og det hjælper krøller danner virkelig pænt, mens fugtgivende hver streng," siger han.\n(Psst! Sørg for at du aldrig bryde disse syv regler for krøllet hår.) Og hvis du har fint eller glat hår, kan du kradser Oribe Surfcomber pjusket Texture Mousse i dine Lokker til et hav salt, strand vibe.\nFor Alle hårlængder: Wet Look\nHvis du altid har ønsket at prøve den eftertragtede vådt look, som Kim Kardashian har perfektioneret, alt hvad du skal gøre, er at anvende Kérastase Forme Fatale Styling Gel til håndklædetørt hår og glat dit hår tilbage omkring ørerne, siger Saviano.\n(Ønsker yngre udseende hår? Følg disse fem regler for håret efter 40.)\nFå look med dette produkt:\nKérastase Forme Fatale Styling Gel (Køb nu: $ 34, amazon.com)\nTil skulder-længde Hår: The Beach Babe Look\nSpray Bumble og Bumble Frisør usynlige Oil Primer på håndklædetørt hår og kam igennem, derefter arbejde Surf Spray ind i dit hår fra rod til spids, siger Everson.\nBrug dine fingre, opdele håret i to-tommer sektioner, vride hver sektion væk fra dit ansigt.\nAfslut med en let spray af Fortykkelse Dryspun Finish og lad dit hår lufttørre.\nRyst det ud til at skabe en boede i, Beachy look (det er en af de 15 frisurer garanteret at gøre dig se yngre ud.)\nFå Beachy bølger med denne enkle trick:\nTil skulder-længde Hår: Den Crinkled Look\nDen nemmeste sommer stil til don er en, der vil give dig en krøllede, tekstureret look på få sekunder, siger berømthed hår stylist Kiyah Wright.\nStart med en god gel eller krølle produkt, såsom Eco Styling Gel, som vil bevare din naturlige hår udseende uden varme.\nLad dit hår lufttørre, så en del til én-tommer firkantede sektioner, dobbelt-strenget vridning hvert afsnit af hår, indtil det er i en kinesisk knude.\nLet flad jern til at sætte håret, og optrævle et øjeblik stil, der vil vende hoveder.\nFor en endnu strammere krøller, kan du også dobbeltklikke streng twist dit hår, så pak hver twist omkring en Bobby pin, hovedsageligt ved hjælp af PIN som en rulle.\nSmash hver twist med din fladjern før optrevling, og du vil have en tæt tekstureret kig på ingen tid.\n(Har du ikke tid til at vaske dit hår? Her er hvad der sker, når du holder op med skummende dine tråde hver dag.)\nEco Styling Gel (Køb nu: $ 9, amazon.com)\nTil skulder-længde Hår: The Vintage Curls Look\nFor Long Hair: Den hestehale 2.0 Look\nNår du har håndklæde-tørret og børstet ud dit hår, anvende en hår maske til din hele hovedet-såsom L'Anza Moi Moi Hair Masque-giver dig mulighed for at behandle dit hår, mens omfavne sin naturlige tilstand, siger berømthed hår stylist Felix Fischer (du kan også lave din egen avocado og honning hår maske.) Placer hår på toppen af dit hoved og pensel i en simpel høj hestehale.\nTag små hårstrå fra hestehale og pak dem omkring en kvart tomme hår tryllestav, udelade enderne.\nFortsæt indtil hele hestehale er krøllet.\nSpritz Oribe Dry Teksturering Spray på krøllerne og ryst dem ud.\nFor Long Hair: Den romantiske Bohemian Look\nHåndklæde tørt hår og anvende Bumble og Bumble Frisør usynlige Oil Primer.\n"Kam igennem med en bred-tandede pensel for at få de tangles ud, men ikke så meget som at børste dit hår naturlige struktur," siger Everson.\n(Gør dit hår ser straks tykkere med disse tips.) Let spritz Surf Infusion Spray og anvende Curl Defining Creme fra rod til spids.\nAfsnit dit hår ud i fire kvadranter-en på hver side af hovedet og to i ryggen.\nFor hvert af disse afsnit, lave et reb fletning ved at adskille sektionen i to stykker, og vride dem i skiftende retninger.\nBrug en blød elastisk at holde dem på plads.\nÉn dit hår er tørt, tage ud fletninger og ryst håret.\nSpray en smule mere af Surf Infusion Spray på håret for en tæmmet, blød romantisk look.


Neseli Hayat | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Neseli Hayat\nHandling: Riza er tynget af problemer og fanget mellem kulturer, så han får job som julemand i et indkøbscenter og opdager, at det virkelige liv ikke er så forskelligt fra troen.\nNeseli Hayat havde premiere på Netflix Danmark den 10. marts, 2017 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe Neseli Hayat på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Neseli Hayat ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Neseli Hayat stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Neseli Hayat, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Neseli Hayat er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.\nMia Skäringers ‘No More F*cks To Give’ kommer på Netflix den 17. juni


Mini BMX Cykler | Nordic Sport\nRocker Irok+ Fukushima Mini BMX Cykel DKK 2.099,- DKK 1.799,-\nRocker Irok+ Metal Mini BMX Cykel DKK 1.799,-\nRocker Irok+ Tilikum Mini BMX Cykel DKK 1.899,-\nRocker 3+ Vader Freecoaster Mini BMX Cykel DKK 2.599,- DKK 1.999,-\nRocker Irok+ Chromium Mini BMX Cykel DKK 1.999,- DKK 1.699,-\nRocker Reggie Sort Mini BMX Cykel DKK 2.499,- DKK 1.999,-\nRocker 3+ Sacriface Freecoaster Mini BMX Cykel DKK 3.499,- DKK 2.499,-\nRocker Reggie Galaxy Mini BMX Cykel DKK 2.699,- DKK 1.999,-\nRocker 3+ Freecoaster Crazy Main Splatter Mini BMX Cykel DKK 2.499,-\nRocker 3+ The Knight Mini BMX Cykel DKK 2.399,- DKK 1.899,-\nRocker Irok+ Unicorn Barf Mini BMX Cykel DKK 1.799,- DKK 1.599,-\nEn mini BMX minder meget om en almindelig BMX cykel, bortset fra at den er mindre og at den er mere robust at se på. Den almindelige BMX cykel kan bruges til flere forskellige formål, hvorimod en miniBMX hovedsageligt bliver brugt til tricks.\nUdviklingen fra BMX til Mini BMX cykel\nBMX racing er inspireret af motocross, en form for motorcykelløb, hvor man kører på race baner. Når man kører BMX kører man bare på BMX cykel i stedet for motorcykel. BMX blev populært i starten af 1970’erne i Californien, hvor mange børn netop forsøgte at efterligne motocross, ved at køre på baner med deres cykler. Omkring samme tid udvikledes BMX freestyle scenen, hvor cyklerne blev brugt til tricks. Herudaf er mange andre former for BMX udsprunget, som f.eks. Flatland, Street og Park.\nDen sidste nye udvikling indenfor BMX er en Mini BMX cykel. Denne miniature model er som en BMX cykel meget robust og holdbar, derfor er den meget velegnet til ture i skateparken og til tricks.\nHvordan skal jeg bruge min mini BMX?\nRobustheden skyldes i høj grad at Mini BMX cyklerne fås med bar og klinge i forkromet stål og at de har brede luft dæk. Dette gør at de kan bruges på mange forskellige underlag og til forskellige formål. Det massive stel og de store dæk er så stærke at cyklen kan holde til samme belastning som en almindelig BMX.\nSelvom en mini BMX cykel er lille kan den sagtens bruges af voksne. Mindre børn, der bruger mini BMX kan bruge den til at cykle på og til mindre tricks, mens større børn og voksne kan bruge den til tricks på ramper i skateparker og til freestyle i gaderne. Desuden giver mini BMX også børn en god fornemmelse af hvordan en almindelig BMX fungerer.\nEn mini BMX kan bruges på mange af de samme måder som et skateboard, et løbehjul og aggressive skates. Hvis du kører street, bruger du de forhindringer, der er rundt omkring i byen. Det kan f.eks. være trapper, gelændere og forhøjninger. Hvis du bedst kan lide at køre i skateparker, benytter du de ramper og forhindringer, der er her.


Big Time Gaming giver dig de nyeste og mest friske Casinospil!\nCasino Online DK »Begynderguide: Kom godt i gang med Casino Online DK »Casino Software Guide »Big Time Gaming Casinoer\nBig Time Gaming er en af de yngre spiludviklere på markedet. Firmaet så dagens lys i 2011 og har siden da intet mindre end revolutioneret det online spillemarked, som vi kender det.\nBig Time Gaming har altså kørt siden 2011, og selvom det efterhånden er et par år siden, har de ikke været med i spillet så længe som eksempelvis NetEnt (1996) eller Microgaming (1994). Men vi forudser bestemt, at Big Time Gaming fortsætter af samme vellykkede vej som de to spilgiganter.\nBonanza er uden tvivl en af Big Time Gamings aller mest populære spilleautomater. Så den fortjener naturligvis også lidt opmærksomhed her.


Klejs: At køre i den samme rille\nAt køre i den samme rille\nDet sker ikke noget vildt i mit liv. Men jeg kan godt lide den stilletilstand lige nu. Det passer mig faktisk fint. Jeg har stadig ikke et arbejde, men under en sygemelding skal man ikke være aktiv jobsøgende. Man skal passe på sig selv. Få hjælp.\nJeg forsøger at fylde min hverdag med ja, hverdagsagtige gørmål. Men i sidste uge skulle jeg noget fra mandag til torsdag, ude i byen, både om eftermiddage og aftener. Om fredagen var jeg helt færdig, det tog mig timer at komme ud af den kokon fornemmelse. Jeg var træt med træt på, helt ind til benet. Ikke den fysiske træthed, men den psykiske, hvor man er helt færdig. Jeg fik stress bumser og røde plamager rundt på kroppen. Mit eksem blussede op og gjorde mine hænder meget tørre og sprækken.\nStraffen falder prompte. Jeg kan ikke længere have sådan et ugeprogram og stadig være ovenpå, stadig være fit for fight. Det kunne jeg let som ingenting for et par år siden. Men på en måde, har det været godt for mig at teste om jeg virkelig er stresset. For når livet kører i den samme rille uden bump på vejen. Så tvivler man lidt om, at det virkelig er så alvorligt som det var, da jeg brudte sammen før sommerferien. Med den oplevelse ved jeg, at jo, jeg er stadig stresset og så ved jeg da, hvor mine grænser går. Så jeg skal forsøge at balancere mellem ingenting og alt for meget.\nKaglet og nedskrevet af Klejs kl. mandag, november 23, 2015\nAnonym tirsdag, november 24, 2015\nGod bedring og pas nu på dig selv. Det er okay at ikke lave noget. Jeg vil anbefale selvhjælp-bøger. Det har hjulpet mig, men læs når du har overskud til det.\nsteve søndag, august 18, 2019


Chile fik sin kvindelige præsident | Information\nUmiddelbart så det ud til, at Chile var nået et langt stykke, da valgresultaterne tikkede ind omkring tre timer efter at de sidste valgsteder lukkede. Med 53,6 procent af stemmerne fik Michelle Bachelet en synlig valgsejr i Chiles anden valgrunde og bliver dermed den fjerde præsident i træk efter diktaturets fald i 1990 fra den regerende centrum-venstre Concertación-alliance med en agenda, hun selv har betegnet som socialistisk.\nHun bliver også den første kvindelige præsident i det konservative land og - lidt firkantet sagt - den første betydningsfulde folkevalgte kvindelige præsident på kontinentet nogensinde.\nHvad der ikke er lykkedes i andre mere progressive lande, kunne åbenbart lade sig gøre i Chile, hvor den katolske konservatisme er mere udbredt end nogen andre steder i Sydamerika, og højrefløjens hovedrige modkandidat, Sebastian Piñera, tilbragte en del af valgdagen i bøn i Santiagos San Francisco-kirke og med at besøge graven for en chilensk helgen med et velvilligt presseopbud i hælene. I den kontekst burde den tidligere læge, sundheds- og forsvarsminister ikke være et oplagt valg.\nBachelet stod selv som medicinstuderende på taget af sin skole 11. september 1973 og så militæret bombe regeringsbygningen La Moneda. Samme dag blev hendes far, en Allende-positiv general i luftvåbnet, hentet af kupstyrkerne, og han døde senere i en af deres celler. Den 24-årige Bachelet blev selv sammen med moderen et par år senere fængslet og tortureret i den berygtede koncentrationslejr Villa Grimaldi for senere at flygte til Australien og Østtyskland.\nSom fraskilt enlig mor med børn med to forskellige mænd burde hun være for kontroversiel en mundfuld for de chilenske vælgere, men Bachelet har med tungen lige i munden formået at fremstå tilstrækkelig midtersøgende til at vinde valget - faktisk med en større margen end hendes populære forgænger Ricardo Lagos gjorde i 2000.\nDet har hun gjort ved at love at være en præsident for 'alle chilenere' - og ved at love fortsat vækst, flere jobs - og udligning af de stadig store sociale forskelle, der står tilbage efter årtier med voldsom vækst.\nMen mens mange medier skriver om endnu en socialistisk paladsrevolution i Sydamerika, er det imidlertid tvivlsomt, om Bachelets Chile skal regnes som en del af den nye venstreblok på kontinentet.\nBachelet har for længst afklaret sit mellemværende med militærstyret, blandt andet som forsvarsminister for det militær, som dræbte faren, og med en bemærkning om, at hun 'har en politisk forståelse for, hvorfor de ting skete', har hun også givet udtryk for, at det ikke er en sag, hun vil rode mere op i, og det slipper hun i øvrigt til en vis grad også for, efter at de sidste rester af diktaturets forfatning sidste år blev skrottet, og præsidenten i dag f.eks. kan afskedige hærens ledelse.\nMere centrum end venstre\nBachelets politik er grundlæggende business as usual, og den virkelige pendant til Bolivias Morales, Uruguays Vazques og Venezuelas Chavez var nok den deciderede venstrefløjskandidat Thomas Hirsch, som røg ud af af valget i første valgrunde i december og efterfølgende valgte ikke at støtte Michelle Bachelet:\n"Jeg vil ikke give min stemme til kandidater, som repræsenterer kontinuiteten og dette neoliberale system," sagde den tidligere kandidat, da han søndag afleverede en blank stemme:\n"Vi er ikke del af den linie, Concertación-alliancen har fastholdt gennem tre regeringer, og som højrefløjen indførte med diktaturets jernhånd," fastslog venstrefløjskandidaten, der ligesom mange andre iagttagere ser den regerende alliance som mere centrum end venstre og gerne så såvel et opgør med fortiden som et brud med den neoliberale amerikansk-prægede politik.\nDet får han næppe fra Bachelet, som dog alligevel fik støtte fra de fleste af Hirschs tidligere vælgere, men dels ikke ser ud til selv at være interesseret i et kursskifte og dels næppe ville finde opbakning til det i sin alliance.\nSkønt den nye præsident tilhører landets socialistparti, må hun tage hensyn til koalitionspartneren, det magtfulde DC - Democracia Cristiana - der leverede den første præsident, Patricio Aylwin, efter demokratiets genindførelse og ofte har været tungen på vægtskålen i chilensk politik.\nI det mere konservative parti er der i endnu højere grad fokus på at bevare den neoliberale politiks status quo, og med et internt magtopgør undervejs i partiet er Bachelet næppe interesseret i at skabe mere ballade.\nFor Bachelet bliver det vanskeligt at finde et konkret valgprogram, der kan leve op til snart fire måneders valgkamp, der blev stadig mere indædt efter decembers første valgrunde, og måske få lidt flere chilenere til at mærke, hvor velhavende de i princippet er.\nFor oppositionen bliver udfordringen at finde en vej tilbage til magten. Med 46,5 procent af stemmerne er de gået tilbage fra sidste valg i 2000, da højrefløjen i det mindste kunne skabe spænding om udfaldet, og det er efterhånden meget, meget lang tid siden, der har været en højreorienteret regering i Chile. I hvert fald ifølge chilenske definitioner.\nMichelle BacheletRicardo Lagos


Bosted NYT 34 by Team Online A/S - issuu\nRullende tandklinik i Randers:\nHjemløse og socialt udsatte får ordnet tænderne i bus\nCenterchef i Assens Kommune:\nHjemtag borgerne digitalt 6\nSocialministerens planer for næste år:\n2011 står i DUBU og børnenes tegn 8\nDen Flyvende Hollænder:\nImplementering af effektstyring i socialt arbejde\nDette nummer Lyden af julesalmer. Duften af gran. Smagen af brunkager. Sjappede\nEt andet sted i Randers holder en specialindrettet bus, den mobile tand\nveje, jo ingen tvivl, det er ved at være jul! Det er naturligvis en god\nklinik for socialt udsatte. Her står byens hjemløse og andre udsatte i kø\nanledning til at stoppe op et øjeblik og gøre status.\nfor at komme i behandling hos de frivillige tandlæger og få bugt med\nFørst og fremmest er det iøjefaldende, at vi i årets løb er blevet flere\nårlange mundsmerter. Den rullende tandlægeklinik startede i september\nog flere brugere på Bosted System. I dag har vi brugere på de sociale\n2010, og der er tilknyttet 16 tandlægefaglige på frivillig basis. Værestedet\ntilbud i alle fem danske regioner samt ca. 60 % af kommunerne. Denne\nPerron 4 har brugt projektmidlerne fra Socialministeriet på 1,2 mio. til\nudvikling styrker fællesskabet og erfaringsudvekslingen i hele den sociale\nat få skræddersyet en bus til at udfylde funktionen som mobil tandlæge\nklinik. I samme ånd som personalet arbejder gratis har Team Online\nUdbredelse af Bosted System er nu så stor, så centerchefen i As\nA/S sponsoreret et Bosted System til klinikken, så kommunikationen\nsens Kommune, Michael Henriksen foreslår, at kommunerne udnytter\nog koordinationen mellem tandlægerne og personalet på Perron 4 kan\nsystemet bedre, når de skal overtage handleansvaret for borgere, der\nmodtager deres ydelser i andre kommuner. I stedet for at køre land og\nI dette nummer af Bosted NYT bringer vi også en julehilsen fra social\nrige rundt for at læse i deres nye brugeres journaler, kan sagsbehandlerne\nminister Benedikte Kiær. Hun fremhæver helt i julens ånd, vores særlige\nmed fordel lade sig oprette som brugere i Bosted System på det tilbud,\nansvar for børnene og Barnets Reform og DUBU-projektet på børn- og\nhvor borgeren opholder sig og få online adgang til alle relevante data\nunge-området, der kommer til at præge 2011. Målet er at få det enkelte\nbarn sat i centrum og sørge for, at barnets tarv altid bliver vægtet tungest\nTraditionen tro kan du også læse beretninger fra digitaliseringsfronten,\nhistorier fra to af de tilbud, der anvender Bosted System. CSV Randers\nSamtidig vil vi i Team Online gerne takke alle for et godt og spændende\ntilbyder specialundervisning til unge og voksne med indlæringsvanske\nsamarbejde i 2010. Det har været en fornøjelse for os at være med til at\nligheder. Her spiller uddannelsesplaner i Bosted System en stor rolle i\nskrive endnu et afsnit i historien om digitaliseringen af den sociale sektor\ntilrettelæggelsen og forberedelsen af undervisningen. Skolen er desuden\ni året der gik, og vi ser frem til et fortsat konstruktivt samarbejde i 2011.\nved at få koblet sit Bosted System sammen med kommunens sagsbe\nhandlere, hvilket vil lette det administrative arbejde i forbindelse med møder om kursisterne væsentligt.\nGod fornøjelse med læsningen Michael Sandal\nBostedNYT BostedNYT er et magasin, som udgives af Team Online A/S. Magasinet har som formål at holde ledelse og medarbejdere på de sociale tilbud løbende orienteret om mulighederne for digitalisering og kommunikation i den sociale sektor.\nRedaktion Katja Broholm Per Roholt\nAnsvarshavende redaktør Direktør Michael Sandal\nLayout Katrine Dyreborg Strauch\nbostednyt · #34 2010\nTekst Bureau4 Team Online Mie Valentiner, KOMBIT\nTryk PR Offset A/S Foto Fotograferne Mikkel og Thomas\nBostedNYT udkommer 6 gange om året i et oplag på 5.500 eksemplarer. Eftertryk er tilladt med kildeangivelse.\nBostedNYT er gratis og kan rekvireres ved henvendelse til: bestilling@bostedNYT.dk Team Online A/S Edisonsvej 2 5000 Odense C Telefon\t66 17 73 13 Fax\t66 17 73 18 E-mail\tinfo@TeamOnline.dk Web\twww.TeamOnline.dk\nIndhold DECEMBER 2010\n4\tBørsterne i Randers:\nRullende tandklinik for socialt udsatte\n6\tJulehilsen fra Socialminister\nBenedikte Kiær: Tilbageblik og planer for 2011\n8\tImplementering af effektstyring i socialt arbejde\n9\tBosted Serviceeftersyn:\nSocialministeren ønsker glædelig jul\nFå mere ud af Bosted System\nBarnets Reform skal sikre, at udsatte børn og unge kan få en god barndom og opvækst med fokus på den tidlige og forebyggende indsats, så barnet får hjælp, så snart problemerne melder sig, lyder det i socialministerens tilbageblik på årets større bedrifter.\n10\tCSV Randers:\nAlt handler om læring og kommunikation\n12\tKL's årlige misbrugskonference 14\tUdsatte Børn og Unge:\nSå er det DUBU-tid\n16\tVox pop\nSagt om Bosted System\n17\tTips & Tricks:\ninCorp Portal skal gøre det lettere for skolen at finde frem til kursisternes sagsbehandlere og fastholde dialogen dem.\nFormatering af Dagbog og Planskabelon\nog unge i fokus\nDen fælles kommunale it-løsning skal sikre en bedre sagsbehandling og dokumentation for Udsatte Børn og Unge.\n18\tDigital hjemtagning:\nHandlekommunernes opgave kan løses digitalt Digital hjemtagning Drop rundrejsen til hele landet og find oplysningerne om borgeren digitalt.\n18 bostednyt · #34 2010\nBØRSTERNE I RANDERS\nDen rullende tandklinik for socialt udsatte\nDen mobile tandklinik for socialt udsatte i Randers har vist sig at være en stor succes. Byens hjemløse og andre udsatte står i kø for at komme i behandling hos de frivillige tandlæger og få bugt med år lange mundsmerter. Den rullende tandklinik startede i september\ntæller, at projektet er gået over al forventning:\nforegå i Bosted System og foregår typisk via\n2010, og har 16 tandlægefaglige tilknyttet på\n– Vores succeskriterium var at få 100 brugere\ndagbog og kalender. Det samme gælder møde\nfrivillig basis. Værestedet Perron 4 har brugt\nigennem et behandlingsforløb og have åbent\nreferater fra vores onsdags koordinerings\nprojektmidlerne fra Socialministeriet på 1,2\n1 gang ugentligt og på kun 2 måneder, har vi\nmøder. Idet de frivillige tandlæger aldrig er her\nmio. til at få skræddersyet en bus til at udfylde\nallerede haft 70 henvendelser. Faktisk har vi\nfysisk samtidig, så er koordinering på tværs\nfunktionen som mobil tandlægeklinik.\nnu oprettet venteliste, og vi behøver ikke at\naf tid og rum nødvendig, og det er jo muligt i\nreklamere for tilbuddet om gratis tandpleje,\nBosted System, understreger Anja Holt.\n– Det giver nogle helt andre muligheder at være mobil, og nu hvor vi er i gang, har vi ingen faste udgifter til husleje. Driften af en\nMund-til-mund-metoden har vist sig at være\nTandlægerne planlægger selv deres vagt planer, og det eneste hensyn er, at klinikken\ntandlægeklinik har faktisk overrasket mig po\nskal være åbent en halv dag hver uge i løbet af\nsitivt, så jeg er fortrøstningsfuld i forhold til at\n– De gode oplevelser forplanter sig i de socialt\ncaféens åbningstid i tidsrummet 8-22.\nfå økonomien til at løbe rundt, fortæller Anja\nudsattes miljø, og tandlægernes tilstedeværelse\nSå kan tandlægerne selv bestemme, hvor\nHolt. Hun er daglig leder af Perron 4, og har\ni caféen i forbindelse med deres behandlinger\nnår de kommer. Hun har opfordret tandlæge\nselv som projektleder lagt frivillige timer i den\ner reklame i sig selv. Tandlægerne får talt med\npersonalet til at logge sig ind i Bosted System\ngode sags tjeneste:\ndem, der har tandlægeskræk og får manet de\ndagligt for at følge op på deres vagter. Det\n– Det er det hele værd, når man kan se at\nres bekymringer i jorden, når de socialt udsatte\nhåber hun bliver en fast rutine, for det vil sikre\nværestedets brugere er glade efter en behand\noplever, at tandlægerne jo bare er mennesker,\nden bedst mulige koordinering. Hun mener, at\nling, understreger Anja Holt. Målgruppen for\nman kan tale med, forklarer Anja Holt.\nde med tiden flittigt vil sende adviser til hinanden\ntandlægeklinikken, ”Børsterne”, er hjemløse\nDet socialfaglige personale koordinerer hvem\nog få brugerne til at bruge sms service, således\nog socialt udsatte, der har behov for tandlæge\nder får tid de pågældende dage. Ser de ikke\nat de kan minde de socialt udsatte om, hvornår\nbehandling og som pga. manglende økonomi\ndem, der har fået en tid minder de brugerne\nde skal til tandlægen.\nog tandlægeskræk ikke har opsøgt de almene\nom deres konsultation med et telefonopkald.\n– Bosted System er godt, fordi det er web\nVed hver behandling er der en socialfaglig\nbaseret, så man kan logge på alle steder fra, og\nmedarbejder tilstede i bussen, der kender\nsamtidig er det væsentligt, at det er et sikkert\nmålgruppen og deres adfærd.\nsystem, understreger Anja Holt.\nBørsteklinikken primært som skadestue og\nEt sponsoreret Bosted System\nHumor som ressource\ntilvænningsklinik for målgruppen, forklarer\nI samme ånd som personalet arbejder gratis\nGenerelt udviser tandlægegruppen, ifølge Anja\nhar klinikken også fået sponsoreret et Bosted\nHolt, et enormt overskud. De tager sig god tid\nSystem, så kommunikationen og koordina\ntil at skabe gode relationer til brugerne i og\ntionen mellem tandlægerne og personalet på\nDet er personalet i bo- og værestedet Perron\nPerron 4 kan foregå digitalt.\n– Vores socialfaglige medarbejdere har oplevet\n4, der foretager screening af de personer, som\n– Den praktiske koordinering i bussen omkring\nen synergieffekt ved at tandlægepersonalet\nhenvender sig til klinikken og Anja Holt for\nvagter og tandlægeremedier kan med fordel\nkommer ind i caféen og bringer nogle andre\n– Mange af brugerne er hårdt ramt. De har ikke været til tandlæge i 20 år og lider derfor ofte af tandlægeskræk, og af den grund fungerer\nfortæller Anja Holt.\nbostednyt · #34 2009\nemner på bordet i deres samvær med de udsatte\nde har drukket, og det kan bløde situatio\nbrugere. Normalt er caféens brugere mennesker\nnen op, hvis man her har en humoristisk\nsom mange går udenom i gadebilledet. Nu\ntilgang, understreger Anja Holt.\nhar tandlægerne muligheden for at hjælpe og gøre en stor og synlig forskel, og det er det,\nBisserne i København\nder driver de frivillige ildsjæle, fortæller Anja\nBørsterne i Randers har draget nytte af\nHolt. Nu har tandlægerne muligheden for at\nerfaringerne fra projektet Bisserne i\nhjælpe og gøre en stor og synlig forskel, og det\nKøbenhavn, der efterhånden har kørt\ner det, der driver de frivillige ildsjæle, fortæller\ni tre år. Da projektet var i hus kontak\nAnja Holt. Det er især skoletandplejer, der har\ntede de med det samme Bisserne for\nmeldt sig som frivillige. De er vant til at give\nat få en snak om deres erfaringer. De\nråd og vejledning så enhver kan forstå det. Det\nhar bl.a. ladet sig inspirere af at etablere en\nhar netop været en af Anja Holts få bekymringer,\nforening af tandlæger, og de er startet ud med\nom tandlægerne kunne formidle råd om en\nat formulere en række behandlingsprincipper,\nforebyggende indsats klart og tydeligt så de\nbeskrive målgruppen og formålet med projek\nsocialt udsatte fattede budskabet, og det er\ntet. Det er nu blevet til Børsternes vedtægter,\nlykkedes, siger hun uden at tøve og fortsætter:\nsom alle nye frivillige introduceres til. Selvom\n– Det er individuelt, hvor langt tandlægerne\nBørsterne har søgt at drage nytte af de køben\ngår i behandlingen af caféens brugere. Mange af dem gør langt mere for de udsattes tænder, end vi har beskrevet i foreningens behand lingsprincipper.\nerfaringer ved ”Det er det hele værd,havnske Anja Holt godt, at de når man kan se at ikke skal måle sig med tilbuddet i hovedsta brugerne er glade den. De har andre res efter en behandling” sourcer og behov, som de skal\nde først er i gang, lader det til, at tandlægerne\nfor mener Anja Holt, at det vigtigste\nfortsætter det krævende arbejde, som omfatter\nfor Børsterne er at holde fast i nær\nhelt andre komplekse problemstillinger, end\nhedsprincippet og kvaliteten.\ndem de er vant til at håndtere i deres daglige virke som tandlæger.\n– Det er langt at foretrække at en tandlæge har tre succeshistorier\nDerfor har tandlægernes fokus fra starten\nmed tre brugere i løbet af en ef\nværet på at få de nødvendige erfaringer med\ntermiddag og giver sig tid til den\nbrugergruppen og med bussens indretning.\nenkelte med at tale om tandlæge\nDet har også været vigtigt at få erfaring med\nskræk og give brugerne gode råd\narbejdsgangene i forbindelse med de nye\nmed på vejen end at tænke effektivitet og\nsamarbejdskonstellationer og det nye udstyr,\nkvantitet. Selvom vi nu har brugere på vente\nliste må vi ikke drukne i vores egen succes,\nAnja Holt, tv.\nVærestedet Perron 4\nNoget af det der efter Anja Holts mening\nunderstreger Anja Holt flere gange. På sigt\nvirker for Børsterne er, at der ikke er noget\ner det Anja Holts ambition, at bussen skal\nVærestedet Perron 4 i centrum af Randers\nklinisk venteværelse. Brugerne får lov til at\nbruges til at nå de socialt udsatte borgere i\nhar ca. 300 forskellige borgere igennem\nsidde i caféen og vente indtil de bliver kaldt\nudkantsområderne af Randers, som er svære\nårligt. Dagligt har de omkring 100 socialt\nind og tandlægerne blander sig med brugerne.\nat nå, fordi de isolerer sig og ikke blander sig\nudsatte og hjemløse igennem caféen,\nHumor er en vigtig ressource i arbejdet med\ni bybilledet ligesom dem, der kommer hos\nhvor de tilbyder gratis morgenmad, varm\nsocialt udsatte, det har tandlægerne måtte\nværestedet Perron 4. Ved at være synlig med\nfrokost og smørebrød til rimelige priser.\nerfare og klarer ifølge Anja Holt opgaven virkelig\nbussens tilstedeværelse er det foreningens håb\nBo- og værestedet Perron 4 har 15 boliger\ngodt. De lever sig ind i målgruppen og yder\nat kunne udbrede omsorg og den nødvendige\ntilknyttet fordelt på tre etager. De har to\nudover det fagprofessionelle arbejde et kæmpe\ntandbehandling til udsatte borgere, som ikke\nmedarbejdere i Team Udsatte, 2 gade\nstykke arbejde for at skabe en god relation til\ner dækket af de nuværende tilbud i kom\nplansmedarbejdere og 10 medarbejdere\nmålgruppen. Anja Holt understreger, at det er\nmunen. Målet er ligeledes at få iværksat flere\ntilknyttet værestedet, 1 medarbejder til\nvigtigt med den uformelle stemning og den\nforebyggende indsatser fx infoaftener i caféen\nbostøtten, en kok, en social vicevært og\nhumoristiske indgangsvinkel også i forbindelse\nom god tandpleje.\nen sygeplejerske, som har åben konsulta\nmed en behandling.\ntion tre gange ugentligt.\n– Når brugerne fx møder beruset op, er det nødvendigt at tandlægerne spørger, hvor meget\nBEDRIFTER PÅ SOCIALOMRÅDET\nog planer for 2011 2010 har været et spændende og ikke mindst\nI det hele taget skal vi blive bedre til at undersøge\nbegivenhedsrigt år på børne- og unge-området.\nandre løsningsmuligheder end kun at anbringe\nI sommer blev Barnets Reform vedtaget i\net barn på en institution. Vi skal finde fleksible\nFolketinget. En reform som skal sætte barnet\nog individuelle løsninger til det konkrete barn.\ni centrum og sørge for, at barnets tarv bliver\nDet kunne for eksempel handle om, at barnet\nvægtet tungest. Reformen styrker børns ret\nanbringes i en plejefamilie og samtidig får spe\nsagsbehandlingen. Afbureaukratisering og ad\ntigheder, og det samme sker med den tidlige\ncialiseret dagbehandling på døgninstitution,\ngang til den nyeste viden er selvfølgelig vigtige\nindsats og kvaliteten i indsatsen.\nmens plejefamilien modtager massiv støtte og\nskridt i forhold til at sikre god sagsbehandling.\nsupervision fra samme døgninstitution.\nHer er jeg overbevist om, at DUBU – det nye it-\nDét vil jeg fortsat arbejde med i det nye år, når Barnets Reform træder i kraft den 1. januar 2011. Men arbejdet er allerede godt i gang.\nsagsbehandlingssystem på børneområdet – er Ud fra de tanker giver vi i Barnets Reform\nJeg er ikke i tvivl om, at DUBU bliver en\nTidligere på efteråret besøgte jeg Tårnby Kom\ni plejefamilier. Blandt andet ved at åbne op\ngevinst for området. Det er det bedste redskab\nmune for at tale med lederne og sagsbehand\nfor en ny type plejefamilier – kaldet kommunale\ntil at få styr på ikke bare økonomien på om\nlerne dér om deres arbejde. Der gjorde det mig\nplejefamilier, ved at lave mere fleksible regler\nrådet, men også på kvaliteten i sagsbehand\nrigtig opløftet, at sagsbehandlerne havde stor\nfor godkendelse og tilsyn med familierne og\nlingen. Den enkelte sagsbehandler guides i\nopmærksomhed på at tage barnets perspektiv\nved at give plejefamilierne ret og pligt til\nDUBU-systemet gennem et forløb, der sikrer,\ni deres sager og hele tiden i deres overvejelser\nat formelle krav til sagsbehandlingen over\nfokuserede på barnets bedste. Samtidig gjorde\nholdes. Sagsbehandleren mindes om frister\ndet også indtryk på mig, hvor meget de arbejdede\nMen det er ikke kun en plejefamilie som sikrer\nog opgaver og skal ikke indtaste de samme\nmed at finde alternative og forebyggende\nanbragte børn nære relationer. Det er lige så\noplysninger flere gange eller skifte rundt mel\nløsninger for det enkelte barn.\nvigtigt, at barnet har god mulighed for at bevare\nlem forskellige it-systemer. Dermed reduceres\nbåndene til sit oprindelige miljø. Vi ved, at det\nden tid, sagsbehandlerne skal bruge på admi\nBarnets Reform skal sikre, at også udsatte børn\nbiologiske netværk ofte er det, som barnet\nnistration. I stedet får sagsbehandlerne tid til\nog unge kan få en god barndom og opvækst\neller den unge har at falde tilbage på, den dag\nfaglig kvalitet i udredningen og planlægningen\nmed fokus på den tidlige og forebyggende ind\nanbringelsen ophører. Derfor giver vi med Barnets\naf indsatsen overfor barnet, som i DUBU er ba\nsats, så barnet får hjælp, så snart problemerne\nReform anbragte børn en ret til samvær med\nseret på den internationalt anerkendte sagsbe\nsit netværk – som for eksempel bedsteforældre\nhandlingsmetode Integrated Children’s System\n(ICS). Metoden sikrer, at barnets behov bliver\nBørn har brug for nogen, der er for dem. Det\net naturligt omdrejningspunkt for indsatsen,\ngælder ikke mindst for udsatte og anbragte\nFor at sikre en tidlig indsats har vi også med\nsom dermed kan sammensættes så den bedst\nbørn. Det er vigtigt, at børn gennem deres op\nBarnets Reform gjort det lettere for en fag\nimødekommer barnets individuelle behov.\nvækst har stabile og nære relationer til voksne.\nperson at handle med det samme, når man\nDerfor skal vi styrke de anbringelsesformer,\nfår en mistanke om, at et barn har problemer.\nJeg håber, at I vil tage godt imod Barnets Reform,\nsom lægger vægt på omsorg og nære relationer\nOgså selvom det kun er en mistanke. Fagfolk\nnår den træder i kraft 1. januar 2011. Vi har\ntil de voksne. Jeg mener, at flere børn skal\nskal kunne udveksle oplysninger, hvis de er\nen fælles opgave i hele tiden at arbejde med\nanbringes i plejefamilier. Her er barnet en del\nbekymrede for et konkret barn. Derfor lemper\nat finde forbedringer, så udsatte børn får den\naf en familie og et hjem.\nvi tavhedspligtsreglerne og vi tydeliggør under\nbedst mulige indsats. En indsats der tager\nretningspligten, så fagfolk ikke er i tvivl om,\nudgangspunkt i barnets bedste.\nMen selvfølgelig må flere anbringelser hos plejefamilier ikke ske på bekostning af barnets behov for behandling. Familiær nærhed og om sorg alene løser ikke de problemer, som nogle\nkommunerne bedre muligheder for at anbringe\nhvornår de skal underrette. Vi skal gribe ind før problemerne vokser sig for store.\naf børnene kæmper med. Der er ingen tvivl\nMed Barnets Reform har vi også lagt stor\nom, at for nogle børn er den bedste løsning en\nvægt på at forbedre de rammer, kommunerne\nanbringelse på en døgninstitution.\nhar til at udføre det gode og vigtige arbejde med\nMed de ord vil jeg ønske jer alle en rigtig glædelig jul og et godt nytår.\nMÅLING GENNEM INDIKATORER\nDen Flyvende Hollænder: Implementering af effektstyring i socialt arbejde\nPå den københavnske døgninstitution for kriminalitetstruede unge, Den Flyvende Hollænder anvender medarbejderne måling gennem indikatorer som den gennemgående understøttelse og metode i deres socialpædagogiske indsats. Deres arbejde er it-understøttet af det socialfaglige it-system Bosted System. Blandt fordelene ved indikatormåling nævner\nsøskende, forklarer Henrik Holst. Indikator\neller adfærd hos den unge. Fx er det nu synligt,\nHenrik Holst en bedre systemforståelse blandt\nmålinger er derfor med til at skabe ensartethed\nom et særligt adfærdsmønster hos den unge\npersonalet og bedre indsigt i årsagssammen\nog struktur i indsatsen.\ngentager sig over tid. Tidligere hengik dette\nblot til uvidenhed.\n– Indikatormåling giver medarbejderne et\nHollænder har gjort sig ved at anvende\n– Formålet med indikatormåling er at opnå\nindblik i det økonomiske aspekt, fx brugen\nindikatormåling er, at den sproglige attitude\ndiskussionerne på et tidligere tidspunkt for at\naf vikarer, og hvilke udfordringer, der ligger i\ner identitetsskabende, og at man på baggrund\nundgå fejl , understreger Henrik Holst, der al\nat styre stedets ressourcer. Alle får en bedre\naf den unges sprogbrug i nogle tilfælde kan\ndrig kunne aldrig finde på at sanktionere medar\nindsigt i markedsvilkårene for vores døgn\nafkode og vurdere vedkommendes farlighed.\nbejdere, selv om de har håndteret en situation\ninstitution og en bedre viden om, hvad der\nHenrik Holst fortæller, hvordan medarbejderne\nuhensigtsmæssigt. Henrik opererer nemlig ud\nskal til for at blive frontløber og have fokus\npå Den Flyvende Hollænder i forbindelse med\nfra en filosofi om, at der altid er et nyt slag at\npå vores socialpædagogiske kerneværdier.\nmorgenadfærd vurderer den unges sproglige\nvinde i morgen, og det giver ikke mening at slå\nOg det er nødvendigt for realiteten er, at der\nattitude. Den unges attitude vurderes på en\nned på detaljer.\nbliver større og større konkurrence mellem de\n5-punkts-skala for, om attituden vurderes til at\nsociale institutioner, forklarer Henrik Holst, og\nvære positiv eller negativ. Målingen foretages\nSocialministeren om effektmåling\npeger på, at indikatormåling også er et vigtigt\ni bestemte situationer, fx helt almindelige\nSocialminister Benedikte Kiær er meget\nkoncept, der kan være med til at sætte fokus på\nhverdagssituationer – fx når de unge skal tage\noptaget af effektmåling:\neffekten af den enkelte institutions pædagogiske\nud af bordet, hvilket ofte kan være en kilde til\n– Jeg synes, der er flere interessante aspekter\nindsats og særpræg.\ni at måle på de unges udvikling på en række\nIndikatormåling i praksis\nJournalen ligger samme sted i it-systemet,\nindikatorer. Det bliver meget synligt for både\nog derfor kan man koble den kvantitative og\nde unge og for medarbejderne, hvordan de\n– Indikatormåling indebærer, at man tager\nkvalitative data sammen, hvilket Henrik Holst\nunge udvikler sig positivt og hvorfor. Dels kan\nafsæt i noget, mener Henrik Holst, og nævner\nsætter stor pris på.\ndet være med til at motivere de unge til og\nsom eksempel, at en indikatormåling kan være impuls/behovsstyring. I forhold til impuls kan man fx måle på, om den unge passer sin skole.\nEn af de erfaringer, som Den Flyvende\nKvalitetssikring og rutiner for anvendelse af data\nfastholde dem i en positiv udvikling. Samtidig vil medarbejderne tydeligt kunne se sammen hængen mellem den store indsats, de gør i det\n– Når man arbejder med kriminalitetstruede\nHver 3. uge gennemgår personalet den unges\ndaglige, og så den forandring det skaber for\nunge, er der mange ting på spil, som får ind\ndata i indikatormålingen på en såkaldt behand\nde unge. Arbejdet med at måle effekterne af\nvirkning på deres adfærd og handlinger. Det\nlingskonference, hvor der er afsat tre timer til\nindsatsen på det sociale område kommer vi til\nkan være almindeligt hverdagsliv, pubertets\nfire unge. Her vurderer medarbejderne, hvor\nat se meget mere af fremover.\nproblemer, relationer til familie og herunder\nvidt indikatorerne tyder på en særlig udvikling\nBosted Serviceeftersyn – få mere ud af Bosted System! Der er igennem de sidste mange år løbende\nsystemet hjælpe med at optimere arbejds\nblevet udviklet mange nye moduler og funktio\nMedarbejderne fra Lindebjerg fandt med\ngangene i Bosted System.\nnalitet til Bosted System. Dette sker bl.a.\nkonsulentens hjælp ud af, at de bør ændre\nsom følge af forslag fra de mange engagerede\narbejdsgangene i forbindelse med deres an\nInspiration og nye muligheder\nbrugere af Bosted System, ligesom Team\nvendelse af medicinmodulet. De har indtil nu\nEt andet vigtigt formål med Servicetjekket er,\nOnline har fokus på at være på forkant med\nikke godkendt medicin for hinanden, og har\nat give tilbuddet et overblik over de mange\nudviklingen og lovmæssige krav inden for det\nheller ikke anvendt systemets mulighed for at\nmuligheder der ligger i systemet og give\nføre medicinlog ved ændring af medicin.\ninspiration til nye anvendelsesmuligheder.\nDe nye moduler og funktioner, som er blevet\n– Det er meget nyttigt at få sat fokus på\nDermed kan der blive dannet bro imellem de\nudviklet, er gratis at tage i brug og kan spare\nsystemet med ekstern sparring. Vi har brugt\nnye funktionaliteter i systemet og tilbuddets\ntid i hverdagen og forbedre den pædagogiske\nBosted System længe, og vi har erfaret, at det\nindsats samt skabe øget overblik for den\nkan være svært at få ryddet op i alle informationer\nEt Bosted Servicetjek vil dermed munde\nundervejs. Vi ved, det er hensigtsmæssigt at få\nud i konkrete anbefalinger til optimering af\nstruktureret og organiseret de dele af systemet,\ntilbuddets anvendelse af Bosted System samt\nvi anvender i det daglige, men vi har haft svært\nforslag til implementeringen af nye moduler\nErfaringen viser dog, at når implementeringen\nved at prioritere tid til det. Et serviceeftersyn\nog funktionaliteter, som i endnu højere grad\naf systemet er gennemført, så bliver det hver\ngiver os fornyet inspiration med hjem, så vi kan\nunderstøtter medarbejdernes dagligdag.\ndag igen og mange har ikke tid eller overblik\nse nye muligheder i systemet, fortæller Linda\ntil at sætte sig ind i de mange moduler og\ntjek kan helt uforpligtende fås ved at kontakte\nfunktionalitet, som findes i Bosted System – og dermed går de glip af de mange muligheder\nDet er netop den eksterne konsulentsparring,\nder ligger i systemet. Derfor er det nu muligt\nsom er kernen i et Bosted Servicetjek, da\nat få et møde med en Team Online konsulent\nman dermed får en objektiv vurde\ni form af et Bosted Servicetjek, hvor man får\nring af arbejdsgangene, og\nhjælp til nogle af disse udfordringer.\nkonsulenten kan med\nLindebjerg i Assens er et Bo- og aktivitets sted for voksne udviklingshæmmede har benyttet\nYderligere oplysninger om Bosted Serviceen Team Online konsulent på tlf: 66 17 73 32.\nsin ekspertise og viden omkring\nsig af tilbuddet om at få et Servicetjek. Linde bjerg havde sammensat en gruppe på tre, der sammen med konsulent Pia Vander gennemgik deres behov, arbejdsgange og muligheder i systemet. – Vi har været tre fra Lindebjerg, der har hevet en dag ud af kalenderen for at få gennemgået vores brug af systemet. Vi har suppleret hinanden godt ved at være administrativ medarbejder, leder og ergoterapeut, og det har medført nogle gode faglige diskussioner undervejs. Vi bruger måske de samme moduler, men bruger dem forskelligt alt efter vores funktion i organisa tionen, og det giver forskellige vinkler på Bosted System, hvilket er meget givtigt, mener Gitte Klemmensen.\nCSV Randers: Alt handler om læring og kommunikation\nLæring og kommunikation er nøgleord på CSV Randers, en specialskole for undervisning af unge og voksne med indlæringsvanskeligheder. Skolen på Bakkevej i Randers er et højt specialiseret tilbud til borgere, som af forskellige fysiske og kognitive årsager falder igennem i det almindelige skolesystem, forklarer vejleder Lone Vinge Mikkelsen, der er uddannet pædagog og en af skolens administratorer på Bosted System. Nye målgrupper med nye udfordringer Skolen er et tidligere amtsligt tilbud, men betje\nsiger skoleleder Ole Holst. På skolen taler man\nbestående af unge med senhjerneskade, forklarer\nikke om individuelle handleplaner men om\nLone Vinge Mikkelsen.\nudannelsesplaner. Derfor er Bosted System blandt andet blevet tilrettet med en skabelon,\nner nu fortrinsvis borgere fra Randers Kom\nFarvel til Skolekom\nmune. Da skolen hørte under Århus Amt var\nbruges, når skolen holder netværksmøder, som\nmålgruppen voksne med sent erhvervet hjer\nsåvel støtten til de unge og relationerne til\nogså er et statusmøde om kursisten med\nneskade og unge udviklingshæmmede. Loven\nomverdenen som den interne kommunikation.\nom den særlige 3-årige ungdomsuddannelse,\nI forbindelse med strukturreformen besluttede\nSTU, og fokus på nye diagnoser har ændret\nkommunen derfor at indføre Bosted System\nkursisternes profil drastisk.\npå alle sine sociale tilbud. For CSV Randers\nDen 3-årige ungdomsuddannelse, STU og de\nbetød det et farvel til skoleverdenens system,\nmeget varierende kursistgrupper stiller også i\nsærlig grad krav til skolen og personalet, hvad\n– Vi tilbyder nu også undervisning til borgere med et mobilt fysisk handicap uden\nDesuden har vi fået en helt anden målgruppe\nder ligner skolens uddannelsesplan og kan handler\nsprog samt til udadreagerende infantile autister\n– Det var i sig selv en stor udfordring at\nog asperger. De er på mange måder bedre\nforlade et godt internt værktøj, som vi kendte\nkommunikation angår. – Jeg bruger en stor del af min tid med at\nbegavet end de fleste af vores andre kursister,\nog brugte. Vi er derfor stadig i fuld gang med\nfinde egnede praktikpladser til de unge og på\nmen til gengæld fungerer dårligere rent socialt.\nat tilpasse Bosted System til vores virkelighed,\nat forberede dem på at kunne fungere på en\nkompetencer". Skolen underviser blandt andet\nundervisning i løbet af deres rehabilitering.\nunge med infantil autisme diagnose, unge ud\nCSV Randers har i dag 25 brugere af Bosted\nCSV Randers er en specialskole under Ran\nviklingshæmmede og asperger/ADHD på den\nSystem, heraf er fire administratorer og to\nders Kommune. Den kompenserende spe\nsærlige 3-årige ungdomsuddannelse STU.\nsuperbrugere, fordelt i fire huse på to matrikler\ncialundervisning henvender sig til unge og\nDerudover har CSV en afdeling for\ni Randers for de særlige målgrupper på den\nvoksne med særlige behov, hvor formålet er "at\nsenhjerneskadede med 35 elever. Den ligger\ntre-årige uddannelse samt administrationen\nbegrænse eller afhjælpe virkningerne af deres\ni lokaler i Randers Midtby og henvender sig til\nog det teknisk administrative personale.\nvanskeligheder og videreudvikle deres person\nborgere, som p.g.a. hjerneblødninger, trafik\nLæs mere på www.CSV.Randers.dk\nlige, studiemæssige- eller erhvervsmæssige\nuheld, hjernesvulster etc. har brug for special\narbejdsplads. Min erfaring er, at mange af de\nKommunikation med andre tilbud\nunge som kommer her lige fra en overbeskyt\nBosted System spiller i dag en stor rolle i\ntende folkeskole, hvor de har været fire elever\ntilrettelæggelsen og forberedelsen af under\nom to lærere får et lille chok i det første halve\nvisningen på CSV i Randers. En stor del af\når på uddannelsen, fordi de lige pludselig bliver\nskolens kursister bor på botilbud andre steder\nmødt med et krav om at tage ansvar for deres\ni kommunen, og i dag foregår informations\negen adfærd og ikke mindst give udtryk for\nudvekslingen via dagbøger eller udprint fra\nderes egne behov, siger Lone Vinge Mikkelsen\nBosted System, som kursisten får med hjem\nog forklarer, at det fx handler om at lære at\nlæse og bruge deres talemaskiner og andre IKT-hjælpemidler:\n– Men vi har nu planlagt et fælles møde med alle vores samarbejdspartnere, så vi får\n– Flere knækker læsekoden, fordi de gennem\nstyr på, hvilke oplysninger, der skal udveksles.\nvores undervisning bliver bragt i situationer,\nVi skal blandt andet tage stilling til, hvad der\nhvor de får øjnene op for nytten af at kunne\ner relevant for andre at vide, men også hvor\nlæse en madopskrift eller nyheder på nettet.\nvores egen tavshedspligt starter og slutter i\nDesuden introducerer vi dem til kom\nforbindelse med de oplevelser, vi har med kur\npenserende IKT-værktøjer som programmet\nsisterne i løbet af dagen. Det samme gælder i\nadgang-for-alle, der kan læse tekster op via\nforhold til de aflastningstilbud, hvor en række\ncomputeren. På den måde er den 3-årige ung\naf vores kursister opholder sig hver anden eller\ndomsuddannelse en sund overgang fra folke\nfjerde uge, siger Lone Vinge Mikkelsen, som\nskolen til voksenlivet.\nogså ser frem til, at kommunens sagsbehandlere\nEn stor del af undervisningen handler efter\nkommer med på samme system:\nhånden også om at følge trit med de unges egne\n– I dag er det ofte lidt af et resursekrævende\nkommunikationsmidler: – For efterhånden har\ndetektivarbejde at finde ud af, hvem der er den\nover halvdelen af de unge deres egen bærbare\nunges aktuelle sagsbehandler. Afhængigt af hvor\ncomputer, mens næsten 90 % af kursisterne\nlangt den unge er i systemet, kan hun have tre-\nhar deres egen mobiltelefon.\nfire forskellige sagsbehandlere. Når den unge er\n– En del af forberedelsen til et arbejdsliv\n17 ½ år tager kommunen stilling til den unges\nkan derfor meget vel bestå i at lære nogle af\nforsørgelsesgrundlag. Borgeren får herefter en ny\nde unge, både i forhold til hvordan de bruger\nsagsbehandler alt efter, om hun visiteres til fx\nen mobiltelefon, men også hvornår de ikke gør\nkontanthjælp eller pension. Undervejs kan borg\ndet, siger Lone Vinge Mikkelsen, der erkender,\neren også godt være en tur omkring det lokale\nat de mange teknologier er en udfordring for\njobcenter og får måske yderligere en eller flere\nvoksensagsbehandlere, hvis hun skal på en eller\n– Heldigvis har vi hidtil været i stand til at\nNette og Line\nRonnie og Henrik\nanden form for social bistand.\nhjælpe de fleste med det meste, også selv om\n– Vores koordination og dialog med sags\nflere og flere får værktøjer som tavlepc’er med\nbehandlerne bliver meget lettere og hurtigere\ntrykfølsomme skærme og smartphones af for\ntil gavn for kursisterne, når vi arbejder i samme\nskellige typer og fabrikater, siger Lone Vinge\nsystem. Det ville også være et stort fremskrift,\nMikkelsen, som dog ubetinget hilser udviklingen\nhvis vi kunne få skabt sammenhæng mellem\nBosted System og UU-vejledernes systemer,\n– Tidligere kunne vi lære vores kursister, at\nungdomsuddannelsesvejledere, for det er ofte\nde skulle vælge den blå karton i supermarkedet,\nde samme data, vi sidder og registrerer om\nnår de skulle have sødmælk og den grå, når\nden enkelte kursist, mener vejleder Lone Vinge\nde skulle have skummetmælk. Men sådan\nMikkelsen, CSV Randers, der ikke er i tvivl om,\ner det jo ikke mere, for udbuddet af varer er\nat den samlede indsats er det hele værd trods\nenormt. Så er det da smart, hvis man i stedet\nde mange kommunikationsudfordringer:\nkan aflæse en kode på mælkekartonen med sin\n– Jo mere selvstændige vores kursister bliver\nmobil og få læst op, hvad den indeholder. På\naf undervisningen hos os, jo mindre byrde vil\nden måde får vores kursister jo meget bedre\nde være for samfundet i resten af deres liv. Og\nmulighed for at vide, om de køber det rigtige\nså giver et mere selvstændigt liv jo også en\nprodukt, siger Lone Vinge Mikkelsen.\nstørre livskvalitet for den enkelte, og det har vel også en høj værdi?\nEFFEKTIVITET OG UDBYTTE AF INDSATSEN\nKL’s årlige misbrugskonference: Effektiv misbrugsbehandling – fokus på screening, ydelser og virkning KL’s årlige misbrugskonference fandt tra\n2005. Politikerne er især bekymrede for det\npå området for behandling af misbrugere mellem\nditionen tro sted sidst i oktober, men denne\nstigende antal hashmisbrugere, som ofte er\n12-17 år, betyder, at det primært kun er unge,\ngang var de 575 fremmødte deltagere rekord,\ndet første skridt på vej ind i en ”narko-karriere”.\nder selv eller via deres netværk opsøger be\nog standområdet var også udvidet i år. Flere\nI den forbindelse er det vigtigt at have fokus\nhandling, som får hjælp til at komme ud af\nsociale tilbud havde i år valgt at være synlige\npå forebyggelse og behandling. Èt af de første\nover for konferencens deltagere med en stand.\ninitiativer er ministeriets vedtagelse af en\nTemaet for dagen: ”Effektiv misbrugsbehand\nbehandlingsplan med 19 initiativer, som er\nPeter Juul i Socialministeriet henviste afslut\nling – fokus på screening, ydelser og virkning”\nudarbejdet på baggrund af anbefalingerne fra\nningsvis til Det Nationale Forskningscenter for\nsatte fokus på forebyggelse og spørgsmålstegn\nVelfærd - SFIs undersøgelse i 2009, der viste,\nved om den eksisterende behandlingen er god nok. I disse tider er\naf indsatsen, og det var måske også derfor delta gertilslutningen var større i år end tidligere. I\nRegeringen arbejder desuden for en tidlig\nMisbrug stammer som bekendt ofte fra sociale problemer Anny\nat Danmark stadig har brug for forbedring på\nindsats i forhold til\nden sociale indsats inden for stofmisbrugs\nbørn og unge. De\nbehandling. Undersøgelsen dokumenterede,\nønsker fx en tidlig\nat alt for mange stofmisbrugere ikke får ud\narbejdet handleplaner, de modtager ikke en\nkontakt i samarbej\ntilstrækkelig social støtte, og der sker ikke en\ndet mellem tekniske\nordentlig udredning og screening af de psykiske\nskoler, gymnasier og\nproblemstillinger. Herudover fremhæves det,\nat behandlerne mangler efteruddannelse.\nBlandt andre initiativer nævnte kontorchefen\nindledende tale slog hun fast, at det er vigtigt,\net nyt internetbaseret rådgivningstilbud til\nEffektmåling inden for misbrug\nat de forskellige sektorer arbejder sammen, da\nunge samt at gøre hjælpen let tilgængelig\nI Danmark og i Norden har vi på det sociale\nmisbrug som bekendt ofte stammer fra sociale\npå uddannelsesinstitutioner ved at etablere\nområde ingen tradition for økonomisk effekt\nsamarbejde med behandlere eller tilbud og\nmåling. Men én af dagens oplægsholdere Jes\nAnny Winther konstaterede, at mange\nuddannelsesinstitutioner. Kontorchefen un\nSøgaard, direktør Dansk Sundhedsinstitut,\nbrugere lander mellem to stole eksempelvis\nderstregede ligeledes vigtigheden af at sam\nsøgte at give svaret på, hvordan vi bliver mere\nsocialpsykiatrien og misbrugsbehandlingen og\nmentænke psykiatri og misbrug.\neffektive i misbrugsbehandlingen. Han opfor\nher er det vigtigt at områderne arbejder tæt\nKontorchefen henviste til et andet af de\ndrede til, at vi i langt højere grad har behov for\nsammen om at løfte opgaven. I den forbindelse\nnyere initiativer inden for behandling, der er\nat kunne måle effekten af behandlingen og af\nkunne hun tilføje, at Socialministeriet har\nblevet evalueret af Center for Rusmiddelforskning\nde kampagner, der gennemføres. Omverdenen\nafsat midler til at skabe en sammenhæng\npå Aarhus Universitet. Den nye rapport har fokus\nstiller krav om at vide, hvad der virker, og hvad\nmellem regioners og kommuners behandling.\npå unge med problematisk brug af rusmidler\nKontorchef Peter Juul i Socialministeriet\nog viser, at kommunernes overtagelse af\nJes Søgaard henviste til, at man på sund\nefterfulgte KL’s Social- og Sundhedsudvalgs\nbehandlingen af unge misbrugere ikke har\nhedsområdet har stort fokus på cost-benefit\nformand og kunne berette, at antallet af\nfået flere unge i behandling. Den reaktive be\nanalyser i forhold til forskellige behandlings\nmisbrugere desværre er steget markant siden\nhandlingspolitik, som mange kommuner fører\nformer, men at der endnu ikke er tradition for\nÉT FÆLLES IT-SYSTEM\nat gøre det på socialområdet. Netop muligheden for at måle effekterne af indsatsen på socialområdet finder Michael Sandal, direktør for Team Online, meget centralt.\nErfaringer fra Nordsjællands Misbrugscenter\nit-understøttet i et nyudviklet indikatormodul\n– Vi har på Nordsjællands Misbrugscenter brugt Bosted System siden efteråret 2006, og har i dag 120 aktive medarbejdere i systemet. Vi har ambulatorier flere forskellige steder, og flere forskellige behandlere tilknyttet samme bruger, derfor er det nyttigt for os med ét fælles system, der sikrer en samlet indsats over for borgerne.\ni det socialfaglige it-system Bosted System.\nKortlægningskonsulent Dorte Bech Nybro, Nordsjællands Misbrugscenter\nHan mener, det er hensigtsmæssigt at ud trykke sig på en måde som forstås af beslut ningstagerne, der tænker ud fra et økonomisk perspektiv. Han fremhæver, at effektmåling er\nAndre områder inden for den sociale sektor har gode erfaringer med at måle på effekterne af det daglige arbejde ved at foretage indikator\nPå Nordsjællands Misbrugscenter opretter de journalnotater i Bosted System i forbindelse\nmåling på den enkelte borger gennem Bosted\nmed behandlinger og samtaler. Ifølge Dorte Bech Nybro er det nyttigt, at kunne få et overblik\nSystemet, så hvorfor ikke drage nytte af deres\nover brugerens hidtidige forløb via journalnotaterne. Hun forklarer, at mange af brugerne er i\nerfaringer og inddrage it-understøttet effekt\nlængerevarende forløb eller kommer igen, og derfor er historikken et godt redskab i arbejdet\nmåling på misbrugsområdet? spørger Michael\n– Vi trækker jævnligt statistik fra Bosted System. Det kan både være på baggrund af\nIfølge Jes Søgaard viser forskellige måder\nhenvendelser fra kommuner, der vil vide hvor mange borgere, de har haft indskrevet i\nat beregne økonomisk effektivitet på, at man\nbehandling, og til brug for os selv i forbindelse med kvalitetssikring og løbende udvikling\nikke som udgangspunkt kan sige, at den billig\naf behandlingstilbud. Bosted System giver os en sikkerhed for, at vi altid kan dokumentere\nste behandling i virkeligheden er billigst for\nvores indsats, siger Dorte Bech Nybro.\nsamfundet, for det kan vise sig, at den ikke\nNordsjællands Misbrugscenter indberetter via Bosted System til Sundhedsstyrelsen direkte\ner særlig effektiv, og derfor ikke får folk ud af\nfra SIB/NAB skemaer, og de kender til muligheden for at ind¬berette i Stofmisbrugsdatabasen,\nder er en sammenføring af to indberetninger på stofmisbrugsområdet. – Det vil uden tvivl lette os for en masse administrativt arbejde med manuel indtastning, og det glæder vi os til, understreger Dorte Bech Nybro.\nBosted System til misbrugsområdet\nBosted Systemet understøtter behovene på misbrugsområdet:\n•\tSikrer direkte indberetning til Sundhedsstyrelsen af SIB/NAB skemaer og til Stofmisbrugsdatabasen af VBGS stamdata og EuropASI skema •\tBosted System trækker\nautomatisk indtastet data = undgå dobbeltindtastning •\tGiver overblik over behandlingshistorik •\tDokumenterer indsatsen med statistiske udtræk\n•\tHåndterer medicin\n•\tGiver komplet økonomisk overblik over ydelser •\tIndividuelt tilpasset startside = overblik\nUdsatte Børn og Unge:\nSå er det DUBU-tid DUBU er en it-løsning, der vil fremme effektivitet og kvalitet på området udsatte børn og unge. Målet med løsningen er at udvikle et fællesoffentligt fagsystem, der kan give kommunerne mulighed for en mere effektiv styring og sagsbehandling på området. Af Mia Valentiner, KOMBIT Udviklingen på området for udsatte børn og unge har de senere år\nundersøgelser, handleplaner og opfølgninger giver bedre mulighed for\nresulteret i større krav til både sagsbehandling og dokumentation. Det\nat finde en indsats, der passer til barnet/den unge.\ner sket samtidig med, at kommunalreformen har givet kommunerne et større ansvar for opgaverne. For at imødekomme disse udfordringer\nplanlægger kommunernes it-organisation, KOMBIT, i samarbejde med\nBrugen af DUBU-løsningen giver en lang række fordele på sagsbe\nSocialministeriet og KL udviklingen af it-løsningen DUBU – Digitalisering\naf området for Udsatte Børn og Unge.\nSikrer fuldt overblik over sagsbehandlingen\naf den socialfaglige metode ICS sikrer, at forvaltningsloven og andre\nDUBU er et fagsystem, der skal sikre fuldt overblik over sagsbehand\nlingen for den enkelte sagsbehandler. De kommuner, som deltager i\nIntegration af økonomiske og socialfaglige overvejelser\nDUBU-projektet, benytter alle den internationalt anerkendte metode\nSagsbehandleren får bedre overblik over de muligheder, der findes, og\nIntegrated Children's System (ICS), som DUBU-løsningen er baseret på.\nde økonomiske konsekvenser af de valg, der træffes.\nICS er en socialfaglig systematik og forståelsesramme, der hjælper\nFærre fejl og større systematik og ensartethed i sagsbehandlingen. Brugen\nBedre matchning af behov og tilbud\nmed at komme rundt om de faktorer, som påvirker og har betydning\nDUBU gør det nemmere at finde frem til lige præcis de tilbud, der kan\nfor barnets eller den unges situation. ICS-metoden understøtter sags\nhjælpe barnet eller den unge. Det betyder færre revisiteringer. Det bliver\nbehandlerne i at arbejde efter en fælles systematik. En systematik, der\ndesuden nemmere at registrere og dokumentere effekten af de trufne valg.\nhar til formål at øge kvaliteten i sagsbehandlingen og sikre en bedre\nLettelse af administrative byrder for sagsbehandlerne\nmatchning af behov og tilbud ud fra en betragtning om, at bedre\nDUBU vil reducere den tid, sagsbehandlerne bruger på rene administrative\nfunktioner og frigiver dermed tid til andre dele af sagsbehandlingen. Nemmere tværgående arbejde mellem offentlige myndigheder Et af de vigtigste formål med DUBU er at lette informationsud vekslingen mellem de offentlige myndigheder. Det skal sikre hurtigere og bedre sagsbehandling. Bedre ledelsesinformation til planlægning og styring af indsatsen Højere kvalitet i de informationer, der danner basis for ledelses beslutninger, skal sikre et bedre prioriteringsgrundlag. Det giver lederne bedre redskaber til at sparre med sagsbehandlerne og modvirke budgetoverskridelser.\nHurtig og kvalitativ sagsbehandling\n– sagsbehandling i praksis\nOgså de udsatte børn og unge i de kommuner, der er med på løsningen, får en række vigtige gevinster: En hurtig og kvalitativ sagsbehandling,\nDet er meget positivt at Socialministeriet og KL\nder sikrer, at den udsatte modtager det rigtige tilbud første gang. Rettidig\ngennem henholdsvis DUBU projektet på børn & unge\nopfølgning og evaluering af indsatsen sikrer, at indsatsen bliver justeret\nområdet og DHUV projektet på handicap og udsatte\neller ophører planmæssigt, og dermed er der ingen, der bliver tabt i\nvoksne området aktivt medvirker til at metodisere\nsystemet. Og sidst med ikke mindst vil den udsatte familie opleve en\nog professionalisere sagsbehandlingen i de danske\nmere glidende overgang ved flytning fra en kommune til en anden,\nidet den udsatte let kan migreres over i tilflytterkommunens system, såfremt denne kommune også anvender DUBU-løsningen.\nHøje-Taastrup er en af de kommuner, der allerede har valgt at implementere et fagsystem på sagsbehandler\nDUBU vil blandt andet reducere sagsbehandlernes tidsforbrug til administration, frigøre mere tid til konkret behandling af sager og give et bedre match af behov og tilbud.\nniveau og arbejder således i dag praksisorienteret med inCorp Portal som digital platform for deres Social- og Handicapcenter. inCorp Portal er netop udviklet i overensstemmelse med Socialministeriets generiske model for sagsforløb og understøtter præcis samme opgaveløsning og metodik, som både DUBU og DHUV standarderne er tiltænkt. Ud over at følge de nationale standarder for sagsstyring, kan incorp Portal desuden skræddersys til den enkelte myndigheds individuelle sags- og arbejdsgange – lige som incorp Portal vil understøtte både DUBU og DHUV så snart disse projekters kravspecifikationer ligger fast.\nKommunernes system DUBU ejes af kommunerne. 34 kommuner er indtil videre gået sammen om it-løsningen, og yderligere et par kommuner har en tilslutningsaftale på vej. Fase 1 forventes at gå i drift inden udgangen af 2011. En række kommuner har fra start været inddraget i arbejdet med at finde frem til den rigtige metode og de vigtigste krav for DUBUløsningen. Også fremadrettet fortsætter denne inddragelse, for sags behandlere og andre specialister vil fortsat være inddraget i udvikling og test og er dermed med til at sikre, at DUBU bliver udviklet på kommunernes præmisser. Det er den bedste vej til et system, der giver størst mulig gavn i den virkelighed, hvor det skal fungere. Løsningen DUBU-løsningen leveres i 4 faser, hvoraf fase 1 forventes klar til de deltagende kommuner ultimo 2011. Vil du vide mere om DUBU, eller vil du vide, om din kommune er med i DUBU-samarbejdet, kan du skrive til KOMBIT på DUBU@kombit.dk.\nBOSTED SYSTEM BRUGERE\nVOXPOP Hvordan sikrer du, at den viden du får om Bosted Systems nye muligheder bliver brugt og bragt ud i organisationen? Projektmedarbejder Troels Leth,\nHvilke overvejelser har I gjort jer om, hvornår og hvor meget tid medarbejderne skal bruge på Bosted System? Projektmedarbejder Troels Leth,\nCVOS Region Midtjylland\nTre gange om året holder vi i tilknytning til opdateringer\nVi har ikke opsat regler for hvor meget eller hvor lidt\nne et administratormøde for alle 20 botilbud. Mødet varer\ntid man skal bruge på Bosted Systemet. Det er helt op til\nca. tre timer, og her gennemgår vi forskellige ting i systemet\nden enkelte leder, for det afhænger jo også af hvor meget\nog den nye featureguide. En gang om måneden holder vi\nman skal dokumentere på det enkelte tilbud. Mit bud er,\ndesuden videokonference med webcam for botilbuddenes\nat de fleste medarbejdere bruger ca. en time om dagen i\nadministratorer, hvor vi drøfter mere aktuelle problemstil\nsystemet, men det kan sagtens være mere, især hvis man er\nlinger. De fleste skal lige vænne sig til at se sig selv på tv i\nmidt i handleplansarbejde, skal indberette magtanvendelse,\nforbindelse med videokonferencen, og vi ser da også at flere\nudfylde spørgeskemaer med mere. Medarbejderne må som\nog flere administratorer deltager.\nudgangspunkt også gerne gå på Bosted System hjemmefra, og arbejde hjemmefra, men den del af it-politikken er lagt\nErgoterapeut og bostøttemedarbejder Gitte Simonsen,\nud til den enkelte leder.\nFlydedokken, Region Syddanmark Jeg arbejder dagligt med Bosted System og herunder\ndagbog, mål og delmål. Men jeg bruger ikke tid hver dag\nFlydedokken, Region Syddanmark\npå at udforske systemet for nye muligheder. Min viden om\nPå min arbejdsplads er der ingen regler om, hvor meget\nsystemet får jeg derfor typisk på personalemøder, hvor vi\ntid vi må bruge på Bosted Systemet. Jeg går ud fra, at man\njævnligt bliver introduceret til nye dele af systemet og måder\nregner med at vi bruger den nødvendige tid. Jeg bruger vel\nat arbejde på, hvis vi fx skal i gang med en nyt modul. Lige\nca. 1,5 time om dagen på at skrive dagbog med mere. I de\nnu er vi ved at ændre på vores skabeloner, så dette emne\nperioder, hvor vi har status på handleplaner kan det dog\ner oppe at vende på næsten hvert eneste personalemøde.\nvære langt mere. Desuden bruger jeg også løbende tid på\nRegionen afholder også Bosted System-koordinationsmøder,\nat læse i systemet.\nhvor vi har mulighed for at deltage og udveksle information og erfaringer, lige som jeg kan tage spørgsmål op på mødet.\nAfdelingsleder Kim Glipstrup, Dyssegården, Auderød Vi har ikke lagt begrænsninger på, hvor meget tid\nAfdelingsleder Kim Glipstrup, Dyssegården, Auderød\nman kan og må bruge i Bosted System. Men vi har da\nMin udfordring er, at jeg ikke har afsat tid i min dags\ndiskuteret, hvor meget man skal læse, når man fx kommer\nplan til at finde nye muligheder i Bosted System. Derfor\ntilbage efter ferie. Nogle læser alle tre uger, mens andre blot\ner et arrangement som Bosted Temadag en god kilde til inspi\nlæser de sidste par dage. Jeg vil anslå, at de fleste med\nration. Jeg har fået mange ideer til dele af systemet som jeg\narbejdere bruger 1-2 timer i systemet på at skrive, kigge,\ngodt kan se anvendt på vores tilbud og som jeg derfor vil\ntjekke fora og læse nyheder hver dag. Der er jo meget, der\ntage med hjem og præsentere for vores stab. Det er blandt\nskal dokumenteres. Medarbejderne skal skrive deres daglige\nandet spørgsmål om it-politik og SMS-advisering, som jeg\nobservationer ind, afkrydse medicin, skrive arbejdstider ind\nvil lade mig inspirere af.\nosv. Medarbejderne må gerne gå på hjemmefra, men vi har sagt at man ikke skal sidde hjemme i sin fritid og sende advis til kolleger, fordi man har glemt et eller andet og om kollegaen lige vil gøre dette eller hint. For det skal ikke være den medarbejder, der holder fri, der beslutter hvad andre skal bruge deres arbejdsdag på.\nTips & Tricks Formatering af dagbogsnotater og skabelon for planer Det er muligt at formatere teksten i skabelonen for planer. Gør det derfor til en vane at slå ”brug formateret tekst” til, når I opretter nye Planskabeloner for en borger. Formateringen viser sig på hvert faneblad og ligeledes på print af planer. Formateringsmulighederne omfatter: Fed, kursiv, understregning, punktopstillinger, numeriske punkt opstillinger og indrykninger Sådan sætter du formatering på Planskabelon\nØnsker man at bruge formateringsmulighederne skal det slås til i konfigurationen af jeres administrator, når man opretter en ny Planskabelon.\nSådan gør du i Planskabelon Gå i Genveje  Konfiguration  Planer Klik på den skabelon, du ønsker at gøre formatering af tekst aktiv på Klik på knappen ”Rediger skabelon” i værktøjslinjen Sæt flueben i feltet ”Brug formateret tekst” Klik på ”OK” for at gemme indstillingerne\nSådan ser det ud, når formatering af Planskabelon er slået til\nFormatering af tekst i Dagbog Hvis man ønsker formatering af tekst i Dagbog, skal dette ligeledes sættes op i konfigurationen af jeres administrator. Gå i Konfiguration  Dagbog  Konfiguration. Klik her på knappen ”Rediger Indstillinger” og Sæt flueben i feltet ”Anvend formatering”. Husk at man med fordel kan skrive Dagbog fra startsiden under borgeren.\nSådan ser det ud, når formatering af tekst i Dagbog er slået til\nHandlekommunernes nye opgaver kan løses\nDIGITALT Loven om social service blev i juni ændret, så\ni andre kommuner. Det drejer sig om ca. 120\nden kommune, hvor en borger er født, fremover\nborgere, som i dag er anbragt på botilbud rundt\nsom udgangspunkt både skal betale og være\nomkring i resten af landet fra Frederikshavn i\nansvarlig handlekommune. Dette er tilfældet\nnord til København i øst.\nuanset om borgeren modtager ydelser efter lov Ib Poulsen\nom social service i en anden kommune. Formålet med loven er at skabe mulighed for\nFor Ib Poulsen, er der er ingen tvivl om, at\nbedre budgetstyring i kommunerne i forhold til\nden nye ordning skaber sammenhæng mellem\nudgifter til det specialiserede socialområde\nbetaling og ansvar for indsatsen i kommunerne.\nved at skabe sammenhæng mellem visitations\nMen han mener også, at det giver kommunerne\nkompetence og finansieringsansvar.\nen række nye store administrative udfordringer\nKommunerne overtager handleansvaret\n– Kommunerne får ganske enkelt en masse administrativt bøvl. Bare tag den situation, hvor en kommune har defineret et serviceniveau for\nhandleansvaret til opholdskommunen, har\nsine egne borgere, hvor der skal være en natte\nmange kommuner valgt at overtage handle\nvagt på et botilbud for hver 30. beboer. De\nrisikerer nu at stå i en situation, hvor de lægger\n– Først midt i december ved vi præcist, hvor\ntilbud til borgere fra andre kommuner, som fx\nmange kommuner, der overtager handleforplig\nmener, at der skal være en nattevagt for hver\ntigelse for hvor mange borgere. Men tendensen\n25. eller 35. borger. Samtidig er der ingen tvivl\ner helt klart, at kommunerne vælger at over\nom, at kommunerne får en langt større opgave\ntage de fleste borgere selv, mener formanden\nmed at følge med i, hvordan de borgere, som\nfor Socialt Leder Forum, Ib Poulsen.\nbor på tilbud i andre kommuner reelt har det.\novertage handleforpligtigelsen for 145 borgere,\nEllers giver loven slet ingen mening, siger Ib Poulsen.\nmens 31 andre borgere fra Herning Kommune\nEt eksempel er Socialforvaltningen i Køben\nfortsat skal have nuværende opholdskommune\nhavns Kommune, der tidligere på året opgjorde,\nat kommunen har 403 handicappede borgere\nAssens Kommune overtager alle\npå det sociale område:\nSelv om loven giver mulighed for at overlade\nHerning Kommune har for eksempel valgt at\nSammenhæng men bøvlet\nog 580 psykisk syge borgere, som bor udenfor Københavns Kommune, og hvor kommunen yder\nI Assens Kommune på Fyn har man valgt at\nrefusion for ydelser efter serviceloven. Forvalt\novertage handleforpligtigelsen for alle de borgere\nningen vurderede, at kommunen formentlig\nsom modtager ydelser efter lov om social service\nkan hjemtage 85 sager på handicapområdet\nDIGITAL ADGANG TIL BORGERDATA\nI Assens Kommune på Fyn har man valgt at overtage handle forpligtigelsen for alle de borgere som modtager ydelser efter lov om social service i andre kommuner.\nsamt 520 sager på psykiatriområdet. Men\nner, er virkeligheden den, at Assens Kommune\nvære opdateret om den enkelte boger uden at\ndet blev samtidig anslået, at det ville kræve\ner nødt til at skaffe sig de nødvendige oplysninger\nskulle køre land og rige rundt, siger Michael\nekstra resurser til at varetage den socialfag\nved at møde frem eller få fremsendt papirer og\nlige opfølgning i borgersagerne, i alt otte hele\nudprint fra de andre kommuners datasystemer.\nårsværk, til varetagelsen af den socialfaglige\nDet kræver en forfærdelig masse administrative\nopfølgning i de nye sager.\nresurser, mener Michael Henriksen, der mener\nHos Team Online A/S ser udviklingschef Rune\nat løsningen kunne være at sikre digital adgang\nAndersen ikke de store vanskeligheder ved at\ntil de relevante borgerdata:\nlette sagsbehandlernes adgang til de nødvendige\nDigital sagsbehandling Det er en problematik, som centerchefen\n– Jeg ved fx, at mange af de Assens-borgere,\nMichael Henriksen i Assens Kommune kan\nsom bor i andre steder i landet bor på tilbud,\ndata: – I de tilfælde hvor borgeren opholder sig\nder benytter Bosted System. Det gælder fx\npå et bosted i en kommune, der benytter\n– På myndighedsniveau får vi jo nu som\nalle de borgere, der bor på Region Midtjyl\nBosted System, vil man ganske enkelt kunne\nhandlekommune en udvidet forpligtigelse til at\nlands tilbud. Her burde det være enkelt at give\noprette kommunens sagsbehandler i systemet\nfølge godt med i, hvordan borgere som bor i de\nsagsbehandlerne i Assens Kommune adgang\nog give adgang til de relevante data via Bosted\nandre kommuner, har det.\ntil at læse i de relevante borgeres oplysninger.\nSystems ekstranet-funktion. På den måde kan\nI Assens Kommune er det forholdsvis enkelt\nPå den måde ville man hurtigt kunne sætte\nsagsbehandleren løbende følge med i de rele\nat overskue, hvordan vores egne borgere på\nsig ind i de aktuelle forhold og orientere sig\nvante borgeres sag og holde sig orienteret med\nvores egne tilbud har det, fordi alle borgere på\nom borgerens handleplan, mål og delmål, livs\nde seneste nye oplysninger af betydning for\nde specialiserede socialområde er eller vil være\nhistorie og personbeskrivelse. Det ville gøre\nsagsbehandlingen, siger udviklingschef Rune\ntilknyttet Bosted System.\nsagsbehandlingen både bedre og hurtigere,\nAndersen, Team Online A/S.\nMen hvad angår borgerne i de andre kommu\nlige som sagsbehandlerne hele tiden kunne\nHovedelementer i loven\n•\tKommunen kan uden borgeren samtykke kan indhente oplysninger som er nødvendige for at varetage\n•\tDen oprindelige opholdskommune forbliver fremover handlekommune efter serviceloven •\tI eksisterende sager overtager den oprindelige opholdskommune som udgangspunkt handleforpligtigelsen efter serviceloven 1.\nhandleforpligtigelsen i sager som de overtager handleforpligtigelsen i den 1.januar 2011 •\tDen oprindelige opholdskommune kan beslutte at træffe afgørelse om ikke at overtage handleforpligtigelsen\nAdgang til opdateret viden Servicestyrelsens Vidensportal udkommer i første omgang\nud af at besøge portalen og om den har levet op til dine\ni en testversion og samler aktuel og den bedste viden om\nforventninger. De opfordrer derfor alle besøgende til at\nudsatte børn og unge – fra forskning til praksis.\nsvare på et digitalt spørgeskema om Vidensportalen.\nFind Vidensportalen på adressen: http://vidensportal. servicestyrelsen.dk/ Vidensportalen skal samle og formidle viden om udsatte børn og unge, så den bliver lettere at bruge i praksis. En af vidensportalens vigtigste opgaver at bygge bro mellem forskning og praksis og gøre forskning brugbar for bl.a. chefer, udviklingskonsulenter og sagsbehandlere i kommu nerne. Portalen gør forskning brugbar for praksis ved bl.a. at systematisere viden om, hvordan andre kommuner gør på børne- og ungeområdet. Portalen lanceres i første fase som en testversion med udvalgt viden i temaer: Seksuelle overgreb, Kriminalitet og Plejefamilier. Den viden der præsenteres på portalen skal fremover udvides med flere temaer og funktionaliteter.\nGiv din mening! Servicestyrelsen vil gerne inddrage dig i udviklingen af Vidensportalen Børn og Unge. Blandt andet er de interesseret i at vide, hvad du har fået\nBosted Temadag Marts\nSocialt Leder Forum Marts/April\nLOS Landsmøde April\nBosted NYT 34