31. dec 2013 kl. 14:00 48\nPLUS.Højttalerproducent blander små serier og prototyper: Kræver nye toner fra robotterne\nPLUS.Den matematiske opskrift på perfekte toner bliver udviklet af dansk forsker\nRe: Lorteland !\nPeter, Jeg tror bare du skal holde dig til det du er god til (skrevet med skyldig respekt for det du og Von B.udretter på refshaleøen).\nDet er først i de senere år at der sker en mikroskopisk reel historie forskning i denne side af den danske teknologihistorie og næsten alt er refereret i denne artikel (!!!). Før har meget været baseret på værkstedssnak og løse rygter.\nJeg har nu svært ved at tro at modstanden mod biler var speciel høj på landet - men studerer man f.eks. toldvæsnets journaler for motorbeskatning (fra 1924 og frem) er det tydeligt at biler på den tid var et byfænomen. Forklaringen er dog nok snarere at der ingen veje var at køre på på landet og at de rige der havde råd boede i byerne. De ringe veje på landet kan jo så have været grunden til modstand her mod bilerne, da bilerne jo ødelagde den smule vej der var.\nDet er utvivlsomt at der hos B&W var stor viden i opbygning af dieselmotorer tilskibe, men deres forsøg ud i andre transportgrene slog fejl. Der blev lavet 4 takts dieselmotorer til lastvogne og jeg ved ærligt talt ikke hvor de blev anvendt (Triangel?) men alle B&Ws eventyr ud i jernbanemateriel var en dundrende fiasko. Der havde Triangel lidt større succes, men det var med amerikanske motorer.\nOg så er det tankevækkende at vi i DK ikke har kunnet finde ud af at bruge Fords ikoniske samlefabrik til noget begavet så den kunne have været bevaret. Tænk hvor stor en turistattraktion det kunne have været med et teknisk museum med skibsdieselerne i Dieselhouse, Jernbanemuseet på dele af det gamle Centraværksted og bilmuseum mm.i den gamle Fordfabrik og det hele kædet sammen med sporvogne og busser fra Sporvejshistorisk selskab. Nu har vi en usammenhængende samling i en uinspirerende industrihal i et hjørne af Danmark (undskyld Jens B. - jeg ved du også gerne vil mere end det der er idag).\nbounce - kopi slettet\nLande eksisterer fordi de hænger trafikalt sammen. Dels fordi sproget i de forskellige hjørner i det trafikalt sammenhængende område tilpasser sig og bliver homogeniseret, eftersom handel fortrinsvis holder sig inden for området, dels fordi et sammenhængende område kan forsvares militært. På den tid Europas forskelllige lande opstod var trafik sejlende trafik. Så Danmarks område var kysterne omkring indsejlingen til Østersøen, Sveriges var den indre Østersø etc.\ni mellemtiden er landbåren trafik blevet den vigtigste. Det var den blevet med jernbanerne, og blev det yderligere med bilen. Et land der ikke hænger trafikalt sammen, som Danmark ikke gjorde på det tidspunkt, kan ikke have en tung industri. Sammenlign et Autobahn-sammenhængende Tyskland med et færge-sammenhængende Danmark. Og selv om der siden er bygget en Storebæltbro, er den stadig en toldgrænse midt i landet. Resultat: Dansk industri ligger i Jylland - Fyn, sammenhængende med Tyskland.\nHvis vi vil være et industrland, som Sverige eller Tyskland, må vi være trafikalt sammenhængende som dem. Det betyder flere faste forbindelser, og de skal være gratis. Det vil der være politisk modstand mod, fra dem hvis nichemonopol bliver truet, men hvis det bliver gennemført, vil vi ligge i et trafikal smørhul mellem Tyskland og Sverige. Til den tid må man håbe den befolkning der er i landet (også de indvandrede tyske håndværkere i København), vil vågne op og gribe chancen; lad os håbe landet endnu ikke har hvad Parkinson kaldte injelititis:\nHvorfor eksportere alle der er progressive og vil noget ? Hvorfor skulle f.eks. Jørgen Skafte Rasmussen til Tyskland ?\nKender du ikke den danske nationalsang? På det jævne, på det jævne, det båder os bedst. :-,\nSammenlign et Autobahn-sammenhængende Tyskland med et færge-sammenhængende Danmark.\nDer var ikke mange autobahns i Tyskland før Hitlers magtovertagelse i 1933. På det tidspunkt var der imidlertid en masse tysk bilindustri, så den sammenhæng er der næppe.\nHvorfor skulle f.eks. Jørgen Skafte Rasmussen til Tyskland ?\nFor at udbygge sin maskinmestereksamen med en maskiningeniøruddannelse. På det tidspunkt har der ikke være det samme udvalg af maskiningeniøruddannelser i Danmark. At det så blev i Tyskland han fik sit virke herefter er vel ikke så mærkeligt, men han kom faktisk tilbage efter WWII og hjalp bl.a. DISA med at lave motorcykler. Det er nok derfor han sidder på en DISA motorcykel på billedet ved artiklen. Det gik så som bekendt ikke, så det er nok noget andet der er problemet end manden.\nNå industrien er flyttet til Jylland er det ikke på grund af logistikken.\nI industrialismens barndom var det afgørende arbejdskraft, 10-20000 ansatte var ikke usædvanligt. Derfor blev industrien placeret i de store byer hvor der var arbejdskraft nok, eller de store byer voksede op omkring industrien. Til gengæld kan vi i dag undre os over hvor lidt plads man optog. Brokvarterenes industriområder er efter nutidig målestok ikke særligt store, det var heller ikke uvanligt med produktion i 4-5 etage.\nIndustri byggeri er altid blevet bygget på jomfrueligt land, omgiver af boligbyggeri til arbejderne.\nModerne industri kræver meget plads, alt i et plan, derfor forlader man de store byer, der er ikke plads nok og selv i omegnen er grundpriserne høje.\nAllerede omkring år 1900 flyttede skibsbyggeriet væk fra London. Californiens flyindustri er snart en saga.\nBilindustriens hovedfabrikker var traditionelt komplette fabrikker, hvor kul og malm kom ind i den ene ende, og færdige biler ud i den anden ende. Eller man leverede komplette "samlesæt" af biler til eksport. Biler er meget "luft" at transporterer, og garageskibene kom først med den Japanske bilindustris gennembrud i 70'erne.\nModerne industrier har sjældent rigtig mange ansatte, selv en moderne bilsamlefabrik har sjældent mere end 2-3000 ansatte. En typisk bilkoncern har 1-2 motorfabrikker, en gearkassefabrik, men mange samlefabrikker. Og et betydeligt net at underleverandører.\nEt andet "problem" er at i de store byer er arbejdsmarkedet virkeligt et marked, hvor folk konstant er på udkik efter et bedre job. Det gør det svært at fastholde kvalificeret arbejdskraft, og driver omkostningerne op.\nDet afgørende når man lokaliserer en industri i Danmark er jordpriser, lønomkostninger og grundlæggerens lokal tilknytning.\n'‘Danmark er brændpunkt for hele verdens automobilhandel’, skrev det tyske fagtidsskrift Der Motorwagen ligefrem i 1923.' Men efter det tyske autobahnnet blev sammenhængende, gik det mindre godt for for dansk bilindustri.\nSå årsagen til den manglende sværindustri på Anholt er altså at ingen grundlæggere har anknytning til den (for høje jordpriser og løn er det vel ikke)?\n'- Når lønnen generelt er en smule højere i København hænger det sammen med, at de højtlønnede brancher såsom finansbranchen ligger dér, mens de lavere lønnede brancher såsom tekstil og beklædningsbranchen primært ligger uden for hovedstaden, forklarer han.'\nMao. de 'industrier' der fortsat findes i København er dem der producerer low-volume high-value sager (jvf. den 'keltiske tiger' Irland der skvattede sammen efter at softwareindustrien trak sig ud igen).\nJeg er langt hen ad vejen enig, men finder det dog ikke rimeligt, at du sætter lighedstegn med Danmark som landbrugsland og det at være "lille, svag og ligegyldig" samt "lorteland der ikke kan andet end tænke på eksport af flæsk".\nJeg synes af de 1.000 folk der støtter dig (dit projekt) økonomisk hver måned, så du kan beskæftige dig med det du allerhelst vil, vidner om det stik modsatte.\nDon't fry your ramjets\nJa, hvis I monterede dem med en 200 kg. krysantemumsbombe. For folk der ikke er teknisk interesserede, er en raketopsendelse en temmelig kedelig affaere, med mindre den eksploderer paa pad'en.\nOg hvis du tror at Danmark er blevet eet af verdens rigeste lande ved at saelge frikadeller og medisterpoelse, vil jeg foreslaa at du googler et par af virksomhederne paa C20-indekset. Mens du husker paa, at virksomheder som Haldor Topsoe, Danfoss, Grundfos, Lego og Velux, ikke er boersregistrerede.\nDe 1000 mennesker er jo netop "græsrødder" og ikke "government"\n"Danmark er brændpunkt for hele verdens automobilhandel", skrev det tyske fagtidsskrift Der Motorwagen ligefrem i 1923. Men efter det tyske autobahnnet blev sammenhængende, gik det mindre godt for for dansk bilindustri.\nDen sammenhæng kom vel ikke før i 1960'erne og 70'erne og der var den danske bilindustri væk.\nTidspunktet var præcis........\n.......for Fords og GMs forsvinden 1972 ved vor optagelse i EU. Den sidste Fordbil der blev samlet i DK var Consulen. Fabrikken kørte videre med at lave traktorer om til rendegravere til Feb 1973......hvor jeg så måtte finde en ny arbejdsgiver :)\nJeg tror ikke det er Jørgen Skafte Rasmussen der sidder på DISAen på billedet som du antyder, selvom han hjalp DISA med konstruktionen Michael .\nBo Leth Andersen beskriver udviklingen af industrier, på en måde jeg absolut kan acceptere og som foranlediger mig til at lufte en tanke ,der derved faldt mig ind\nDe gamle store arbejdspladser i København lå indenfor gå eller cykelafstand fra hjemmene( Min oldefars bror, Sofus Hauberg, fik bygget Fredensbro, så arbejderne fra København kunne komme ad Tagensvej til hans nye fabrik Titan, der lå ude på Nørrebro.)\nIdag har Københavns Kommune plastret alle industriområderne til med boliger.....samtidigt med at deres borgmestre ønsker bilerne hen hvor pebberet gror og de høje herrer kan ikke forstå, at beboerne i deres boligsiloer ikke kan klare at gå eller cykle til arbejde, når alle arbejdspladserne er flyttet uden for byen eller værre til Jylland ,Polen ,Tjekkiet og Estland.\nNej man bygger ikke en industri på en øde ø, som Anholt. Men hvis man ser på store jyske virksomheder, som Danfoss, Lego og Grundfos, så var Nordborg, Billund og Bjerringbro nok ikke de mest oplagte adresser hvis ikke det var grundlæggerens hjemstavn. Vestas har da også forladt det Vestjyske til fordel for Aarhus. Vestas er i øvrigt meget tidtypisk ved at man er et konglomerat af udviklings- og produktionsvirksomheder spredt ud over hele Jylland, for en stor dels vedkommende tilgået ved opkøb. Hvor Danfoss i sin vækstperiode i 50-60'erne koncentrere alt omkring Nordborg, hvor man voksede organisk.\nHvis der ikke var betydelig forskel i lønnen ville jyske håndværkere ikke strømme til hovedstaden for at arbejde man. - torsdag.\nNår Københavns Kommune (og alle andre hovedstads kommuner) helst ser industriområder omdannet til boliger, er det fordi man betaler skat der hvor man bor, det er en god forretning for Gentofte og Frederiksberg at deres indbyggere arbejder uden for kommunegrænsen. Industrierne er også forsvundet fra Frederiksberg, Gentofte og Lyngby.\nDer er mange facts.......\n....du ikke har styr på Lars Nielsen.\nVi havde blandt andet ikke fået et gram olie op af Nordsøen da bilindustrien forsvandt fra Danmark.\nMin morfars Ford T kørte snildt 50 km timen.\nJeg har aldrig været rig, men har haft bil de sidste 50 år.....hvis altså man kan kalde en FIAT 500 for en bil:)\nErhverv der jo ikke er lette at udflage, eller?\nEngang til Lars\nDet var Andre citroen der opfandt den selvbærende karosse i 1934 til Traction Avant.....\nOg en gang til. Der kører stadigt Ford T rundt på trods af at de nu er over 100 år gamle\nog alle holdbare biler har stadig Chassisramme .....Landrover, RollsRoyce, Jeep,Unimoog, citroen 2CV,Toyota Land Cruiser, Hummer , samt samtlige lastvogne\nI alt fald for Tyskland syd for Ruhr-Berlin autobahnen's vedkommende, hvor den tyske bilindustri ligger, fandtes den allerede i 30'erne. Og samlefabrikkerne her i landet lukkede først i 60'erne og 70'erne.\nDen oprindelige ide med fabrikkerne i Sydhavnen var samling af Detroit biler. Men i 30'erne byggede Ford 3 nye hovedfabrikker i Europa. Fordwerke i Køln, Ford UK i Dagenham Essex, og Ford SA i Poissy Paris. Ford SA kom aldrig rigtigt i gang inden WW2, blev senere solgt til Simca, i dag PSA.\nFord-T og Ford-A var rigtige verdensbiler, men med Ford-B (Ford-V8) bevægede man sig væk fra det europæiske marked. Derfor udviklede man Ford Eifel i Køln og Ford-Y i Essex. I mange år var produktionen i Tyskland og UK adskilt. En Taunus havde Køln motor, og en Cortina havde Essex motor.\nMen i løbet af 60'erne smeltede de to fabrikker sammen så det kun var navnet der var forskelligt, men Taunus fortsatte med at hede Cortina i UK.\nSamme udvikling foregik i GM hvor kun navnet adskiller Opel og Vauxhall.\nMed produktion i Europa mindskedes grundlaget for de små samlefabrikker i Sydhavnen.\nGM samlede en del ikke europæiske modeller i DK, blandt andet er Olsenbandens Chevrolet Bel-Air vist nok samlet i DK, man samlede også Rekord-P varevogn med oprindelse i Sydafrika.\nOmkring 60 forsvandt dollargrinet fuldstændigt fra det europæiske marked, formentlig som følge af Suez-krisen, som også i gang satte Minien. Så med EF og fjernelsen af told på bilimport var det slut med dansk bilproduktion.\nEn helt anden tråd:\nVolvo og Skoda er stort set de eneste bilmærker med rod i europæiske småstater, men Sverige og Tjekkiet har også en stærk tradition for sværindustri.\nRe: Mere sammenhæng\nNej man bygger ikke en industri på en øde ø, som Anholt.\nAnholt er ikke øde, og årsagen til at man ikke bygger industi der er den den samme som fik industrien til at forlade Sjælland: den er kun tilgængelig via færge.\nMen hvis man ser på store jyske virksomheder, som Danfoss, Lego og Grundfos, så var Nordborg, Billund og Bjerringbro nok ikke de mest oplagte adresser hvis ikke det var grundlæggerens hjemstavn.\nBillund og Bjerringbro er netop oplagte i en tid hvor vejtransport vinder over søtransport. Før lå væksten i de østjyske havnebyer.\nVestas har da også forladt det Vestjyske til fordel for Aarhus.\nOg pludselig argumenterer du at en af dine modeksempler tværtimod underbygger min påstand. Hvad mener du egentlig?\nVestas er i øvrigt meget tidtypisk ved at man er et konglomerat af udviklings- og produktionsvirksomheder spredt ud over hele Jylland, for en stor dels vedkommende tilgået ved opkøb.\nSammenhængende per vejtransport, som jeg hævdede.\nHvor Danfoss i sin vækstperiode i 50-60'erne koncentrere alt omkring Nordborg, hvor man voksede organisk.\nOg nu vil man gerne vokse organisk igen, så bestyrelesformanden vil have udvidet deres vej-opland til Sydfyn\nselvfølgelig under voldsom modstand fra trafikeksperter.\nHvad har det med placering af industri at gøre?\nMen man betaler jo skat hvor man bor over hele landet. Hvordan kan du mene det specifikt kan forklare hvorfor industrien har forladt Danmark øst for Storebælt og kun det?\nSet ud fra et økonomi og logistik synspunkt er Anholt en øde ø, det er Bornholm til dels også, men det er Sjælland ikke, og det var Sjælland heller ikke før Storebæltsbroen. Den københavnske industri blev skabt mens Sjælland var en ø. Storebæltsbroen har da heller ikke bremset udflytningen fra København, snare tvært imod, nu kan man forsyne København fra et centrallager vest for Storebælt.\nDe typiske jyske virksomheder er placeret i grundlæggerens hjemstavn, så er infrastrukturen etableret bagefter. Særligt Danfoss lider under at man er placeret i det yderste hjørne af det som i forvejen er en udkantsregion. Problemet er ikke godstransport, eller arbejdskraft til produktionen, problemet er videnarbejdskraft. Men Danfoss hovedsæde bliver i Nordborg så længe familien Clausen er ved roret.\nSelv Lego har problemer med videnarbejdskraft, på trods af en i dag central placering med gode vejforbindelser.\nNår Vestas flyttede hovedsædet til Aarhus hænger det sammen med en betalingsstandsning, hvor grundlæggeren mistede kontrollen. Bemærk at det kun er hovensædet ikke produktionen der er flyttet, videnarbejdskraft finder man nu engang i de store byer.\nDanfoss er en traditionel ingeniørstyret virksomhed hvor produktion er noget man udvikler.\nMens Vestas er en økonomstyret virksomhed hvor produktion en noget man køber og sælger, som et andet matadorspil.\nHvis infrastrukturen var så vigtig skulle den det østlig Sønderjylland, Vestsjælland og Lolland-Falster være de store vækstområder, det er de absolut ikke.\nDet er kun virkelig volumenproduktion, som et olieraffinaderi, der placeres efter logistik.\nEksemplet med de jyske håndværkere er nævnt som udtryk for at det er timesatsen for samme arbejde der er højere i København end Jylland. Lønforskellen er ikke kun et udtryk for at Jylland er domineret at manuelt lavtløns arbejde men København er højtlønnede viden arbejdere.\nNår jeg omtaler de centrale hovedstadskommuners beviste fortrængning af industri er det som svar til Bjarke. I provinsen har alle kommuner så meget landbrugsjord der kan udstykkes at det sjælden er noget problem at skaffe plads. Det er kun langs havnefronten at der kan opstå problemer mellem industri og boliger.\nCa. halvdelen af statens skatteindtægt kommer fra hovedstaden. Jyske motorveje betales kollektivt via skatten, mens metroen betales af kommunerne og salg af statens ejendomme langs metroen.\nPå Lolland og i Vestjylland betaler man stort set ikke ejendomsskat, 3 promille af næsten ingen ting er næsten 0. Der hvor jeg bor på Vestfyn forsvinder ejendomsskatten ned i samme konto som vand, afløb og renovation. Men i hovedstaden og de store provinsbyer er ejendomsskat noget der kan mærkes.\nGeografien kan vi uanset infrastruktur ikke ændre.\nGrundlaget for Esbjerg grundlæggelse var Englandstrafikken, og grundlaget for Frederikshavn var trafikken til Norge.\nMen når du nævner Esbjerg glemmer du olien.\nDet er lige præcis hvad vi får ud af at være et land som straffer folk for at arbejde med skatter og belønner folk for ikke at lave en skid med offentlige overførselsindkomster.\nHvis du som voksen siger til dit barn: "Du får ikke lommepenge hvis du slår græsset", tror du så han går ud og slår græsset? En ALT for stor del af de voksne mennesker har det desværre på samme måde.\nEn Hyllest Til Det Offentlige\nCitat: "Ca. halvdelen af statens skatteindtægt kommer fra hovedstaden. Jyske motorveje betales kollektivt via skatten, mens metroen betales af kommunerne og salg af statens ejendomme langs metroen"\nMotorvejene har en positiv samfundsøkonomi, bl.a. fordi benzinafgifter, vægtafgift, busmoms, lastbilsafgifter, registreringsafgifter med videre LANGT overstiger udgifterne til anlæg og drift af vejnettet.\nMetroen har en stærkt negativ samfundsøkonomi, fordi billetindtægter aldrig kommer i nærheden af at dække udgifterne til drift og anlæg.\nDe jydske kommuner har selv betalt for anlæg af alle metroer i Jylland, ligesom København delvist har betalt for sine metrolinjer - alt den stund der ikke findes nogen i Jylland. København har fået cirka halvdelen af anlægsudgifterne ved statstilskud, i form af salg af grunde som har tilhørt både jyder, fynboer og sjællændere.\nCitat: "Ca. halvdelen af statens skatteindtægt kommer fra hovedstaden"\nJa, blandt andet fordi alle ministerier og folketinget er lagt i København, og det trækker ambassader, konsullater, de fleste større virksomheders hovedkontorer, TV-stationer og nationalradio med videre til København. Selv nationalstadionet og Eurovision er forbeholdt København. Og de højtlønnede offentlige ansatte i ministerier med videre skal så serviceres af private virksomheder som læger, supermarkeder, renovation, advokater, banker med videre. Derfor er skatteunderlaget i høj grad politisk besluttet med valg af København som hovedstad.\nNyt bilæventyr i Danmark\nHvis vi skal skue lidt fremad, så er der faktisk noget der ligner et dansk bilæventyr på vej. Her tænker jeg på Ecomove fra Holstebro. De laver hybrid elbiler med batteri og brændselsceller på methanol. Hertil el-motorer ved hjulene og rækkevidde på 800 km.\nHvabehar ? Vi burde ikke kunne få armene ned.\nMen der er sikkert ingen der rigtig anerkender dem før hele molevitten er solgt igen for en slik.\nSet ud fra et økonomi og logistik synspunkt er Anholt en øde ø, det er Bornholm til dels også, men det er Sjælland ikke, og det var Sjælland heller ikke før Storebæltsbroen.\nLogistisk/økonomisk er Anholt en ø, Bornholm ligeså, og ligeledes det sammenhængende område Sjælland/Lolland/Falster. Og Anholt < Bornholm < Sjælland/Lolland/Falster. Sidstnævnte område kunne have sluppet for den status efter de faste Storebælts- og Øresundsforbindelser blev bygget, men de er afgiftsbelagte, og området er derfor stadig logistisk set en ø.\nDen københavnske industri blev skabt mens Sjælland var en ø.\nSjælland var ikke en ø før Storebæltsbroen og den københavnske industri blev skabt mens Sjælland var en ø? Hvad mener du egentlig? Den københavnske industri blev skabt da Københavns havn var hub for coastertrafik i Kattegat og sydlige Østersø. Den havn er nu død. Transport sker til lands.\nStorebæltsbroen har da heller ikke bremset udflytningen fra København,\nNaturligvis ikke, den er afgiftsbelagt.\nsnare tvært imod, nu kan man forsyne København fra et centrallager vest for Storebælt.\nOg hvorfor lægger man det vest for Storebælt, monstro? Fordi Jylland hænger logistisk sammen med Tyskland, men ikke med Sverige (eller Sjælland), og vores industri er derfor en underleverandørindustri til Tyskland.\nDu vælger aldeles at ignorere hvad jeg gjorde opmærksom på i sidste post, at Clausens forsøger at skabe en sammenhængende landbaseret trafikstruktur til fordel for Nordborg, i modstrid med hvad du hævder at de skulle betragte en sådan som uvæsentlig.\nPræcis. Software er et low-volume, high-value produkt og kræver ikke broer og tunneler. Men det er ved at ignorere produktionen af high-volume, low-value produkter og de dertil nødvendige investeringer i infrastruktur at Europa og USA sakker bagud for Kina. Det koster.\nSludder og vrøvl. Vestsjælland og Lolland-Falster er en del af den afgiftsbelagte Sjælland/Lolland/Falster 'ø' og netop derfor ikke vækstområder. Øst-sønderjylland er en vej- og banestrækning mellem trafikknudepunkterne Flensburg og Trekantområdet. Vækst sker ved trafikknudepunkter, ikke mellem dem.\nDer er mange her der ikke har styr på facts og de rette historiske sammenhænge, også dig Bo Leth Andersen.\nJeg kan anbefale dig at læse Sam Roberts "Henrys Cars for Europe" og Ford Model Y & C som først og fremmest var US design til det engelske marked og som så sekundært blev samlet på de øvrige fabrikker ud over Europa - også i Sydhavnen under navnet Ford Junior. I denne udmærkede bog er hele optakten til og begrundelsen for den europæiske produktionslinie meget fint beskrevet og dokumenteret.\nI Køln var det indtil 1936 stort set de engelske udgaver der produceredes, men ret hurtigt krævede nazisterne at mindst 50% skulle være tysk fremstillet, så min 1937 Ford Junior de Luxe Cabrio-Limousine (Reelt en Ford Eifel Cabrio-Limousine) har f.eks Boge støddæmpere, styrehus produceret af Georg Fischer (+GF+) og alle karosserierne til Ford Eifel (C) og Ford Köln (Y) blev bortset fra de allerførste Köln produceret af tyske karosserifabrikker. Fra oktober 1936 får Eifel ny front og fra 1939 et helt nyt karosseri og navn - nu hedder den Taunus. Her er starten til et eget design hos Ford Tyskland idet platformen for de engelske og tyske sideventilede Fordvogne er ret ens langt op i 1950'erne. Du har så ret i at i 1960'erne er det to seperate designs og platforme som konvergerer i 1970'erne til samme vogn igen. :-)\nMht hastigheder på biler i 1920'erne kan jeg bekræfte, at på nutidens fine veje kan en ordentlig Ford T snildt køre 70 km/t. Min kan i hvert fald (målt med GPS :-). Datidens veje og regler tillod dog ikke så høje hastigheder,men det er en anden snak.\nDer er ingen store nationers kamphær har haft nogen form for interesse i Danmark.\nCheck lige den påstand af med russerne.\nJeps - stod det til dem og havde "nogen" trykket på knappen, var Danmark nu mere radioaktivt end Fukushimas indre!\nVi har haft denne før og jeg gentager stadig gerne:\nOm et aktiv eller gode (som økonomerne vist plejer at kalde det) har en positiv samfundsøkonomi afgøres ikke af, om investeringen - sådan som du anfører - opvejes af indtægterne.\nDet er en finansiel kalkule du fremfører, som jeg i øvrigt godt tør angribe (træk fx sundhedsomkostninger ind, og husk at både lastbiler og busser stort set ikke betaler til infrastrukturen).\nDen samfundsøkonomiske rentabilitet kan godt være god (eller i det mindste positiv!), selv om det driftsøkonomisk ikke hænger sammen: Det er betalingsviljen vs anlægsomkostningerne, du holder op mod hinanden.\nDet er derfor noget vrøvl at skrive, at "Metroen har en stærkt negativ samfundsøkonomi, fordi billetindtægter aldrig kommer i nærheden af at dække udgifterne til drift og anlæg."\nDet er muligt at den har det, men det skal ikke udledes som du gør det.\nFlere jyske motorvejsstrækninger har ikke noget fornuftigt omkostnings- vs. nytte-forhold; alene ud fra det svage antal brugere og deres betalingsvilje.\nRe: En Hyllest Til Det Offentlige\nLandsdelsmudderkastning har altid en vis underholdningsværdi på disse sider,, så lige lidt mere benzin på bålet :-)\nJeg kan ikke rigtig udlede af det du skriver, at skatteunderlaget er politisk besluttet - alene med valget af Kbh som hovedstad.\nDet er muligt at Helles fyrstelige løn flytter det hele, men den gennemsnitlige embedsmand m/k er altså ikke videre godt lønnet sammenlignet med mange privatansatte.\nMig bekendt betaler ambassadører og store dele af deres stab ikke noget videre skat her i landet; det er b-indkomst?\nVirksomhedsbeskatning giver muligvis noget qua placeringen af hovedsæder.\nEndelig: En ting er statens skatteindtægter, men det kommunale skattegrundlag og hele udligningen qua bloktilskud mv. skubber altså til det: Jeg kan se over 1/3 af min kommuneskat gå til udligning i andre dele af landet.\nKan du uddybe hvor du har dine oplysninger vedr. grundsalg og tidligere tilhørsforhold fra?\nRe: Ford Europa\nVi er ikke grundlæggende uenige om forløbet, det er kun detaljeringsgraden.\nJeg går ud fra at Nazisterne også forlangte at Ford Køln skulle være metriske.\nDet interessante er at de to fabrikker forblev adskilte mange år efter krigen, først med Ford Sierra i 82 blev Ford Europa til et mærke. Måske netop på grund af det med meter og tommer.\nSjælland er landfast med Jylland/Fyn og Sverige via broerne, det betyder at man kan komme over når man vil. Anholt har færge en gang om dagen. Bornholm har en godsfærge til Køge, og 3 hurtigfærgeafgange til Ystad om dagen.\nBroafgiften betyder ikke ret meget for erhvervstrafikken, en personbil m. brobizz koster hvad der svare til ~60 km efter statens takst (Kbh.-Lillebælt 210 km). En lignende udregning kan laves for en lastbil.\nDu har ikke læst/forstået hvad jeg skriver, vi er grundlæggende ikke uenige:\nNordborg er set fra et trafikalt synspunkt en håbløs placering, men alligevel valgte Mads Clausen at koncentrere sin virksomhed der, og så længe familien Clausen bestemmer bliver Danfoss i Nordborg.\nTil gengæld arbejder man ihærdigt på at forbedre infrastrukturen. Danfoss vil da også gøre alt for at holde liv i Sønderborg Lufthavn.\nDet siger du ikke, Captain Obvious? Sjælland/Lolland/Falster 'øen' er afsondret fra omgivelserne ved en toldgrænse, som giver den en status et sted mellem rigtige øer og landfaste områder. Derfor flygter tung industri fra den.\nJa, gider du? Mange tak.\nJeg har læst det; forsåvidt jeg har forstået det kommer du mod indvendinger mod min argumentation fordi den kan føre til drastiske beslutninger, hvorefter du kommer med indvendinger mod dine egne indvendinger, for hvis de skulle være for drastiske, hvorefter du kommer med indvendinger mod at vi skulle være uenige, for det ville være for drastisk.\nDet er nu tredje gang du fortæller mig det.\nJa, det var det jeg gjorde dig opmærksom på i sidste post at jeg allerede havde fortalt dig. Tak fordi du nu genfortæller mig det.\nNå, så gør jeg det selv.\nLastbil 10 - 20m 1.110 kr.\nLastbilkørsel 6-7 kr./km\n= ca 170 km ekstra lægger afgiften til en bropassage. Det svarer til afstanden mellem Nyborg og Århus. Eller mellem Korsør og Maribo.\nVores faste forbindelser er handicappede. By design.\n6-7 kr. pr. km ~400 kr/t v. 60 kmh, det er nu nok lige i underkanten for en dansk sættevogn, med dansk chaufør.\nMen det er i øvrigt ingen hindring for at man køre lavværdi produkter som sukkerroer og røgrensningsaffald over.\nHvilket 'det'? Broafgiften? Selvfølgelig er den det. Hvis den ikke havde eksisteret havde man kørt endnu mere både høj- og lavværdiprodukter over.\nEller er det bare at du er sikker på at have ret i et eller andet, bare ikke på i hvad, for ellers måtte vi jo skulle ændre et eller andet på de eksisterende forhold?\nHvis broafgiften var afgørende, var det jo oplagt at sende lavværdi godset med skib.\nMen hvis prisen er lav nok kan man jo også hente sten og grus i Jylland til københavnske byggepladser, og køre Københavns affald til forbrænding i Nordjylland, der er rige muligheder for at skabe mere lastvognstrafik på motorvejene, der kan hurtigt blive behov for 6-8 spor hele vejen København - Aalborg.\nAt fremstillingsindustrien flytter væk fra de store byer, er ikke kun et københavnsk fænomen, det oplever man også i Odense og Aarhus.\nSom tidligere nævnt er det er globalt fænomen at fremstillingsindustrien forlader de store byer.\nRe: Mere bro\nHvis der er tilstrækkelig høj afgift på den bedste løsning, vælger man den næstbedste afgiftsfri løsning. Det har du ret i.\nMen hvis prisen er lav nok kan man jo også hente sten og grus i Jylland til københavnske byggepladser, og køre Københavns affald til forbrænding i Nordjylland,\nMen hvis afgiften er mindre, vil man i nogle tilfælde vælge den bedste løsning, i andre den næstbedste afgiftsfri løsning. Det har du søreme også ret i.\nder er rige muligheder for at skabe mere lastvognstrafik på motorvejene, der kan hurtigt blive behov for 6-8 spor hele vejen København - Aalborg.\nDet vil være lokaltrafik inden for Øst- og Vestdanmark. Så længe der er afgift på Storebæltbroen vil trafikken der som i dag være betydeligt ringere end andre steder på motorvejen København - Ålborg, og der vil ikke være behov for flere end de nuværende 4 spor på den.\nFremstillingsindustri flytter væk fra de store byer efterhånden som folk får biler. Og fordi kun Fyn/Jylland har afgiftsfri landforbindelse til et større landområde flytter fremstillingsindustrien dertil.\nIrrelevant. Det vi diskuterede var hvorfor fremstillingsindustrien i Danmark er flyttet til Fyn/Jylland, ikke hvorfor den har forladt de store byer.\nDu rører ved noget interessant, som imo ikke har så meget med bro, eller bro ej, at gøre, nemlig det at det generelle klima for produktionsindustri (især hvis det er tungt, støjende, eller (uhadada) forekommer svinende.) er meget dårligt, grundet høje energipriser, NOx straffe, rigide (skrivebords, udformet i de fine paladser i København) miljøkrav, etc, etc.\nDer hvor det så går helt galt er når man ved skåltalerne klapper hinanden på ryggen og bliver ved med at fremføre mantraet om vi skal have flere vidensarbejdspladser - men glemmer at tænke på at forudsætningen for vidensarbejdspladser er som enhver anden fødekæde, nemlig at der skal være noget at lave viden på/til.\nFor hvad nytter det hvis jeg prøver at udvikle en nok så smart dims til produktionsstyring, hvis der ikke er noget hjemmemarked at sparre med, og den nærmeste produktion foregår over 10.000 km væk - det er meget svært at udvikle noget på den måde.\nDet har også med bro at gøre, men derudover har du ret. Sammen med fysisk infrastruktur er befolkningens generelle færdigheder, sagt klodset, de to største faktorer økonomer ignorerer, og dermed gør deres forudsigelser ubrugelige.\nMan siger der findes tre slags mennesker:\ndem der kan designe og bygge maskiner\ndem der kan reparere makiner og holde dem kørende\ndem der kan anvende maskiner\ni løbet af 70'erne og 80'erne rykkede gruppe 2, under navnet 'socialister' ind i politik og akademia (og i politik og akademia var det derefter acceptabelt at skubbe til sandheden). Deres gamle pladser blev fyldt ud med importerede gruppe 3 mennesker. Gruppe 1 blev fortrængt som overflødig.\nTilsvarende processer ødelagde Romerriget. Plinius d.æ. bemærker at håndværk er blevet af så dårlig kvalitet at folk er begyndt at samle på antikviteter. Riget led under en konstant udstrøm af guld som betaling for importerede varer.\nDen såkaldte bilproduktion i DK var baseret på samling af færdige dele, der ankom i store kasser fra USA. Ivrigt har disse kasser været basis for mangen et kolonihavehus i Københavnsområdet.\nVi har hverken kunnet tilbyde de nødvendige råstoffer, kul og jern, derfor ville der aldrig kunne stables en fornuftig produktion på benene.\nDet ville aldrig være fornuftigt, når man ikke fra bunden kunne levere alle råmaterialerne.\nSamlefabrikkerne var kun et midlertidigt tiltag for hurtigst muligt at forsyne et sultent marked.\nHavde en ganske god traktor- og motorproduktion.\nOgså Thor, var et traktormærke.\nSå helt dødt har det ikke været, men heller ikke en industri, som på nogen måde har haft det let.\nJeg har samme syn på det, som Peter Madsen, at der tænkes alt for meget i begrænsninger og hindrende reguleringer.\nEt af Bukh's store eksportmarkeder var Brasilien. Europa var mere eller mindre lukket af toldmure, det var før EU og det indre marked. Men til gengæld for vores kaffeimport kunne Bukh sælge traktorer.\nBukh's traktorproduktion blev aldrig den helt store succes, selv på hjemmemarkedet var markedsandelen begrænset. Da Bukh kom på markedet i slutningen af 50'erne var konkurrenterne allerede etablerede, man kom nok 10 år for sent.\nSer man på den globale traktorproduktion er det meget markant at bil- og motorindustrien er helt ude af traktorproduktion. Alle traktormærker fremstilles i dag af konglomerater af landbrugsmaskine producenter.\nBukh var primært en motorfabrik, men det marked er overtaget af bilindustrien, en typisk bilfabrik har flere ansatte til motor udvikling end hele Bukh fabrikken.


Sommerhuse | Planloven - Erhvervsstyrelsen.dk\nRegulering af sommerhuse sker både i planloven og sommerhusloven. En ændring af planloven juni 2017 giver mulighed for udlæg af nye sommerhusområder i kystnærhedszonen.\nPlanloven indeholder bestemmelser om sommerhuse, herunder bl.a. regler om sommerhusgrunde og -områder, pensionistreglen og regler om anvendelse af sommerhuse i vinterhalvåret.\nSommerhusloven indeholder bestemmelser, der indebærer, at ejer og bruger alene må udleje som supplement til eget brug og at udlejningen ikke må få professionel karakter, for mere information se boligejer.dk eller her.\nsikre, at sommerhusområder fastholdes til rekreative formål.\nFor at sikre de værdifulde landskaber ved kysterne er der i planloven særlige begrænsninger for inddragelse af nye sommerhusgrunde i kystområderne, se nedenfor.\nÆndring af planloven juni 2017 giver mulighed for udlæg af nye sommerhusområder med op til 6.000 nye sommerhusgrunde inden for kystnærhedszonen. Det kan dog kun ske under forudsætning af, at kommunalbestyrelserne lader områder med mindst 5.000 ubebyggede sommerhusgrunde i kystnærhedszonen tilbageføre til landzone.\nStørre ubebyggede sommerhusområder kan byttes med udlæg i forholdet 1:1 i de kommuner, hvor det er muligt.\nDer kan ikke udlægges nye sommerhusgrunde inden for naturområder beskyttet af naturbeskyttelsesloven, herunder inden for strandbeskyttelseslinjen eller i klitfredede områder.\nLæs mere om vilkår for udlæg og omplacering af sommerhusområder i det tilhørende faktaark.\nDu finder bekendtgørelsen om landsplandirektiv 2019 for udlæg og omplacering af sommerhusområder i kystnærhedszonen her.\nLandsplansdirektiv for udlæg og omplacering af sommerhusområder i kystnærhedszonen (16. september 2019)


10. ved Kløften i Sälen - Unitas Rejser\nEn skolerejse på ski giver eleverne personlige sejre. I mere end 20. år i træk har Bo Vesterbye fra 10. ved Kløften i Haderslev taget til Sverige for at give eleverne en oplevelse for livet.\nLangt væk fra regnestykker og danskstile tager fællesskabet bogstavligt talt nye højder for eleverne fra 10. ved Kløften. På pisterne i skiområdet i Sälen i Sverige prøver eleverne grænser af, lærer nyt og tager hjem med oplevelsen af, at de kan mere, end de selv tror.\nBo Vesterbye fra 10. ved Kløften tror på, at det har en kæmpe værdi for eleverne at prøve noget nyt. For mange af dem er det første gang, at de hopper i skistøvlerne. Nogle har aldrig oplevet så meget sne samlet på ét sted og det at komme op i højderne.\n”Mange af eleverne er både spændte og skræmte for at tage af sted. De har mange forventninger og er usikre på, hvor vidt de er i stand til at komme ned fra bjerget igen. Men det er de, og det er en kæmpe sejr hver gang”, siger Bo Vesterbye.\nNår 10. ved Kløften tager afsted på skitur er det lærerne selv, som instruerer eleverne i at stå på ski. De rutinerede elever, som har stået på ski før, får en rundvisning i området, derefter klarer de sig på egen hånd. Resten af gruppen starter fælles ud på begynderbakkerne, hvor hver enkelt elev løbende skal opfylde en række krav, inden de kan fortsætte til de mere krævende pister. På den måde kommer alle elever sikkert og hurtigt på ski, og til sidst ender det med, at begyndere og rutinerede står sammen.\n”Eleverne får på hver deres niveau de bedste forudsætninger for at stå på ski, og det har resulteret i, at vi de seneste 4 år slet ikke har oplevet nogle skader. Det er ikke sikkert, at eleverne har en flot stil,\nmen de kan stå på ski en hel dag”, fortæller Bo Vesterbye.\nKommer hjem med fornyet selvtillid\nNår skiene kommer på og næserne bliver røde, handler det ikke om, om man er god til dansk eller matematik. De elever, som ikke er bogligt stærke, oplever måske, at de er gode til at stå på ski.\n”Det er en succesoplevelse, som bidrager til, at de kommer hjem med fornyet selvtillid. Vi får eleverne ud i nye sammenhænge udover de traditionelle undervisningsrammer. De kan arbejde sammen på andre måder, hvor det sociale og det at være sammen med kammeraterne er i fokus”, siger Bo Vesterbye.\nDet er ikke kun det at skulle lære at stå på ski, som udfordrer og udvikler eleverne. De skal også have tingene til at fungere i en hytte, hvor de bor sammen, laver mad sammen, står for oprydning og selv skal\nkomme afsted om morgenen. Det stiller krav til\nselvstændighed og fremmer fællesskabet og deres sociale færdigheder.\nTingene er altid i orden\n10. ved Kløften tager hvert år afsted på skitur med 50 til 130 elever. For Bo Vesterbye har destinationen i mange år været Sälen i Sverige, og det er ikke nogen tilfældighed.\n”Sälen er det bedste skiområde i norden, og det er meget velegnet til skoler. Alle elever synes, det er sjovt at stå på ski her. Der er noget for alle niveauer, både rutinerede og begyndere bliver udfordret. Særligt begynderbakkerne er gode, hvilket har en stor værdi, når man er afsted som skole. Hytterne er store, og de ligger tæt på pisterne”, siger han.\nDe bestiller skituren hos Unitas Rejser, som Bo Vesterbye har rejst med mange gange.\n”Hos Unitas Rejser er tingene altid i orden. Vi kan som lærere læne os tilbage og ikke spekulere på, om der nu er noget, der ikke er styr på. Uanset hvor tæt vi er på afrejse, er de altid meget fleksible i planlægningen af turen, hvilket er utroligt vigtigt for os. Og så er det optimalt, at de har et lokale på stedet, hvor vi kan klæde om, opholde os og samles til instruktioner og underholdning”, siger han.\nSkitur til Monte Maniva | Skitur til Haukelifjell | Skitur til Stöten


Mandag og tirsdag i denne uge fremlægger eleverne deres årsopgaver. Årsopgaven er en individuel opgave med udgangspunkt i elevens linje. Det er en opgave, hvor der er mulighed for at fordybe sig i et emne, som eleven finder interessant. En del af opgaven er fremlæggelse for linjen og lærerne på linjen.\nDet har længe været et ønske at få en hjertestarter på Øse Efterskole. Det er en god sikkerhedsfunktion at have på et sted, hvor mange mennesker er samlet. Hjertestarteren er opsat, så den er let at se fra vejen, så den også kan være til gavn for lokalsamfundet.\nLogo til E-sport\nPå Øse Eftersport har du udover din linje mulighed for at vælge E-sport 6 timer om ugen. Skolen har flere E-sportshold, som også deltager i turneringer. Derfor har de også fået designet deres egne trøjer. Logoet til trøjerne er tegnet af Jeppe, som er elev på Film, Animation og IT linjen.\nTilmeld dig en af vores orienteringsaftener og hør om efterskolelivet på Øse Efterskole.\nVi har Kaffe og Cookies 😀\nKan du ikke vente så længe er du velkommen til at ringe til Viceforstander Michael Schweigler på telefon 20348505 for at booke en rundvisning.


Baba Yetu; Priser og præstationer; Lyrics\nDecember 23, 2015 Søren Brandt B 0 4\n"Baba Yetu" er en sang af komponisten Christopher Tin. Den blev komponeret i 2005, da videospil designer Søren Johnson, hans tidligere værelseskammerat på Stanford, spurgte Tin at komponere temasang til Civilization IV og blev sunget af Ron Ragin og Stanford Talisman. For sin genudgivelse i Tin debutalbum Calling All Dawns, blev det sunget af Ron Ragin og Soweto Gospel Choir.\nI 2007 blev "Baba Yetu" udgivet af Alfred Music Publishing, og i 2011 blev det omarrangeret af Tin til en SATB a cappella kor med valgfri perkussion akkompagnement.\nDen 5. december 2010 blev det rapporteret, at "Baba Yetu" blev nomineret til den 53. årlige Grammy Awards i "Best Instrumental Arrangement Ledsager Vokalist 'kategori, hvilket gør det den første video game tema nomineret til en Grammy Award. Den 13. februar 2011, blev det annonceret som vinder af sin kategori, hvilket gør det den første stykke musik komponeret til et videospil til at vinde en Grammy Award. På den 10. årlige Independent Music Awards, "Baba Yetu" blev vinderen i "Song Bruges i Film / TV / Multimedia" og "verden beat Song 'kategorier og ved de 2006 Spil Audio Network Guild Awards i 2006 vandt Tin to prisuddelinger.\n"Baba Yetu" er blevet udført på forskellige spillesteder og arrangementer rundt om i verden, herunder Dubai Fountain, Kennedy Center, Royal Festival Hall, Hollywood Bowl, og nytårskoncert af syvogtresindstyvende samling i De Forenede Nationers Generalforsamling .\n"Baba Yetu" har høstet en enorm kritisk respons; over 20 korrekturlæsere har fremhævet temaet på IGN, GameSpy og spil Shark, og det er genstand for talrige blogindlæg og kor udleveringer.\nSangtekster af "Baba Yetu" er swahili sprog-oversættelse af Fadervor.\nForrige artikel Bakunawa\nNæste artikel David Malcolm Lewis


Assenholt tæmmer træet – Trine Ross\nSøren Assenholt: Out of Office: Ex Officio, Bendixen Contemporary Art, Palægade 5, København. Til 9. april, 2016\nSelvom jeg ikke arbejder på et kontor, hvor hver medarbejder skal indskrives i et sindrigt system, så genkender jeg kun alt for godt følelsen i Søren Assenholts centrale installation ’Our Offices Have Hardwood Floors’: Hverdagen er i opløsning, det, der var fast, opløses ikke i luften, som Marx og Engels skrev, men synker ned og opsluges i underlaget.\nPludselig kan man ikke stole på noget, verden vender vrangen ud og man må følge med, så godt man nu kan. Det er foruroligende, men også sært fascinerende – og i Assenholts udgave er det også meget smukt, både udført og at opleve. For han kan forme træet på én gang overbevisende og helt vildt, håndfast og fantasifuldt, fremmedgørende og dog frygteligt velkendt.\nFaktisk kender jeg også mere til de der medarbejdersystemer, end jeg troede. Kravet om forbedring, effektivisering og konstant ’selvudvikling’ hører ikke kun de åbne kontorlandskaber til. En af dem, der tydeligst har sagt fra overfor den slags systemer, er Svend Brinkmann, der da også er kommet med på udstillingen i form af et væghængt portræt.\nOgså Assenholt er klart på menneskets side, han holder med os, uden på nogen måde at udlevere eller se ned på den hårdtprøvede kontorarbejder. Og så har han det, i mine øjne, fornemme, kunstneriske mål, at nedbryde den berøringsangst, der findes overfor (samtids)kunst i alt for store dele af vores samfund.\nTags Bendixen Contemporary Art, Søren Assenholt, Svend Brinkmann, træ.\n« Se Chang!\nHjemme hos Hammershøi »


Jeg bader topløs. Gør det mig til en heltinde? Ja, gu gør det så | Information\nJeg bader topløs. Gør det mig til en heltinde? Ja, gu gør det så\nHold nu op med at begræde de andres kropforskrækkelse og smid den bikinitop. I har én – jeg gentager én – sommer til, girlfriends. Ellers giver jeg også op\nNu har jeg igen haft en sommer i rollen som vulgær, grænseoverskridende og æstetisk forstyrrende. Badesæsonen 2017 blev om muligt mere ensom end den i 2016, og den var ellers svær at toppe, tænkte jeg, da den var forbi, og jeg tomhændet stod tilbage og slet ikke kunne følge med.\nFor igen har jeg, i ene majestæt, turneret de danske strande som topløs. Igen har jeg, før hver dukkert, skullet peptalke mig selv som en anden Femen-aktivist før indtrængning i det italienske parlament. For jeg nægter at tage en top på. I hvert fald lidt endnu.\nOg i sidste uge på Amager strand, da jeg igen under afklædning var gået det sidste skridt længere end min medsøstre, så jeg hende: en relativt kendt dansk klummist og debattør med feministisk street creed. I bikinitop.\nSom jeg stod der, alt for selvbevidst, og skulle vænne mig til det lette træk i nakken, som kommer, når bh’en falder på kvinder med tyngde, og vinden vækkede mine brystvorter af deres vintersøvn, forsøgte jeg at nedstirre hende. Men lige lidt hjalp det. Hun nød tydeligvis sit dyreprint, og intet i hendes kropssprog indikerede, at hun forstod sit bedrag.\nSå jeg bader topløs. Gør det mig til en heltinde? Ja, gu’ gør det så. For børn spørger. Jamen, det gør de! Og findes der noget mere angtsfremkaldende end børn, når de kigger indgående på én, scanner for afvigelser fra den norm, som de jo skal lære, før de kan afvige fra den, og arbejder på en sætning:\n»Hv-hv-hvorfår har du egentlig ikke tøj på?«\n»Nu skal du høre, skat. Det er ikke mig, der ikke har tøj på. Det er din mor – du ved, hende, der prædiker om, at tørklæder er undertrykkende, og at børn nu til dags har et unaturligt forhold til deres krop – der har for meget tøj på, og du kan rende tilbage til hende og sige, at damen med brysterne siger, at hun står med et Sophie's Choice: Smid BH’en, eller ti for altid.«\nEj, det siger jeg selvfølgelig ikke. Jeg svarer:\n»Fordi jeg godt kan lide det sådan.«\nJeg må lyve. For det er snart ikke sandt. Den utrolig dejlige følelse af danskerkoldt vand mod bar hud kan slet ikke opveje til det ubehag, jeg efterhånden føler ved at være den eneste på en strand, der bader uden top.\nAlle kroppe er ikke smukke\nNu sidder I sikkert tålmodigt og venter på det afsnit, hvor jeg skriver om, at alle kroppe er smukke. Det kommer ikke. For det ville jo være løgn i min hals. Alle kroppe er ikke smukke. Hvorfor skulle de være det? De skal jo helst bare virke nogenlunde. Til husbehov.\nOg nogle kroppe har i den forbindelse brug for en handicaprampe og andre tilpasninger. En af de største vildfarelser i den kropspositive bevægelse er forestillingen om, at vi er smukke uanset. For den opretholder jo præmissen om, at det skal en krop være, og fifler bare lidt ved kriterierne. Eller barren, om du vil.\nSå når et firma, der promoverer skånsomme sæber, fotograferer grinende fotomodeller, der bare aldrig er kommet heeelt tilbage efter en tvillingefødsel; eller når en millennium-fotograf med et dobbeltnavn plastrer et Metrobyggeri til med nærbilleder af deller, beskåret så de ligner øøøøørkenlandskaber, og kommer med den påstand, at vi alle er smukke, så er det ganske givet i allerbedste mening, men jeg garanterer dig, at der ikke vil komme mere hud på Bellevue af den grund.\nFor enhver med lidt logisk sans vil da tænke, at det da ikke kan være rigtigt, at kroppen er det eneste i verden, der udelukkende kan være smukt – der findes for helvede grimme blomster.\nSå damer – og klummeskribent med feministisk street cred, jeg kigger især på dig, og jeg ved, at du så mig og mine bryster: Der er altså ikke en central instans, der hejser et flag ved vores strande, når der er en kritisk masse af topløse. Eller alle rigets mænd erklærer med hånden på Kvinde kend din krop, at de solemnly swear aldrig at betragte en kvindes strandbryster som seksuelle, men *HOST* de allesammen er alligevel naturligvis smukke. Der er kun os, der skal gøre det.\nRettigheder tilkæmpes og vedligeholdes hver dag og i praksis. Du må for min skyld have alt det tøj på, du gider, men hvis du mener, at det har en værdi i vores samfund, at en kvindes bryster på en strand bare ... er – og i særdeleshed, hvis der dør træer for, at du kan skrive det – er det bare af med den bikinitop.\nPS: Helgolands kvindeafdeling gælder ikke. Det er safe space.\nAnna von Sperling er kulturjournalist. Klummen er udtryk for skribentens egen holdning.\n24. august, 2017 - 10:15\nJeg forstår - og værdsætter Anna Von Sperlings slag. Jeg tvivler dog på, at kropsforskrækkelsen kan bekæmpes af afklædte forældre alene. Men ingen tvivl om, at det er er ryk i den rigtige retning.\nVi skal have fat i modelbranchen, hvis det virkelig skal batte...\nFlemming Berger, Hans Aagaard og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 10:42\nDet er ikke længe siden det var almindeligt, men er med nye generationer blevet med top.\nDe har truffet et valg og det er vel ok?\nDe, der var med da, føler måske nu, at det for egen comforts skyld er godt med støtte af en overdel.\nDet lange indlæg er Guds spildte ord på Ballelars og emnet forældet.\nInspireret af navnet kan man jo spørge hvorfor indlæggeren har ballerne inddækket?\nChristian De Thurah anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 11:31\nTorben Knudsen, jeg vil lige hjælpe dig på sporet. Artiklen handler om den stigende angst for at vise sin krop. En stigende utilfredshed med sin egen krop, affødt af, at man kun ser formfuldendte modeller i det offentlige rum. De unge mangler "rigtige mennesker" at sammenligne sig med, og derfor har de en opfattelse af, at deres egen nøgne krop ikke er god nok.\nDu kan sikkert nu se, at emnet er yderst relevant og ikke forældedet, at det ikke handler om komfort og "et valg", når man forstår sagens alvor. I modsat fald, får du ret i, at artiklen virkelig er som Guds spildte ord på Balle-Lars. Det betyder som bekendt ikke, at det nødvendigvis er ordene det er galt med, det kan jo også være Balle-Lars der er forstokket ;-)\nHans-Micael Søndergaard, Flemming Berger, Lise Lotte Rahbek, Michael Bonnesen, Hans Aagaard, Bjarne Bisgaard Jensen, Hans Larsen, Niels Duus Nielsen, Michael Friis og Randi Christiansen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 11:48\nHep hep hep anna, sæt brysterne fri - og numsen, penissen og bollerne - lad os ganske enkelt sætte kroppen fri. Men jeg er bange for, at slaget er tabt. Jeg havde en paradisisk sommer in my birthdaysuit i hippiekollektiv i 1970 og en ditto 10 år senere i de svenske skove, og har, indtil jeg som voksen forespurgte hos hannerne, troet, at det også for deres vedkommende var helt aseksuelt. Nope, de var bare bedre til at udvise passende pli og til at gemme evt begejstring til det private rum. Hvad der for mig endeligt afgjorde sagen om nøgenhed i det offentlige rum var, da jeg i startfirserne var på stranden med min kæreste og vores fælles gode - i øvrigt både intelligente og veluddannede ven - og konversationen for sidstnævntes vedkommende foregik med blikket fast rettet mod min nydelige barm.\nSkal vi så ligefrem tilbage til burkalignende tilstande for at kunne være i fred for upassende seksualitet, måske ligefrem utilsløret liderlighed?\nVed den søde gud nej, og hold endelig stand så længe du kan, men de glade hippietider er desværre forbi, og den neoliberale konkurrencestat vinder stadig mere terræn. Lad det snart være dens svanesang.\nHvad pornoens frigivelse ikke lykkedes med er til overmål lykkedes for yuppietrenden og den snigende kapitalisering af alt herunder kroppen. Vi fik en kort lille pause, hvor vi forsøgte at indføre kærlighed, fred og frihed i vore hjerter. Det er et meget ambitiøst projekt, som der ikke er den store lydhørhed for. Tag selv systemit prøven : har du forsvaret dit liv og din frihed, eller hvor og hvor meget er du gået på kompromis, og har solgt din sjæl til konkurrencestatens tyranner? Vær nu helt ærlig.\nOg en brystholder på stranden er vel heller ikke det værste kompromis, man kan indgå, selvom det signalerer overgivelse til klaustrofobisk, kapitalistisk pornoficering af kroppen.\nForetag den nådesløst ærlige magtanalyse og kom så ind i kampen med at vælte kleptokraterne så livsglædens frie leg kan indtage tronen i stedet for den nuværende tilbedelse af guldkalven. Ellers er det løn som forskyldt, og du må vælge om dit strandliv skal fortsætte med paranoia patterne fængslet i bh'ens stramme bånd eller sættes fri.\nEt lille forsvar for bh'en er dog, mener jeg, at brystet er en ret erogen zone for både mænd og kvinder, hvorfor det giver mening at tildække det. Men igen, det er et spørgsmål om vane. Og her har diverse interessenters 'grooming' af den offentlige mening afgørende betydning. Fx ved vi jo alle, at i dronning victorias tid blev selv klaverbenene klædt på.\nViggo Okholm, Christoffer Pedersen, Jeppe Lykke Møller, Hans Aagaard, Bjarne Bisgaard Jensen, ingemaje lange og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 12:22\nJuhuu. Nu går jeg sgu i svømmehallen uden badebukser. FREEDOM!!!\ningemaje lange og Randi Christiansen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 12:30\nDet er trods alt ikke så mange år siden, at et par generationer af skønne danske kvinder hver sommer drog ud til strandene, og som den naturligste ting i verden smed deres BH, en trend skabt af den spirende kvindefrigørelse i begyndelsen af 1960`erne, og med fuld gennemslagskraft fra 1969, da vi som det første land på kloden ophævede alle forbud mod billedpornografien.\nKvinderne elskede det, især fordi de først og fremmest pludselig kunne gøre det, uden at blive anholdt for blufærdighedskrænkelse, uden at blive set ned på som billige ludere, uden at skulle stå til regnskab for andre end dem selv, men i sandhed også fordi de dybest set elskede at se os mænd sluge dem med øjnene, når de åbenbarede deres herligheder.\nNarcissismen blomstrede hos kvinderne som vilde roser i naturen, lykkelige som de var over, at vi mænd ikke længere kunne tyrannisere dem med floskler om dyd og moral, og diktere dem hvad de skulle bære af tøj på kroppen for at være en anstændig kvinde, også fordi mændene selv farede rundt med store buler i mini-badebukserne, og stirrede lystent på alle mulige andre kvindekroppe end lige netop konen og kæresten.\nHykleriet og dobbeltmoralen hos mændene havde trange kår dengang, men nu går det ganske godt igen med at diktere rigtig mange kvinder, hvordan de skal tage sig ud i det offentlige rum af hensyn til ægtemandens eller faderens ære, alt imens de selvsamme mænd som den naturligste ting gerne svømmer rundt og glor på ukendte halvnøgne kvinder på stranden eller i svømmehallen, når bare det ikke er deres egen kone eller kæreste eller datter.\nKvinderne er livets salt på denne jord, en vidunderlig skabning, der altid bør anerkendes som en ligeværdig partner for alle mænd i ethvert civiliseret samfund, for hun føder vores børn, ammer dem, passer dem, giver kærlighed, tryghed, nærhed, varme, ja, kort sagt er hverken mænd eller børn en skid uden kvinderne, og dèn indstilling er i hvert fald hvad jeg har lært af kvindefrigørelsen i Danmark gennem de sidste 50 år.\nDerfor foreslår jeg ærligt og oprigtigt, at Anna von Sperling til næste sommer arrangerer en festlig ”Kvindernes topløse dag”, hvor tusinder af kvinder skal forsamles på strandene og smide deres BH for at markere for hele verden, at her i Danmark har kvinderne ret til at lufte deres skønne bryster i fuld offentlighed, fordi vi elsker ligestillingen, og hvis ikke mændene kan tolerere dèt, ja, så kan de bare skrubbe hjem til dem selv og gokke den af i ensomhed.\nLuk munden på alle de hykleriske og dobbeltmoralske idioter.\nAnnette Månestjerne, Viggo Okholm, Hans Aagaard og Frank Hansen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 12:34\nNej, du gør ej, Thomas.\nDu er som resten af befolkningen bange for er du er den eneste med en uperfekt krop. Så det tør du slet ikke. Du er bange for at vi andre bemærker, og griner af, din lille skæve pik, og at din ene nosse hænger lavere end den anden.\nChristoffer Pedersen, Hans Aagaard, ingemaje lange og Randi Christiansen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 12:45\nFor mit eget vedkommende er jeg godt tilfreds med, at både kvinder og mænd nu igen er begyndt at dække alle elendighederne til.\n24. august, 2017 - 12:47\nHaha, så hvad med til en begyndelse at sætte bevidstheden fri. Så følger kroppens frisættelse helt naturligt. Og måden at sætte bevidstheden fri er gennem opmærksomhed. Og siden det nu er blevet så moderne med mindfullnes, har vi måske en chance?\n24. august, 2017 - 12:52\nTino, det hjælper intet at skjule elendighederne, tværtimod må der lys og luft til den indeklemte livsglæde, som den neoliberale konkurrencevampyrstat suger alt liv ud af og kapitaliserer til egen vinding. Det er en syg, livsfarlig forbrydelse mod livet, som menneskeheden i al sin uvidenhed tillader.\nHans Aagaard, Bjarne Bisgaard Jensen, Hans Larsen, Kim Øverup og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 12:58\nHvor er kvinderne? Bortset fra Randi er det kun mænd, der kommenterer. Selv vil jeg erklære mig inhabil, da jeg er en gammel gris, der ikke kan se et par velformede kvindebryster uden at blive opstemt. Så selvfølgelig beklager jeg udviklingen, og støtter derfor fuldt ud Anna von Sperlings kamp.\nPoul Sørensen, Flemming Berger, Christoffer Pedersen, Jens Kofoed, Hans Aagaard, Torsten Jacobsen og Randi Christiansen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 13:49\n"Jeg en dag i Snekkersten så en badedragt, den var på en tjørnegren hen til tørre lagt.\nOg i drømme sank jeg hen ved at tænke på, hvad der være ku' i den, den var lyseblå.\nJeg blev rød, ja jeg blev gloendes ved at se den badedragt\nmen så så jeg, det var min kones, og så var det hele ødelagt."\n(Årets vise i Tivoli Varieteen 1915)\nDer er intet nyt under solen mine herskaber, grevskaber og klædeskaber, og agurketiden er fortsat en årligt tilbagevendende begivenhed ... ;o)\nJohnny Winther Ronnenberg, Flemming Berger, Christoffer Pedersen, Tino Rozzo, Hanne Ribens og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 14:30\nPointen i Sperlings artikel er i mine øjne hendes angreb på "alle kroppe er smukke"-vrøvlet. Gu er de ej, og det er slet ikke det, det handler om. Den massive stigning af antallet af plastikkirurger og andre kropsdekoratører har ført til et had til (eller en flovhed over) den naturlige krop med alle dens fejl og mangler. Det er DET, der skal bekæmpes, så tykke eller fladbrystede kvinder ikke risikerer offentlig udskamning, når de viser sig uden døre.\nAllerede PH sagde til dem, der forlangte skønhed: "Synes De selv, De er smuk?"\nNiels Duus Nielsen, Ole Henriksen, Flemming Berger og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 14:33\nÅbent spørgsmål: Er denne ulykkelige puritanisme ikke allermest et produkt af et massivt amerikansk mediebombardement.\nFlere og flere bevæger sig rundt på youtube, netflix, facebook og alle de andre netsteder, der er hvor man hverken må vise bryster eller sige neger. Stille og roligt parallelforskydes forløjede amerikanske tabuer til Skandinavien. Og sådan bliver vi langsomt til små Kansas-kloner.\nPeter Risum Isachsen , Flemming Berger, Michael Bonnesen, Hans Aagaard, Bjarne Bisgaard Jensen, Hans Larsen, Frank Hansen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 16:25\nBør vi ikke tage bare lidt hensyn til hinanden?\nHvis din krop trænger til "lys og luft", behøver det vel ikke at være i selskab med andre - og da slet ikke nogen, du overhovedet ikke kender.\nHvis du insisterer på at flashe dine intime kropsdele offentligt, selvom det er ubehageligt for andre at se på, har du for alvor tilsidesat almindeligt hensyn.\nJørgen M. Mollerup og Randi Christiansen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 16:43\nHer i Barcelona er det helt normalt, at de lokale kvinder er topløse på stranden. Interessant nok er de efter min vurdering mindst lige så kropsbevidste som danske kvinder, men det får dem ikke til at beholde bikinitoppen på. Går man i svømmehallen derimod, vil man finde langt mindre fælles nøgenhed i omklædningsrummene her end i Danmark. Det er ikke så ligetil ;)\n24. august, 2017 - 18:44\nJeg kan godt lide bryster, og det har jeg kunnet siden jeg var ganske lille. Frem med dem! Og en trøst til de bornerte (eller hvad det nu er, der trykker folk): Det er trods alt ikke det primære reprodutionsudstyr.\nSvend Erik Sokkelund anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 19:19\nAnna von Sperling prøver at vride den trend rundt, der nu i lang tid har handlet om, at 68'ernes frivolitet skulle stækkes, så moderne piger kunne passe hus og hjem og bil uden at være undertrykte, Pigerne vil helst være anstændigt påklædte, have 12 af hver, og kunne servere for hele den pukkelryggede.\nKvinderne er på vej tilbage.\n24. august, 2017 - 20:26\nTak til Anna for sparke lidt til bornertheden der har haft sin renæssance gennem de sidste tyve år, den kan vi godt undvære.\nGennem 70 - 80'erne kørte tog konen og jeg ungerne med til Hundige strand for at bade og vi havde sgu ikke noget badetøj med og det var der mange andre der heller ikke havde. Men ja det skete at hanhundene cirklede om os og hvad så ;-)\nFlemming Berger, Svend Erik Sokkelund og Hans Larsen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 20:55\nNå for pokker.. og jeg som troede, at strandene efterhånden var forbeholdt ungdommens spændstighed. Der tager jeg åbenbart fejl.\nSå.. hit med sommervarmt strandvand, så skal jeg såmænd gerne klæde mig solidarisk. Jeg kan kun håbe på at Tino holder sig hjemme i sikkerhed.\nPS. Info om toppe, behå'er, patteposer og hvad de nu ellers kaldes: De er ubehagelige at have på. DERFOR er det rarest at være uden.\nJohnny Winther Ronnenberg og Randi Christiansen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 21:03\nNybonertheden - er den ikke en naturlig, men trist følge af kameraer allevegne og dertil hørende websites, Photoshoppede supermodeller og den mere kødelige (og kostbare) skønhedsindustri?\nHvis intellektet blev dyrket tilsvarende...\n24. august, 2017 - 21:18\nJeg synes damerne selv må gøre hvad de vil med attributterne på stranden.\nSynes måske der er mere plan i at flashe et par flotte faste attributter end et par rynkede hængebabser :-)\n24. august, 2017 - 21:22\nOg tænk engang, på ludvig d 14's tid eller deromkring var damemoden den frimodige at fremvise kvindens nøgne bryster på overdådige kjoleskruds brystbaldakiner. Så hvad er det, man siger : menneskets mest erotiske dele er hjernen og fantasien.\nPas på den adfærdsprogrammering, som stjæler tid og penge.\nNiels Duus Nielsen, Johnny Winther Ronnenberg og Christoffer Pedersen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 21:37\nSig mig... er der da noget unaturligt ved rynker, eller lider du også bare af den udbrredte misforståelse, at du har ret til at bestemme hvordan andre mennesker må ældes?\nNiels Duus Nielsen og Klavs Hansen anbefalede denne kommentar\n24. august, 2017 - 21:47\nPersonlig har jeg det sådan at hvert enkelt menneske skal havelov til at gå klædt som man vil og afklædt, hvis det er ønsket. Men samtidig har vores samfund stadig nogle grænser omkring blufærdighed, som alle skal overholde og vel i grunden får ind med modermælken så snart den kønslige interesse dukker op. Børn skal vide hvordan man får børn, men børn må ikke se de væsener som kan avle børn i tilstande som gør dem i stand til det. Voksne kvinder kan gå i panik hvis de ser en mand vise en "voksen" penis frem og politiet tilkaldes Der er mange paradokser i vores liv og moral.\nMen jeg vil påstå at ubehaget ved evt. at se nøgenhed er den enkeltes problem og ansvar, men til gengæld skal ingen kvinde7 mand presses til at vise mere af sin krop end vedkommende har lyst til\nSå kvinder som har lyst bad topløs hvis det er rigtigt, men vær ikke forarget på dem, som ikke ønsker det.\n24. august, 2017 - 22:05\nDet er sikkert mig, der er noget galt med!\nDet startede med udtrykket street creed, som jeg aldrig er stødt på tidligere. Er jeg den eneste læser, der befinder mig i denne tilstand af sproglig afmægtighed?\nJeg har naturligvis slået udtrykket op efterfølgende og fundet lange forklaringer, jeg ikke har orket at gennemlæse. Jeg forstår stadig ikke udtrykket.\nAf samme grund har jeg ikke fanget artiklens fortsættelse: hvad er forbindelsen (eller manglen på samme?) mellem feministisk street creed og bikinitop???\nOg hvad er det for et dyreprint, der pludselig kommer i den efterfølgende sætning:\n”Hun nød tydeligvis sit dyreprint, og intet i hendes kropssprog indikerede, at hun forstod sit bedrag.”??? Jeg forstår ingenting. Og det er sikkert stadigvæk mig, der er noget galt med…\nEfter endt læsning har jeg måttet give fortabt: jeg forstår ikke artiklens sikkert udmærkede pointer, men jeg er da i øvrigt positivt stemt overfor såvel topløs badning som nøgenbadning i øvrigt. For alle køn og aldre.\n24. august, 2017 - 23:00\nAbsolut intet unaturligt i rynker. Jeg ejer selv adskillige af dem. Heller ikke unaturligt et han væsen i den seksuelt aktive alder synes et par gode spændstige bryster pynter mere end nogen der ser pænere ud i en top.\nJeg synes også en mand med hængemave og bittesmå badebukser mangler lidt selvforståelse og pli.\nFor min skyld måtte man godt færdes nøgne hvis nogen har lyst til det.\n24. august, 2017 - 23:02\nVi skal alle have lov at klæde os eller undlade at klæde os som vi vil. Problemet er mediernes/reklamesøjlernes massive fokus på den slanke krop og samtidig den kropsforskrækkelse som er tilstede. Som slut 80'er barn, kan man undrer sig over at for en generation siden, var det meget mere normalt at være topløs som kvinde. Hvad er der sket siden det er gået den anden vej? Er det kapitalismen og dens værdier som har sejret?\nJeg vil dog sige at i min verden er kropsforskrækkelse på tilbagetog. I Århus har vi flere og flere vinterbadere og her om sommeren er det min oplevelse at flere bader nøgne. Her taler vi ikke topløs, men bare nøgne. Jeg oplever en modbevægelse mod kropsforskrækkelsen.\nDet kan os bare være at jeg opholder mig i områder hvor det er sådan og at resten af landet er fanget i denne kropsforskrækkelse!?\nI Jomsborg Vinterbadeklub med vores 9500 medlemmer er det fryd at se alle de unge og gamle med kroppe i alle størrelser og udformninger. Som min kæreste siger, så gør det at man lige får det hele ned på et andet niveau. Som at: Vi er alle bare mennesker med kroppe som er perfekte i deres mangel på perfekthed.\nMen igen så kæmper vi mod et mediebillede, som forvrænger folks syn på deres kroppe. Og så længe det foregår så vil flertallet formentlig bukke under for dette kropssyn, og vi vil være en minoritet som bader nøgne. Ikke for at være naturister, men bare fordi at det synes vi er dejligt og at badetøj egentligt klæber så ubehageligt mod kroppen sådan en halv kold sommerdag når man har været i vandet.\nHP: Vi er nogle hvor det er rimeligt normale ord og en del af nutidens ordforråd. Man kan gætte på at hun referer til den nyeste bølge af feminisme, hvis du har hørt om denne?\n24. august, 2017 - 23:41\nMin kære Henrik Plaschke, det er ikke underligt hvis du er forvirret, det hedder nemlig ikke "street creed", som der står i klummen, men "street cred", som er sådan en slags sammentrækning, der står for "street credit" eller "street credibility", der er en slags forklaring her:\n25. august, 2017 - 00:00\nShit, du kom mig i forkøbet, med en fyldest gørende forklaring. Street cred herfra ;-)\n25. august, 2017 - 01:50\nJo tino, men nu er det jo ikke os alle, der har en privat strand at bade fra. I tisvilde er der naturiststrand og hvor ellers ved jeg ikke. Det er bare dejligt at være nøgen ved vandet, hvis man ellers kan overvinde sin generthed.\n25. august, 2017 - 02:30\nJa, Anna von Sperling, jeg drömmer mig også tilbage til dengang i de ligeglade tressere...\n25. august, 2017 - 09:53\nDet undrer mig lidt at alle taler om 60'erne og 70'erne. Jeg snakker om 90'erne. Det var da normen i min ungdom at kvinder var topløse. Og jeg kan faktisk ikke helt sætte fingeren på, hvornår det ændrede sig.\n25. august, 2017 - 14:07\nAnna, kan du måske nærme dig, om det var i start-midt eller slutfemserne? Der er tale om en kompleks årsagssammenhæng, men den overordnede socioøkonomiske trend bevægede sig i firserne væk fra den naturlige tilstand, som var idealet for hippierne til neoliberalisternes kup mod fællesejet,\nhvor en milepæl i konkurrencestatens forbrugeristiske relation til mennesket og dets omgivelser blev markeret tydeligt med de finansielle dereguleringer, som skete i ly af murens fald. Jeg mistede som sagt min uskyldige nøgenhed i løbet af firserne, og at det først er nu, at frigjorte kvinder som dig oplever, at det ikke er særlig comme il faut at være topløs på stranden - bortset fra fx i barcelona - er et tegn på udholdenhed ifht at ville den naturlige tilstand. Mode siger meget om verdens miljø-og socioøkonomiske tilstand, og den herskende neoliberale konkurrencestat er så langt fra den naturlige tilstand af fred, vi jo dybest set ønsker, som tænkes kan.\nBjarke Hansen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n25. august, 2017 - 17:21\nAnna: Din 'og jeg tomhændet stod tilbage og slet ikke kunne følge med' er et CV Jörgensen citat (fra 'Tidens Tern'). Og det er min bemärkning også ('Sidder på en bombe i et S-tog\n& drømmer mig tilbage til dengang i de ligeglade tressere hvor blomster var symboler\npå de samme ting som bomber er idag ', Senior og sön, fra Solgt til Stanglakrids).\nJeg havde håbet du, i det mindste, kunne fange den. Suk.\nMen i övrigt: Ja, mere sol på tutterne.\n25. august, 2017 - 17:33\n25. august, 2017 - 09:53,\n- det kan jeg. Det ændrede sig i 00-erne, hvor borgerligheden steg, anstændigheden ligeså, tilbage til familieidyllen, gulstensdrømmen og den dobbelte carport, At gå topløs ansås ikke for foreneligt med at holde sammen på et ægteskab. Ligesom de gamle 'mormorcykler' kom på mode, så længtes moralen tilbage efter mormors.\n25. august, 2017 - 19:13\nDet siger da sig selv.\n25. august, 2017 - 22:09\nJeg er rystet over at folk ikke kan lade vandet op ad et træ eller i en busk ved et musik arrangement uden at deres privat dele ender i et og andet sex galleri....\n- Det er fint nok at nogen bader topløs, jeg var lidt nervøs for hvordan det ville påvirke mig for 45 år siden da jeg var 14 år... men det var ikke egentligt ikke noget problem.... :-)\n26. august, 2017 - 11:06\nJeg går ind for ligeberettigelse mellem kønnene, men på min agenda står ikke, at denne kamp vindes ved, at jeg render rundt topløs på strandene. Snarere vinder jeg kampen ved, at jeg SELV bestemmer, hvad jeg har lyst til at iklæde mig på stranden.\nNu har jeg levet så længe, at jeg godt kan huske tilbage til den lyserøde tid, hvor alle uden problemer badede nøgne sammen efter gymnastik og gik topløse på stranden. NOT. For den tid, har aldrig eksisteret (måske lige med undtagelse af de film, vi ser fra 60'er opgøret fra et eller andet elitært kollektivt sammenhold et eller andet sted). Det er en myte, der skamrides for tiden.\nI min folkeskoletid, for uhyggelig mange år siden - var pigerne lige så blufærdige som nu, hvilket resulterede i, at enten gik man i bad sammen efter idræt - eller også havde man slet ikke idræt. Og tro mig, der sad mange piger på bænken med evig menstruation.\nKropsbevidstheden var dengang også udtalt - og alle piger var meget bevidste om, hvem der var indenfor og hvem der var udenfor - især dem udenfor.\nOg på en måde kan jeg godt forstå det - i en følsom teenagetid ændrer kvindekroppen sig forskrækkeligt voldsomt og ligeså gør hankønnets blik på den.\nI vore dage er det endnu værre; der er kameraer overalt og gør du det mindste fejltrin - eller ser lidt for anderledes ud - risikerer du at havne på et kamera - og måske endda blive udskammet på nettet (f.eks. i denne klamme Facebook gruppe, hvor alle medlemmer burde retsforfølges for chikane og personforfølgelse). Og for at undgå dette, er der faste regler for dit udseende - skarpt dikteret af en anorektisk modebranche.\nDet er fandeme synd!\nJeg forstår din kamp mod hykleriet, men pas på du ikke selv bliver en hykler.\nEllers havner vi jo bare ud i at burka og niqac afklædningsforbuddet bliver udvidet til at omfatte bikinitoppen - for at sikre danske kvinder mod undertrykkelse, forstås.\nMarie Jensen, Anders Sørensen og Randi Christiansen anbefalede denne kommentar\n27. august, 2017 - 12:32\nSom tilflyttet 'amagerkaner' med bopæl på hjørnet af Saltværksvej og Kastrupvej til udgangen af 2007, blev jeg noget forbløffet over Anna von Sperlings beskrivelse af, hvor 'normalt' det var for kvinder i alle aldre, størrelser og faconer at bade og solbade topløst på Amager Strand i 1990-erne.\nDet er selvfølgelig min fejl, at jeg ikke dengang kunne få øje på dem, når jeg med mine usikre gammelkoneskridt vaklede den lille kilometer ned ad Saltværksvej til Amager Strandpark for at fordøje søndagsfrokosten og nyde udsigten over sundet til Barsebäck med en is fra kiosken på den nordre side af kommunegrænsen, hvor sandstranden lå, for ikke at tale om udsigten til Badeanstalten Helgoland, før denne blev revet ned og genopført på 'Den blå Lagune' i det herrens år 2008.\n27. august, 2017 - 20:40\nDet er sjovt hvad folk husker og glemmer, fra en fortid der ikke så langt tilbage. Selv i 91 var frisindet en del større end det virker i dag. Min eks kæmpede voldsomt med vægten gennem alle årene op på den tid ville hun gerne dyrke gymnastik igen, men hun vidste godt ,at hun ville få svært ved at tage sig sammen til at komme af sted, så jeg indvilgede i at gå til aerobic sammen med hende.\nSå det gjorde vi så! Det var et lille bitte sted i den gamle del af København. og omklædnings faciliteterne var for at sige det mildt beskedne med kun to brusere i hvert omklædningsrum. Da vi var dagens sidste hold så besluttede konen sig for at da jeg var den eneste mand, så kunne hun ligeså godt gå i bad og klæde om i herrernes omklædningsrum, så det gjorde vi. Da instruktøren opdagede det fangede instruktøren mig en dag og spurgte om hun måtte gøre det samme, jeg lod konen træffe afgørelsen og hun sagde god for det, så resten af sæsonen gik jeg i bad med en fremmed kvinde ;-)\nSå det berømmede danske frisind levede trods alt stadig der og nej det kom der ingen heftige trekanter ud af det, den slags er vist forbeholdt porno stjerner ;-) Det var bare en rationel handling i forhold til situationen og mere var der ikke i det ;-)\n27. august, 2017 - 21:42\n@Johnny Winther Ronnenberg,\n27. august, 2017 - 23:17\nI min skoletid i 60'erne og 70'erne skulle alle da bade efter gymnastik. Først gik vi efter hinanden igennem en syv otte varme brusere og så til sidst ind under den kolde, hvor et længere ophold blev sikret af gymnastiklærerinden, som stod udenfor og holdt øje med tidsforbruget. Hvordan man klarede det kolde gys? Ved at hoppe.\nDet var ikke så slemt, som det kan lyde. Men det var slemt, når nogen ville tørre sig i ens håndklæde, før man selv havde benyttet det.\nNår AvS nu undrer sig over, at vi, der kommenterer topløshed, taler om 60'erne og 70'erne, må det skyldes hendes unge alder. Hun har ikke oplevet den tid. At der åbenbart blev hældt gammel vin på nye flasker i 90'erne, bemærkede vi gamle så ikke.\nRandi Christiansen og Grethe Preisler anbefalede denne kommentar\n28. august, 2017 - 15:20\nJeg glemmer ikke min fars ansigtsudtryk, da han i sådan ca 67 så mig som 15 årig iført en på den tid topmoderne indisk lilla skjorte, som var noget gennemsigtig. Det var direkte op og tage tøj på ...\nJohnny Winther Ronnenberg anbefalede denne kommentar\n28. august, 2017 - 18:23\nOK - jeg har en tilståelse,\nI sommeren 1991, mens jeg endnu boede i gä-afstand fra Amager strand, så jeg en søndag eftermiddag på græsset ved Femøren et par muntre ungersvende, der havde smidt alt tøjet, spændt et net ud mellem et par stænger og bevæbnet sig med hver sin ketsjer og en håndfuld fjerbolde, som de hoppende og dansende skiftedes til at slå frem og tilbage mellem sig hen over nettet. Den ene af de to ungersvende var særdeles veludrustet under bæltestedet, hvilket fik et par smådrenge i badebukser til at stoppe op og højlydt kommentere synet af hans maskuline attributter i fri dressur.\nMen ellers var der, så vidt jeg erindrer, ikke andre på Femøren den eftermiddag, som stoppede op for at give deres besyv med om forestillingens underholdningsværdi ... ;o)\nRandi Christiansen og Johnny Winther Ronnenberg anbefalede denne kommentar\n28. august, 2017 - 19:54\nJeg har boet tæt ved Amager Strand siden 1996. Nu kom jeg ikke meget på stranden, så måske er mine observationer ikke dækkende, men jeg erindrer ikke, at den topløse tilstand var fremherskende i det årti.\n29. august, 2017 - 01:44\nFy Grethe, du er en gammel gris ligesom mig ;.)\nMen måske er det sundt at vi ind imellem kigger tilbage og ser på os selv og vores tid, jeg tror, nej jeg ved, det giver os os nye indsigter.\nEn af de gode ting ved at blive gammel er vist, at vi reflekterer over verdenen for tusinde gang, både det gode og det onde, hvis vi kan give det videre til børn og børnebørn så har vi vist udtjent vores værnepligt ;-)\nJeg personligt har kun kun et råd at give videre, vær det bedste du kan være, overfor konen, kællingen, madammen og ungerne ;-)\nHvis man med sindsro kan sige det, så har man ikke fejlet helt, jeg håber, jeg selv kan bestå den test, men jeg tvivler ;-)\n29. august, 2017 - 06:32\nMan skal jo lære så længe man lever Johnny, og man bliver desværre ikke yngre med alderen ;o)\n29. august, 2017 - 07:00\n"But I was so much older then. I'm younger than that now."\nRandi Christiansen og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n29. august, 2017 - 16:49\nGrethe, tak for at dele dette sjældne syn af hankønnet i fri leg.\nI min hippieungdom var det almindeligt blandt unge mænd at bære en 'longi', et klæde bundet om hofterne, efter nær-og fjernøstligt forbilede, og jeg har altid tænkt, at det kunne sammenlignes med at smide bh'en. Sæt numsen fri - nudisternes motto.


Rhodos til Anafi færgeservice – Færger fra Rhodos til Anafi\nHjem / Europa / Kykladerne / Anafi / Rhodos til Anafi færge\nRhodos - Anafi er en af vores travleste ruter - afgange bliver hurtigt udsolgt i travle perioder.\nRhodos - Anafi færgeselskaber\nRhodos Anafi færgeruten forbinder Dodekaneserne med Kykladerne. I øjeblikket er der kun 1 færgeselskab, som sejler på denne færgerute, Anek Lines. Der er op til 1 afgange Uge med sejltid fra ca. 20 timer 25 minutter.\nSejltiden og hyppigheden for Rhodos Anafi færgerute kan variere fra sæson til sæson, så vi vil råde dig til at få den seneste information via vores billetsøgning.


Skrivunder.net - Underskrifter - Giv de samme rettigheder til elever og forældre i specialtilbud, som elever i almene klasser !\nJeg har en søn i specialklasse, og gerne selv vil bestemme om han må blive hjemme\nJette Modeweg (Ørsted, 2021-01-10)\nJeg vil have et valg\nMaria Peuker (Esbjerg , 2021-01-10)\nFordi jeg selv har et barn i special klasse og som skal i skole, men da jeg er i højrisiko har jeg valgt og beholde hende hjemme i samråd med skolelederen.\nNancy Larsen (Torrig L, 2021-01-10)\nJeg synes,at det er helt utilstedeligt, at min søn skal sendes afsted og udsættes for smitte, når andre børn skal blive hjemme. Jeg mener, at han (og vi som familie) herved udsættes for diskrimination og det er voldsomt forkert. Ikke alle børn med en diagnose kommer fra en socialt belastet familie - vi er fuldt ud i stand til at have vores søn hjemme og undervise ham, mens landet er lukket ned!\nSigne Wasniowski (Esbjerg, 2021-01-10)\nJeg mener, at vi som forældre, har ret til selv at vælge om vores børn skal i skole eller ej. Der bør ikke være forskel på børn i specialklasser/skoler og almen.\nHanne Hjort (Skanderborg, 2021-01-10)\nHar selv barn i special klasse\nLouise Petersen (Slangerup, 2021-01-10)\nJeg støtter det frie valg! At få ulovligt fravær for at udvise samfundssind og passe på hinanden er helt ude i hampen!\nEster Høj (Kalundborg , 2021-01-10)\nJeg har et barn med autisme og adhd på specialskole i Sønderborg kommune.\nHan får pt. hjemmeundervisning, med tilladelse fra skolen, da vi er i risikogruppen og skolen ser individuelt på den enkelte elev og familiens ressoucer og møder dem hvor de er. Har man set et barn med diagnoser, har man set ÉT barn med diagnoser. Ingen børn er ens.\nAnna Christensen (Sønderborg, 2021-01-10)\nAlle bør have samme rettigheder\nMie Wigen (Næstved, 2021-01-10)\nHar en søn på 14 år med aspergers, der går på specialskole. Hvis vi holder ham hjemme, får han ulovligt fravær. Vi kan godt undervise ham hjemmefra.\nTania Andersen (Sakskøbing, 2021-01-10)\nJeg på pga jeg selv har en søn, som nu skal i skole. Og dette kan han ikke selv forstå, da man man skal passe på alle andre bare ikke de specielle børn.\nHelle Bisp (Rødekro, 2021-01-10)\nJeg er enig i at vores børn skal have samme rettigheder\nMaria Rosenlund (Skibby , 2021-01-10)\nFordi at vi skal have et valg som forældre, h ad der er bedste for vores børn i denne mærkelige situation\nNanna Lyholm (ODENSE s, 2021-01-10)\nJeg selv har et barn i sådan en klasse.og det ik iorden de ikke er i samme situation.....\nJan Olsen (Humlebæk, 2021-01-10)\nJeg skriver under, fordi jeg som special pædagog er vidnede til hvad det gør ved mine elever, og deres familier, at vi som samfund ikke respekter og anerkender dem, og behandler dem anderledes, fordi de har nogle andre udfordringer end de "normale" familier\nLitta Arndt (Fredericia, 2021-01-10)\nDet er ikke ok at der forskelsbehandles på den måde. Speciel børn har lige så meget krav på omsorg og beskyttelse som andre\nMathilde Guldberg (Vinderup, 2021-01-10)\nFordi min søn selv går i specielle klasse og syndes det træls han skal i skole under den her lock down .han kan godt undervises hjemme\nCharlotte Andersen (7620 lemvig , 2021-01-10)\nDe børn er ikke anderledes end andre fordi de har behov for at gå i en speciel klasse. De skal behandles på lige fod med alle andre.\nTorben Petersen (4840 Nørre Alslev, 2021-01-10)\nJeg er mami til et special skole barn💔\nKarina Henriksen (Brønshøj, 2021-01-10)\nJeg har en datter på 16 år som går på special skole i Langå ( Randers ) hvorfor udsætte dem hvis de sagtens kan klare opgaverne hjemme ! Ens for alle er min holdning !\nPoul Poulsen (Tånum, 2021-01-10)\nJeg skriver under fordi jeg selv har et barn i et autismetilbud. Da jeg selv er lærer og hjemsendt, kan det sagtens lade sig gøre at han modtager hjemmeundervisning. Han skal til eksamen til sommer og har derfor brug for ro til at træne sine eksamensopgaver. Hjemmet er trygt og forudsigeligt for ham og jeg vil som forældre kunne opretholde hans trivsel. Jeg synes vi forældre med ressourcer til at varetage hjemmeundervisning er blevet frataget valget i forhold til, hvad der er bedst for vores børn. Det er trods alt os der er eksperterne i, hvad der er bedst for dem. Det skal give mening. Det gør det ikke at alle specialelever bliver generaliseret. I denne Coronatid, hvor der ofte i forvejen er en anderledes hverdag for nogle af børnene, med vikarer og udfordring i forhold til personale ressourcer, vil de have bedre af en forudsigelig og tryg hverdag hjemme. Der er fuld forståelse for de forældre der ikke har mulighed for at tilbyde dette samt de børn der er afhængig af skoletilbuddet.\nAnnika Duvier (Dannemare , 2021-01-10)\nJeg skriver under fordi jeg slet ik syndes det okay at os i specialskoler skal afsted når alle andre har hjemme undervisning\nEmma Rosenlund (Skibby , 2021-01-10)\nJeg har en dreng der er autist og går i special klasse. Han har svært ved at han skal afsted når andre ikke skal, han er i ligeså stor smitterisiko som andre, hvorfor skal han være forsøgsdyr ?\nLisa Madsen (Jerslev Sjælland , 2021-01-10)\nHar en søn i special klasse og er ikke tryg\nAnette Haurum Egedal Bentsen (Solbjerg, 2021-01-10)\nDet skal være frivillig om man vil sense sit barn i specialklasse og ikke et krav\nWinnie Kohsel (Vinderup , 2021-01-10)\nDet er uansvarligt!!\nAnita Krøis (Århus v, 2021-01-11)\nDet er urimeligt, at det ikke er ens for alle.\nMariann C. Stenz (Søborg, 2021-01-11)\nJeg som lærer synes det er dybt godnat, at jeg skal skrive ulovligt fravær i tilfælde hvor forældre bare ønsker at beskytte deres børn. Som enhver anden forælder i disse tider ville gøre.\nNathalie Holmstrøm (Hvidovre, 2021-01-11)\nJeg har selv en kronisk syg datter der bliver straffet for at blive hjemme Århus kommune\nSusanne Rasmussen (Skødstrup, 2021-01-11)\nJeg synes det giver mening for både børn og voksne indenfor specialområdet, at os, hvis børn faktisk trives bedre med undervisning herhjemme, skal have muligheden. Samtidig skal der naturligvis være åbent for dem, der ikke har mulgiheden og for de børn og forældre, der ikke trives med hjemmeundervisning.\nAnne Andresen (Vildbjerg, 2021-01-11)\nMit barn er lige så værdifuld, i mine øjne.\nKim Jensen (Vinderup, 2021-01-11)\nJeg har et barn på specialskole og ville ønske at jeg selv havde valget og ikke var tvunget til at sende ham afsted.\nJeanette Asmussen (Rødekro, 2021-01-11)\nEr forældre til to i special klasse.\nXenia Vincentz (Vejby , 2021-01-11)\nJeg har 2 unge i specialskoler. Det er meget problematisk at de ikke kan være hjemme, ligesom andre unge uden at få ulovligt fravær.\nHelle Hansen (Gilleleje, 2021-01-11)\nHar selv et barn med diagnose\nTina Pedersen (8800 viborg, 2021-01-12)\nJeg skriver under fordi det er barnets tarv og specialskolebørnene har også deres rettigheder, som børn i den almindelig folkeskole. OG SÅ VISER JEG SAMFUNDSSIND.\nMalene Lund (Rødekro, 2021-01-12)\nJeg skriver under fordi de selvfølgelig bør have krav på samme rettigheder som alle andre børn og unge mennesker 🙏❤❤\nMaria Sørensen (Holstebro, 2021-01-12)\nMit barn skal have de samme rettigheder, som andre børn i hans alder!! Han skal ikke udsættes for smitte og være bange for at han smitter sin far(som er hjertesyg)..\nMalene Ørum (8462 Harlev J , 2021-01-12)\nCovid19 forbigår hverken folkeskolebørn eller specialskolebørn, så hvorfor forskelsbehandler regeringen alligevel den ene gruppe\nPia Tvilling (Solrød, 2021-01-12)\nAlle skal have samme rettigheder. Og alle skal passes lige godt på\nNicole Jensen (Randers sv, 2021-01-13)\nAlt andet er helt urimeligt!\nKarin Schwartz (Tjæreborg, 2021-01-13)\nJeg har et barn i specialskole. Mit hjerte græder fordi mit ene barn med diagnose ikke får samme rettigheder til beskyttelse fra samfundet som mit andet barn uden diognose. Føler det er en krænkelse mod ham som menneske.\nKatrin Samuelsen (Løvel, 2021-01-13)\nJeg har et special barn og han kommer ikke i skole han betyder lige så meget som alm børn og han har de samme rettigheder og krav at vi også skal passe på ham\nChristina Elgaard (Rødovre , 2021-01-14)\nJeg har tre børn med hver deres specielle behov for hjælp i deres hverdag..\nDIANA TEGLBORG (SØNDERBORG , 2021-01-14)\nJeg mener, at alle børn er lige meget værd, og derfor bør forældre også have samme rettigheder, og muligheder uanset, hvilke udfordringer børnene har!!\nCharlotte Larsen (Holstebro, 2021-01-16)\nJeg underskriver fordi jeg har en barn som gå i specialskole, og vil gerne ha’ barnet være hjemme lige som de andre børn\nEva Martensen (Odense, 2021-01-18)\nDet er jo så sandt\nJytte Larsen (odense, 2021-01-20)\nVores barn går i special klasse, pga. talevanskeligheder. Vi har trænet sprog og ergoterapi med ham efter bh og nu skole, siden han var 2 år og kan sagtens selv varetage matematik og dansk undervisning, på børnehaveklasse niveau, med instrukser fra læren selvfølgelig. Forstår virkelig ikke, hvorfor vi ikke selv har lov til at vælge, og synes at det skaber yderligere, unødigt stress i dette Corona kaos!\nSigne Ravn (Køge, 2021-01-22)


Krise hos skotske nationalister kan svække separatisme | hsfo.dk\nSkotlands førsteminister Nicola Sturgeon hævede hånden og lovede onsdag at tale sandt i et oprør med sin forgænger som partileder i det nationale parti. Sagen kan svække partiet på et tidspunkt, hvor det har bebudet en ny folkeafstemning om uafhængighed. Foto: Pool/Reuters\nEn bebudet ny folkeafstemning om skotsk uafhængighed kan blive forhindret af krise i det nationale parti.\n03 mar. 2021 kl. 15:00\nDen skotske førsteminister, Nicola Sturgeon, frontfigur i den skotske separatistbevægelse, er under pres for at gå af, efter at hun er blevet stærkt kritiseret for mangelfuld håndtering af en sexsag i hendes parti.\nSturgeon forsvarede sig onsdag ved en høring om sagen, som gælder Sturgeons forgænger på partilederposten i Det Skotske Nationale Parti (SNP), Alex Salmond.\nSalmond blev sidste år frikendt for anklager om seksuelle overgreb mod forskellige kvinder i 2013. Til retten fortalte han, at alle anklager var "bevidst fundet på af politiske årsager".\nAlex Salmond var førsteminister i Skotland fra 2007 til 2014 og partileder for partiet SNP, da skotterne i 2014 skulle stemme om selvstændighed fra Storbritannien.\nSturgeon beskyldes for at have ført parlamentet bag lyset i spørgsmålet om, hvornår hun fik kendskab til beskyldningerne mod ham. Samtidig kritiseres hun for dårlige ledelse.\n- Jeg har ransaget min sjæl igen og igen. Det kan være, at jeg ikke fik alting håndteret på den rigtige måde. Det må andre afgøre, sagde Sturgeon ved en høring i det skotske parti onsdag.\n- Men i en af de de mest pressede og ubehagelige kriser, som jeg nogensinde har været i, mente jeg, at jeg handlede på en passende måde, og at jeg overordnet traf den bedste beslutning, sagde hun.\nSalmond beskylder Sturgeon for dårligt lederskab. Han mener, at hun har forbrudt sig mod normer, som normalt fører til, at en minister går af.\nDet har været et spektakulært personligt opgør mellem Sturgeon og Salmond, som tidligere var nære venner. Opgøret er et blevet en krise for SNP og ventes at koste partiet stemmer på et tidspunkt, hvor det planlægger at kræve endnu en folkeafstemning om skotsk uafhængighed.\nDer er dokumenter, som skulle vise, at Sturgeon kunne have stoppet sagen mod sin forgænger tidligere, og at hun har tilbageholdt papirer, som kunne kaste lys over sagen.\nDer var onsdag parlamentarikere, der talte om et muligt mistillidsvotum til den 50-årige Sturgeon.\nSkotlands konservative leder, Douglas Ross, sagde, at der er meget belastende beviser mod Sturgeon.\n- Der er ingen tvivl mere. Hun må gå af, siger han.\nMen andre forsvarede hende, og hun kaldte selv en del af anklagerne fra Salmond mod hende for "absurde".\nSturgeon har flere gange sagt, at det er hendes agt at gennemføre en ny folkeafstemning om uafhængighed fra Storbritannien. Nylige meningsmålinger har vist, at der er flertal for skotsk uafhængighed i befolkningen.


500.000 online lægebesøg: Undersøgelse viser stor tilfredshed | Gjensidige Forsikring\n500.000 online lægebesøg: Undersøgelse viser stor tilfredshed\n9.9.2021 07:31:11 CEST | Gjensidige Forsikring\nCorona-epidemien har vendt mange ting op og ned for danskerne, og en af konsekvenserne var blandt andet, at der for alvor blev sat fart på online-konsultationer med lægen for at mindske udbredelsen af smitte.\nIfølge tal fra Danske Regioner, blev der gennemført 546.000 videokonsultationer mellem danskere og deres praktiserende læger fra marts 2020 til april måned i år.\nOg selvom det det har været en mindre revolution inden for kontakt med praktiserende læger, så oplevede fire ud af fem, at de fik løst deres problemer, mens hver tredje gerne vil tilbydes online-konsultationer fremover.\nHer svarer 83 procent, at det var en god oplevelse at have en video-konsultation med deres læge, og at de fik løst deres problemer. Og selvom godt halvdelen af de adspurgte stadig foretrækker fysiske møder med lægen, så svarer 36 procent, at de gerne vil have lov til selv at vælge fremadrettet.\nIfølge Louise Brix, der er fagchef i sundhed hos Gjensidige, er undersøgelsens konklusioner positive i forhold til den fremtidige indretning af arbejdsgangen hos praktiserende læger.\n”Vi ville aldrig have set så mange videokonsultationer på så kort tid, hvis ikke corona-epidemien havde tvunget os til at kaste os ud i det. Og derfor er det positivt, at det er blevet taget så godt i mod af både patienter og læger,” siger Louise Brix, der kan se flere fordele ved at kunne tilbyde konsultationer både fysisk og online.\n”Der skal selvfølgelig altid være mulighed for at kunne møde sin læge fysisk, men når vi kan se, at så mange patienter fik løst deres problem online, så vil det kunne give mulighed for at spare en del tid for både læger og patienter i fremtiden, at holde mødet på video. Og det åbner også muligheder på andre områder, fx ser vi mange være glade for at gå til psykolog via video,” siger Louise Brix.\nI Gjensidige har man i et par år tilbudt onlinelæge på en række produkter, og tilbagemeldingerne fra de tusindvis af kunder, der har brugt ordningen, har været overvældende positiv og vist en tilfredshedsscore tæt på det maksimale.\nHar du haft en online konsultation med læge eller sundhedsfaglig person siden coronapandemiens start?\nJa, online konsultation med egen læge under coronapandemien 15%\nNej, jeg har ikke haft en online lægekonsultation under coronapandemien 80%\nJa, online konsultation med anden læge eller sundhedsfaglig person fx. læge via sundhedsforsikring 4%\nVar det en god oplevelse at have online konsultation? Hvis flere online konsultationer – tænk på den sidste\nJa, jeg fik løst mine problemer ved online konsultationen 83%\nNej, mine problemer kunne ikke løses ved online konsultationen 11%\nJa, jeg blev henvist til anden side efter online konsultationen 6%


Green Gulve - plankegulve med respekt for milljøet\nMassive plankegulve belaster ikke miljøet, blot de fældede træer erstattes af nyplantede, som det kræves i den danske skovlov. Tilvæksten af skov i Danmark er i dag ca. 50% større end hugsten.\nDavinde Savværk A/S er COC (Chain of Custody) certificeret til at håndtere og forarbejde FSC®-certificeret træ.\nSkovene er vigtige for miljøet på grund af træernes evne til at optage CO2 fra luften ved fotosyntese. CO2 frigives igen hvis træerne afbrændes efter fældning, men forarbejdes træet til vedvarende produkter som f.eks. massive trægulve fra GREEN GULVE, bevares den CO2, som træerne gennem væksten har optaget i de fældede stammer og efterfølgende i f.eks. de massive trægulve, som træet senere anvendes til.\nMan kan sammenligne det med en bank, hvor de massive plankegulves indhold af CO2 står intakt på en konto, så længe vi bruger gulvene og ikke destruerer dem ved afbrænding. Ved afbrænding frigives nemlig den ”opsparede” CO2 til atmosfæren. Dyrket og anvendt rigtigt er træ derfor et bæredygtigt og miljøvenligt materiale.\nVed at plante og anvende mere træ øger vi træernes optagelse af CO2, som vil være bundet i plankegulvene, så længe vi bevarer dem i vore huse.\nPå den måde medvirker vi ved fremstilling af gedigne, massive plankegulve til at mindske udslippet af CO2, som er den største synder blandt de drivhusgasser, der ødelægger klodens beskyttende ozonlag.\nAt producere og anvende GREEN GULVE massive plankegulve er dermed ikke en del af CO2-problemet, men snarere en del af løsningen på verdens miljøproblemer.\nDavinde Savværk A/S · Udlodgyden 20 · Davinde · 5220 Odense SØ · Tlf. +45 65 97 21 93 · Fax +45 65 97 21 10 · info@greengulve.dk


Malerarbejde Sommersted: Få 3 tilbud på malerarbejde til god pris i Sommersted.\nHer kan du finde en maler, som kan hjælpe dig med malerarbejde i Sommersted. Vi har forsøgt at samle alle de firmaer, som kan hjælpe dig med diverse maleropgaver både indendørs og udendørs. Nogle malerfirmaer har ikke en hjemmeside, men du kan altid komme i kontakt med dem ved at ringe til dem.\nReinhardts Restaurerings- og Malerfirma\n21 46 25 53\nMalerfirma i Sommersted\nEr du på udkig efter et malerfirma i Sommersted, kan du finde et her i vores oversigt. Det kan selvfølgelig være svært at vide, hvilken maler du skal kontakte. Det kan være en god idé at kontakte flere forskellige malerfirmaer og bede dem om et uforpligtende tilbud. Eller du kan spørge dine venner, familie og øvrige omgangskreds, om de kan anbefale en god maler i dit nabolag.\nFå en god pris på malerarbejde i Sommersted\nVi giver dig overblik over malerfirmaer i dit lokalområde, som kan udføre malerarbejde for dig. Har du svært ved at vælge en maler, kan det være en god idé at spørge venner og bekendte, om de kan anbefale en dygtig maler. Eller du kan prøve at indhente 3 tilbud på nettet, som er en service, vi reklamerer for. Det er nemt, du slipper for at bruge tid på at kontakte flere forskellige malerfirmaer, og du kan i ro og mag sammenligne priserne på malerarbejde i Sommersted.


BOOGIE-WOOGIE & Blueskoncert i Køge\nLasse ”Boogie” Jensen inviterer til sin 8. internationale boogie-woogie- og blueskoncert på Hotel Comwell Køge Strand.\nDenne gang har Lasse inviteret en af Tysklands bedste og kendteste boogie-pianister, nemlig Frank Muschalle fra Berlin. De 2 pianister vil byde på original boogie-woogie og blues, ligesom de vil præsentere egne numre og fortolkninger. Traditionen tro vil der blive improviseret boogie-duetter på stedet, ligesom sangeren Jens Mølgaard vil supplere klavermusikken med sin dejlige vokal.\nPianisterne og Jens vil blive ledsaget af Lasses to nye triomedlemmer, Emil Mathiasen på bas og Jeppe Bredahl på trommer. De tre har lært hinanden at kende gennem deres studier på musikkonservatoriet i Odense.\nFrank Muschalle opdagede som 19-årig boogie-woogie efter at have spillet klassisk klaver i 11 år, og siden har han helliget sig denne genre. Gennem 25 år har han optrådt både solo og med sin trio på tysk tv og i store dele af verden. Siden 1995 har Frank udgivet 12 cd’er og er blandt boogie-entusiaster kendt for sit sprudlende klaverspil og fine nuancer.\nSangeren Jens Mølgaard har sunget siden han kun 14 år gammel startede sin musikalske karriere som sanger og guitarist i et danseband. Siden er det gået slag i slag for den alsidige sanger med den store stemme – bl.a. som forsanger og bassist i det kendte danseband ’Players’. Jens gør sig også gældende som en fremragende solist og korsanger i et af Danmarks bedste gospelkor ’True Gospel Singers’.\nBilletpriser ekskl. gebyr 200 kr. / 250 kr. Billetterne kan købes på herunder og i døren.\nHotel Comwell tilbyder som sædvanlig mulighed for både buffet og overnatning. Hotellet oplyser gerne nærmere.\nTID: Ikke aktuel længere (24. februar 2018-24. februar 2018)\nSTED: Hotel Comwell Køge Strand\nStrandvejen 111, 4600 Køge Find vej >\nENTRÉ: Billetpriser ekskl. gebyr kr. 200,-