Blik & Rør - nr. 3, 2019 by Fagbladet Blik og Rør - Issuu\nNR. 3 - 2019 EFTER 23 ÅR PÅ PENSION:\nSOCIAL DUMPING BEKYMRER\nK AT H E\n86-ÅRIGE PREBEN FÅR REKORDGODTGØRELSE\nT CAS POD\nFEM UGER SOM LÆRLING I NEPAL\nUNGDOMMENS ÅRSMØDE SVENDBORG:\nCIGARETTER, WHISKEY OG ... STOR FAGLIGHED\nEMIL VANDT SKILLS 2019:\nHÅRD KAMP OM DM-TITLEN WWW.BLIKROER.DK\nHos Alka finder du en billigere bilforsikring\nt Medlemsraba 10%\nAt vælge bilforsikring kan virke lige så svært som at vælge bil. Men med Alkas bilforsikring behøver du ikke kigge så langt. Her finder du nemlig en billig bilforsikring, der passer til dit behov. Samtidig er Alkas bilforsikring kåret som ’Bedst i test’ af Forbrugerrådets Magasin Tænk Penge. En billig bilforsikring er noget, der kan mærkes i budgettet. SE DIN PRIS MED 10% RABAT PÅ ALKA.DK/BLIKOGROER ELLER RING PÅ 70 12 14 16\nEnighed på VVS-området Første skridt på vejen mod en ny overenskomst\nSkills 2019 Hele Næstved summede af aktivitet den weekend, hvor danmarksmesterskaberne i Skills gik løs\nMØD CHRISTIAN: Hvordan er det at være AMR?\n99 unge mænd og en enkelt kvinde afholdt Blik & Rørs årsmøde i marts\nDesign og produktion: KLS PurePrint A/S Oplag kontrolleret af Fagpressens Medie Kontrol til 9.506.\nEn ny stor undersøgelse mellem Blik & Rørs medlemmer viser stor bekymring for social dumping\nDen gamle afstandsmåler er ude af drift. Her er en anden måde at måle afstand i luftlinje mellem virksomhed og arbejdsplads\nSe hvad vi har fundet frem fra de gamle blade, vi vil vise dig\nLærlingene Jonathan Dybvad Nielsen og Patrik Denbak var i Nepal i 5 uger på en byggeplads\nISSN 0907-7243. Fagbladet Blik & Rør udkommer 6 gange årligt, og næste gang er 1. juli 2019.\nPreben på 86 troede ikke rigtigt, det kunne lade sig gøre efter så mange år, men jo! Han fik tilkendt en rekord-godtgørelse\nKom til Skandinaviens største fagmesse\nForsidefoto: Kenneth Hansen\nAnsvarshavende chefredaktør: Allan Guldberg\nAnnoncesalg: Mads Tjærby / Vendemus\nSådan vælger I en AMR\nRedaktion: Allan Guldberg (DJ) og Marie Brask (DJ)\nKORT NYT JUBILÆUM:\nMED 8-TIMERS ARBEJDSDAG 8 timers arbejde, 8 timers fritid, 8 timers søvn. I 100 år har dét været modellen for de fleste arbejdende menneskers døgn. Arbejdermuseet fejrer milepælen i velfærdssamfundets historie med en udstilling, der skal få os til at reflektere over, hvad vi bruger vores tid til. Medlemmer af Blik- og Rørarbejderforbundet har gratis adgang  på Arbejdermuseet. Medlemskort forevises dette ved indgangen, og ordningen omfatter også gratis adgang for ægtefælle og børn.\nBYGGERIETS OMSÆTNING GODT FRA START I 2019 Dansk Byggeri har på baggrund af Danmarks Statistiks tal beregnet, at Bygge-og anlægsbranchen er kommet godt fra start i 2019. Tal fra Danmarks Statistik viser en fremgang på 11,2 procent i byggeriet i årets første to måneder. I kroner og øre svarer det til, at byggeriet omsatte for 4,1 mia. kr. mere på hjemmemarkedet i januar-februar 2019 end i den tilsvarende periode 2018. Til sammenligning omsatte det samlede erhvervsliv for ca. 30 mia. kr. mere på hjemmemarkedet i de første to måneder af 2019 sammenlignet med 2018, hvilket giver en foreløbig procentvis årsvækst på 7,2 procent.\nOpsvinget fortsætter: 2019 STARTER MED STØRSTE JOBVÆKST I 10 ÅR Der er fortsat fremgang i Danmark, hvor det økonomiske opsving bliver ved med at skabe nye job. I januar kom der 8100 nye job. Samlet set er der knap 2,78 millioner lønmodtagere i Danmark. Det viser tal fra Danmarks Statistik.\nVVS-GROSSIST FJERNER ALLE INDKØBSPOSER I PLASTIK Inden årets udgang er alle Brødrene Dahls 53 butikker renset for indkøbsposer i plastik. De godt 400.000 plastikposer, der hvert år forlader butikkerne i hænderne på VVS- installatørerne, sendes på pension og erstattes af mere bæredygtige alternativer. I stedet for plastikposer kan kunderne vælge at købe genbrugsposer eller spande, som kan anvendes igen og igen. Man kan også vælge et gratis grønt alternativ. De papkasser, Brødrene Dahl modtager varer i, stilles nemlig frem til genbrug i butikkerne.\nHÅNDVÆRKERFRADRAGET Den populære ordning – håndværkerfradra-\nHele 93 procent kender til\nget – er både bredt kendt og brugt af dan-\ndet populære fradrag,\nske boligejere, viser en ny spørgeundersø-\nder gør det muligt at fra-\ntrække op til 12.000\nkr. i arbejdsløn ved\nYouGov. Seks ud af ti danskere\ngrønne investeringer. Energiselskabernes tilskud er mere kompli-\nhar benyttet sig af hånd-\ncerede. Disse har 13 procent af danskerne\nværkerfradraget i 2017, hvilket\nbenyttet sig af, viser opgørelsen. I 2019 er\nsvarer til 230.000 husejere.\nfradraget i øvrigt steget til 12.200 kr.\nBESØG BRØDRENE DAHLS STAND PÅ\nVVS-MESSE 2019 8.-10. MAJ 2019\nSted: Odense Congress Center, Ørbækvej 350, 5220 Odense Standup med nogle af Danmarks bedste komikere Få et forretningstjek af din virksomhed og gode tips til optimering Spil AR-spillet Veras Van(d)vittige Villa Og meget mere Læs mere på bd.dk/vvs19 eller vvs-messen.dk\nVVS-MESSEN ER DANMARKS STØRSTE FAGMESSE FOR HELE BRANCHEN\nKORT NYT Find dit tekniske hjælpemiddel på\nHvis du synes, at det kan være svært at finde rundt i de mange tekniske hjælpemidler, som er på markedet, så er der hjælp at hente på Bygergo.dk. Hjemmesiden fungerer som en opdateret oversigt over tilgængelige tekniske hjælpemidler, og alt efter arbejdsfunktion, fagområde eller arbejdsopgave, kan du hurtigt finde lige netop det hjælpemiddel, som passer. Og det uanset om du går på hjemmesiden med PC, mobil eller tablet.\nEFTERUDDANNELSE SKAL PLANLÆGGES BEDRE Næsten hver tredje danske virksomhed bruger ikke voksen- og efteruddannelse udbudt af hverken offentlige eller private udbydere til deres medarbejdere. Men nu peger arbejdsgiverne selv på en oplagt løsning: Langt flere med arbejdere ville komme på efteruddannelse, hvis virksomhederne sætter efter uddannelsen i system – gennem formaliseret og forpligtende uddannelsesplanlægning. Det viser en ny undersøgelse foretaget af Epinion for Fagbevægelsens Hovedorganisation. Arbejdsgiverne mener selv, at flere medarbejdere vil komme på efteruddannelse, hvis virksomhederne formaliserer uddannelsesplanlægningen. Tanken er, at efteruddannelse skal tages lige så alvorligt som årets ferieplanlægning.\nDØDE PÅ ARBEJDET I 2018 I 2018 er 31 personer døde i forbindelse med deres arbejde – det er seks personer mere end i 2017. Det\nVVS-virksomheden Christoffersen &\nforhenværende ledende medarbejder fra\nfremgår af en netop offentliggjort\nKnudsen har ulovligt udvekslet oplys-\nSanoterm Danmark hver betalt en bøde\nopgørelse over antallet af døds-\nninger om priser og andre vilkår med\npå 25.000 kroner.\nulykker fra Arbejdstilsynet.\nkonkurrenten Sanoterm Danmark, der siden er gået konkurs. Det koster nu Christoffersen & Knudsen en bøde på 575.000 kroner for overtrædelse af kon-\nSamlet set er der udstedt fem bøder på over 1,5 millioner kroner for VVS-kartelaftaler i sagen.\nDer er sket flest dødsulykker inden for branchegruppen ”transport af gods”, hvor syv lastbilchauffører har mistet livet. Der er sket tre\nkurrenceloven, oplyser Konkurrence- og\ndødsulykker i ”landbrug, skovbrug\nForbrugerstyrelsen på sin hjemmeside.\nog fiskeri”, hvilket er to færre end i\nInformationsudvekslingen mellem de\n2017 og et markant fald i forhold til\nto firmaer skete i slutningen af 2012\n11 dødsulykker i 2016. De tre døds-\ni forbindelse med et tilbud på VVS-ar-\nulykker i 2018 er alle sket inden for\nbejde på byggeprojektet Enebærhaven.\nForuden bøden på 575.000 kroner har en\nDer er også sket et fald i antallet\nledende medarbejder fra Christoffersen\naf dødsulykker i bygge- og anlægs-\nog Knudsen, en ledende medarbejder\nbrancherne. Her var der sidste år to,\nfra Fredensborg VVS-Teknik samt en\nder omkom mod fire i 2017.\nBONUS TIL KUNDER I\nREKORD-ÅR FOR ANTALLET AF LØNMODTAGERE I BYGGE-OG ANLÆGSBRANCHEN Med hele 164.473 lønmodtagere satte december 2018 rekord\nNu venter en ny fordel de mange medlemmer, der har forsikringer hos Alka. For første gang får Alka kunder nemlig mulighed for at få en kontant bonus. Alka blev i 2018 en del af Tryg-familien. Alka-kunder blev dermed medlemmer af TryghedsGruppen, der udbetaler bonus og står bag TrygFonden. Bonussen bliver udbetalt direkte til medlemmerne, og beløbet er 8 procent af den samlede præmie i 2018. For at kunne få bonus skal man have været kunde i Alka – og dermed medlem af TryghedsGruppen – i 2018 (optjeningsperioden) samt den 14. marts 2019 (beslutningstidspunktet). I løbet af maj får medlemmer besked fra Tryghedsgruppen.\nsom måneden med den højeste beskæftigelse nogensinde i bygge-og anlægsbranchen. Når de økonomiske historiebøger skal skrives, vil 2018 nok også blive husket som opsvingets toppunkt. For med 48.200 flere lønmodtagerjob i løbet af 2018, heraf de cirka 5.700 i byggeriet , er det den kraftigste jobvækst på et enkelt år.\nDAGSBEVISER TIL GULPLADE-BILER ER ET HIT Flere og flere ejere af biler på gule plader køber dagsbeviser, så de kan bruge bilen privat for en dag. Knap 63.700 bilejere benyttede sig af muligheden sidste år. Det er en kraftig stigning på 19 pct. i forhold til året før. – Ordningen med, at en gulpladebil kan blive hvid for en dag, er en stor succes, som dokumenterer, at der er en efterspørgsel efter fleksibilitet hos brugerne, siger cheføkonom i Dansk Byggeri Bo Sandberg.\nNYHED Blik og Rør valgte at indgå en aftale med et supplerende akkordsystem, der er baseret på tid. Dette kan bane vejen for en overenskomst til OK2020.\nENIGHED OM SUPPLERENDE AKKORDSYSTEM PÅ VVS-OMRÅDET Blik- og Rørarbejderforbundets hovedbestyrelse ser frem mod overenskomstforhandlingerne i 2020, da aftalen om supplerende akkordsystem baseret på tid blev godkendt NR. 3\nre gange i træk er det ikke lykkedes VVS-området at blive enige om en ny overenskomst, grundet uoverensstemmelser om bestemmelserne i Rørprislisten. Siden 2017 har parterne derfor søgt at finde en løsning på den langvarige strid, og for nylig godkendte et markant flertal i hovedbestyrelsen den aftale, som det fælles forhandlingsudvalg mellem Blik- og Rørarbejderfor-\nbundet og Dansk Metal havde forhandlet på plads.\nIngen stemte mod Da der skulle stemmes på hovedbestyrelsesmødet i Blik og Rør om aftalen, valgte ingen medlemmer af hovedbestyrelsen at stemme imod. Dog valgte tre personer at undlade at stemme og dermed tage stilling til den aftalte forsøgsordning om et supplerende akkordsystem baseret på tid. 2019\nFoto Michael Bo Rasmussen\n− Aftalen er et meget flot stykke arbejde, og vi siger også ja til det forhandlede resultat. Det er positivt at uenighederne med arbejdsgiverne er ryddet af bordet, så vi igen kan få udviklet vores overenskomster og prislister, siger Thomas Christensen, der er formand for Blik- og Rørarbejderforbundets medlemmer i kreds Nord-Midtjylland. Også kredsformanden for medlemmerne i kreds Sydjylland-Fyn, gav den indgåede aftale fuld opbakning. − Det er et klart ja til aftalen fra os i Kreds Sydjylland-Fyn. Vi har drøftet aftalen indgående og synes, det er en rigtig fin aftale. Derfor bakker vi også op om det forhandlede resultat, siger kredsformand Jørgen Jakobsen fra Kreds Sydjylland-Fyn.\nAftale styrker prislisten Inden aftalen var til godkendelse i Blik- og Rørarbejderforbundets Hovedbestyrelse var den blevet debatteret i forbundets forretningsudvalg og i gruppen af opmålere. Begge steder var der opbakning til at indgå en aftale om en forsøgsordning på et akkordsystem baseret på tid. − Det havde været bedst, hvis vi bare\nkunne arbejde videre med Rørprislisten. Sådan er situationen bare ikke, så jeg ser det her som en oplagt mulighed for, at vi igen kommer til forhandlingsbordet og får mulighed for at modernisere og udviklet vores prislister. Jeg mener, at aftalen er med til at styrke vores Rørprisliste, siger Esben Malling fra kreds Sjælland-Bornholm, der har mangeårig erfaring som opmåler og dermed et indgående kendskab til prislisten. Også repræsentanterne fra kreds København bakkede op om den indgåede aftale. Her blev det især fremhævet, at aftalen åbner op for, at parterne på VVS-området igen kan forhandle aftaler på plads, som vil være til gavn for alle medlemmer. − Med aftalen bliver det igen muligt at indgå aftaler vi kender, og derfor stemmer vi ja til aftalen i kreds København. Det er en rimelig pris for, at vi igen kan forhandle de aftaler på plads til glæde for alle medlemmer. Vi skal jo huske, at vi jo ikke rigtig fået noget med hjem til medlemmerne ved de seneste tre overenskomstforhandlinger, siger kredsformanden for kreds København, Henrik Juul Rasmussen.\nFH-FORMAND ROSER AFTALE PÅ VVS-OMRÅDET Formand for Fagbevægelsens Hovedorganisation, Lizette Risgaard, roser parterne på VVS-området for at have løst langvarig uenighed. Aftalen om en supplerende akkordaftale på VVS-området og løsningen af den langvarige uenighed mellem overenskomstparterne vækker opsigt flere steder i den danske fagbevægelse. Det gælder også hos Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH), hvor formand Lizette Risgaard roser overenskomstparterne for at have forhandlet en løsning på plads. – Det er rigtig flot arbejde og godt fagpolitisk håndværk af forhandlerne på VVS-området. Personligt glæder jeg mig rigtig meget over, at det lykkedes Blik- og Rørarbejderforbundet og Dansk Metal at finde en god og holdbar løsning for deres\n> HOVEDPUNKTER I AFTALEN Der indføres et nyt tidsakkordsystem som en forsøgsordning. Forsøgsordningen løber frem til udgangen af den kommende overenskomstperiode. Det nye tidsakkordsystem er baseret på priserne i Rør- og Fjernvarmeprislisterne, og kan kun benyttes ved enighed mellem akkordholder og virksomhed. Indtjeningen ved brug af tidsakkord skal som udgangspunkt svare til den gennemsnitlige indtjening efter Rør- og Fjernvarmeprislisterne. I tidsakkordsystemet indføres ydermere en ekstrabetaling til de ansatte, hvis\nmedlemmer, siger Lizette Risgaard.\nakkordindtjeningen er mindre end 180 kr. i timen. Det nye tidsakkordsystem træder i kraft snarest muligt. Dog senest den 1. september 2019. Som en del af aftalen reguleres Rør- og Fjernvarmeprislisterne samt Landspriskuranten for blikkenslagerarbejde med 2,5 procent pr. 1. september 2019 og med yderligere 1,8 procent pr. 1. marts 2020.\nSiden hun blev valgt som formand for først LO, som ved årsskiftet fusionerede med FTF og blev til FH, har hun fulgt uenighederne på VVS-området tæt. Hun var også leder af lønmodtagernes forhandlingsdelegation, da VVS-området for tredje overenskomstforhandling i træk blev omfattet af forligsmandens mæglingsskitse i 2017. – Derfor ved jeg også, at det har været en uenighed, som bestemt ikke har været nem at løse. Men det er lykkedes, og det viser samtidig endnu engang styrken ved den danske aftalemodel. Med aftalen er der igen\nåbnet op for, at fagforeningerne og arbejdsgiverne på VVS-området forhåbentligt kan nå hinanden og forhandle en overenskomst hjem til glæde for medlemmerne, lyder det fra Lizette Risgaard.\nARB – INDU S T R I & EJDSGIVERN E I N S TA L L AT I O N\nTEKNIQ OG ARBEJDSGIVERNE\nMedlemmerne af Tekniq og Arbejdsgiverne har sagt ja til at slå de to organisationer sammen. Den nye fælles organisation hedder Tekniq Arbejdsgiverne – Industri & Installation og bliver landets fjerdestørste arbejdsgiverforening NR. 3\nDen fælles organisation er dermed landets fjerdestørste arbejdsgiverog brancheorganisation\nTekniq og Arbejdsgiverne er blevet til én. Medlemsvirksomhederne i de to arbejdsgiver- og brancheorganisationer har stemt ja til en sammenlægning, og dermed er den fælles organisation en realitet. Navnet på den nye fælles organisation er Tekniq Arbejdsgiverne – Industri & Installation. Sammenlagt repræsenterer den omkring 4.300 virksomheder inden for el, vvs og metalområderne med i alt 55.000 medarbejdere og en samlet omsætning på omkring 60 mia. kr. Den fælles organisation er dermed landets fjerdestørste arbejdsgiver- og brancheorganisation. Tekniq Arbejdsgiverne – Industri & Installation får ét samlet sekretariat, men med afdelinger i både Tekniqs hidtidige lokaler i Glostrup og i Odense,\nhvor Arbejdsgiverne har haft til huse. Bestyrelsen i den nye fælles organisation holdt sit første møde mandag den 1. april 2019 i Odense, hvor de valgte formandskab og direktion, som ses på billedet.\nStærkere sammen − En fælles organisation vil styrke indflydelsen på de erhvervspolitiske forhold og rammevilkår. Den vil også stå mere samlet i forhold til at indgå overenskomster, der giver mulighed for at udvikle lokale samarbejder og aftaler, og stå endnu stærkere på det uddannelsespolitiske område. Det kræver kompetencer og ekspertise. Derfor er der brug for en organisation i konstant bevægelse, og en sådan organisation kan vi bedre udvikle sammen end hver for sig, siger administrerende direktør i Tekniq, Niels Jørgen Hansen.\nHVAD BETYDER DET FOR DIG? Efter Tekniq og Arbejdsgivernes fusion kan der i fremtiden ske ændringer for din overenskomst afhængig af, hvilken type virksomhed du er ansat i I forbindelse med Arbejdsgivernes og Tekniqs fusion kan der ske ændringer for din overenskomst.\nHvis din virksomhed har overenskomst med Tekniq, VVS-overenskomsten, sker der ingen ændringer. Har din virksomhed derimod overenskomst med Arbejdsgiverne, den såkaldte Industrioverenskomst, kan der ske ændringer, når den nuværende overenskomst udløber 1. marts 2020. Udfører virksomheden eller enkelte medarbejdere i dag udelukkende VVS-arbejde, kan de nu blive omfattet af VVS-overenskomsten. Dette vil ske, som man også gør det ved organisationsskift, altså med tilpasningsforhandlinger. (En tilpasningsforhandling er en aftale, man laver om en glidende overgang fra den ene ordning til den anden.) Udfører virksomheden eller enkelte medarbejdere i dag ikke udelukkende VVS-arbejde, kan de som udgangspunkt ikke komme under VVS-overenskomsten. Nogle medarbejdere i en sådan virksomhed, der laver VVSrelateret arbejde, kan godt omfattes af VVS-overenskomsten, uden virksomheden som helhed er det. Her vil der også\nDen nye ledelse i Tekniq Arbejdsgiverne - Industri og Installation er (fra venstre): Adm. direktør Niels Jørgen Hansen, næstformand Fleming Frederiksen, formand Henrik Fugmann, næstformand Søren Schmidt og direktør Mads Graves. WWW.BLIKROER.DK\nvære tale om tilpasningsforhandlinger.\nSKILLS SKABTE 320 unge mennesker dystede på deres fag i tre dage i Næstved. Imens travede 51.500 besøgende i alle aldre forbi med nysgerrige blikke og spørgsmål\ner var larm i den kæmpe hal, der var banket op ved Næstved Arena, men de fire VVS-lærlinge, der dystede om at blive Danmarks bedste,\nvirkede helt upåvirkede. Med ørepropper\nSTOLT OG GLAD Emil Wang vandt DM i Skills, selv om han selv mente, han havde kludret lidt i nogle af tingene\ni og fuld koncentration skulle de udføre forskellige opgaver over de tre dage, der var afsat.\nGodt besøgt Imens de fire lærlinge knoklede, fyldtes\nVinderen af Skills 2019 inden for VVSog energispecialist blev Emil Wang på 23, der til hverdag elev på TEC i København og lærling hos VVS & Taggruppen Entreprise ApS.\nhallerne med 51.500 gæster, der stillede spørgsmål, kiggede nysgerrigt og prøvede\nprøv-mærk-føl-standene, som alle fagene\nhavde sat op, hvor man kunne prøve selv.\nSelfie-booth Hallerne var fyldt med 62 forskellige fag\nfra kokke over gartnere og autolakerer til\nEmil Wang var den, der var hurtigst fra start i forløbet, og han var derfor ikke presset på tid den sidste dag. − Jeg havde overskud her på sidstedagen og skulle bare lave den der fortråde-ting. Det var det, jeg synes, var sjovest at lave.\nreceptionister, men det var ikke alle fag, der dystede. Skorstensfejerne havde derimod sat en overordentlig velbesøgt selfie-boks op, hvor man kunne få høj hat, munddug og kullart på.\nPræmier Efter de tre dage blev præmien overrakt\nnødt til at lægge en muffe og ja … det var en langsejler, smiler han træt.\nHjem og sove Emil Wang stod lidt rundtosset mellem fotografer, statsministeren, der kom forbi og fik en sludder, kæresten og sin far. Men han skulle ikke ud og fejre lige samme aften, han var træt: − Det er ikke meget søvn, man har fået de sidste par dage, forklarede han.\nvinderne i de enkelte fag i en stor ceremoni af statsministeren og derefter taler og flere\nIkke alt gik glat\npræmier nede ved de enkelte stande. Så blev\n− Jeg brugte al for lang tid på den der Grohe Red. Man kunne selvfølgelig have knaldet det op på to sekunder, men det skulle hænge pænt, siger Emil Wang. Emil Wang peger på radiatoren på podiet og fortsætter: − Der kvajede jeg mig og var\nalt værktøj pakket ned, trætte deltagere sendt hjem i seng og stande skilt ad.\nKom til Bella Næste år afholdes DM i Skills i januar i Bellacenteret i København. Blik og Rør og fire nye, dygtige lærlinge stiller op igen – og synes, du skulle komme forbi, hvis du får mulighed for det. NR. 3\nTekst Marie Brask Foto Kenneth Hansen\nEt eksempel fra skorstensfejernes selfie-boks, her med to journalister.\nDommerne vurderer sammen med instruktørerne deltagernes arbejde. Fra venstre: Dan Jeppesen, Tekniq, dommer. Jacob Næsby, tilsynsførende. Henrik Baltzer, Blik & Rør, dommer. Kenneth Lauridsen, tilsynsførende.\nVINDER AF ARBEJDSMILJØPRISEN Til Skills blev der også kåret en vinder af arbejdsmiljøet – Jonas Holtzen-Larsen. Ud over en vinder til selve konkurrencen skulle der også findes en arbejdsmiljø-vinder blandt de fire deltagende. Det er et vigtigt signal at sende, at det er ikke nok, at håndværket er i orden, men at vi skal huske at passe på os selv og hinanden, mens vi arbejder. Præmien for bedste arbejdsmiljø gik utvetydigt til Jonas Holtzen-Larsen, der sørgede for at holde sin del af podiet rent og ryddeligt uden rør, der lå og flød, eller værktøj, man kunne snuble over. – Jeg synes, det er vigtigt at slå et slag for arbejdsmiljøet, det er jo også det, der\ngør, at vi alle sammen holder længere, siger en træt Jonas Holtzen-Larsen. – Men jeg kan ikke lade være med tænke på, om jeg skulle have fokuseret mindre på det nu. Måske var jeg nået endnu længere så … siger han lidt ærgerligt og tilføjer: – Jeg var nødt til at tænke en smule over det. Man får også meget kaos oppe i hovedet, så jeg var nødt til at holde nogenlunde orden for at være fokuseret.\nVVS-faget var også repræsenteret af en Prøv-mærk-føl-stand, hvor alle kunne se med fingrene. BLIK & RØR\nDM I SKILLS > OPGAVERNE De fire lærlinge var på et podie med hver deres ”hus”, med et køkken, bad og så\nvidere. Deres “eksamen” var opdelt i tre faser. Den første fase var en fast kanalføring, der skulle trådes op med en styring (Danfoss Link, så den kan styres fra en fælles enhed i “huset”). Den anden fase var brugsvand, de skulle trække i kobberrør fra varmtvandsbe-\nEmil Wang fra København, lærling hos VVS & Taggruppen Entreprise ApS, holdt tungen lige i munden.\nEmil Brokholm Petersen fra Brande, lærling hos Rahbek VVS ApS, holder tuschen lige i munden.\nJannik Bjørnskov Sørensen fra Esbjerg, lærling hos John Josephsen ApS, retter vinklen.\nJonas Holtzen-Larsen fra Næstved, lærling hos Emil Hansen & Søn, tjekker, at alt er helt på plads.\nholder til “køkkenet” i “huset”, hvor de skulle montere en Grohe Red (kogende vand-hane) og føre det videre ud i “udemiljøet”, hvor der varr en udebruser og vildmarksbad. Den tredje fase af konkurrencen var en varmeinstallation. De skulle trække varme fra en varmepumpe-unit i kobberrør over til en radiator, som var elektronisk reguleret (Purmo Belize), og varmen skulle videre ud i “køkkenet” og lægges som gulvvarme i varmefordelingsplader. I køkkenet skulle der også være en radiator, de selv skulle bukke i kobber, så de blev til bogstaverne VVS. Derfra skulle varmen videre til vildmarksbadet. Ekstra udfordringer I mellem alle de opgaver var der lagt små udfordringer såsom en overbukning uden om et nedløbsrør.\nFoto: Marie Brask Alle fire deltagere på podiet efter den lange konkurrence endelig er overstået.\nSKORSTENSFEJER LÆRLING MED KOMBINATIONSAFTALE Midt i al tumulten på messen kom radioen forbi og interviewede Mikkel Delpierre, mens han underskrev sin lærlingeaftale. Det anderledes ved Mikkels lærlingeaftale er nemlig, at det er en såkaldt kombinationsaftale med to mestre i stedet for en. Mikkel skrev under på aftalen samtidigt med Jørn Ystrøm og Torben Nielsen, der er mestre i hver deres virksomhed. − Det er superfedt, og jeg er spændt på at komme i gang med uddannelsen. Det er vildt fedt at få lov til at prøve at være under\nto mestre – det giver bare mere viden, siger en begejstret Mikkel Delpierre.\nMestrene er positive − Det er det nemmeste for os, for vi har ikke plads til en hel lærling hver især. Nu kan vi deles om ham alt efter behov og tilpasser arbejdsopgaverne, siger Torben Nielsen. Den anden mester, Jørn Ystrøm, er enig i fordelene: − Det giver ham også indblik i to virksomheder, og hvordan de kører, konstaterer han.\nBLIKfang Marlo Boekestein De Ligt, der er blikkenslagerlærling hos Holmegaard Blik i Næstved, konkurrerede ikke i Skills. Han lagde tag og satte klimavægge op, så folk kunne se, at dén del af faget også findes, og at man kan uddanne sig til det. − Der er rigtigt mange, der kommer og spørger ind til skifertage. Men det er ikke uddannelsen, men prisen, de spørger til, siger Marlo. Marlo står og monterer en klimaskærm på siden af det lille improvi serede hus ved standen. Skærmen er lavet af forpatineret WM-zink, derfor fremstår det gråligt. Normalt skinner zink jo til at starte med, men på denne måde bevarer det udseendet. − Det er fedt at få lov at prøve at lave. Det er noget andet end det, man laver på skolen, fortæller han.\nJørn Ystrøm, Mikkel Delpierre og Torben Nielsen lige efter kontrakten var underskrevet. WWW.BLIKROER.DK\nSÅDAN VÆLG I EN AMR En arbejdsmiljørepræsentant, AMR, er uhyre vigtig at have. En AMR sikrer, at arbejdsmiljøet tages alvorligt, at regler følges, og at alle trives med at gå på arbejde. I dette nummer kan du se, hvordan man vælger en AMR blandt kollegerne\nHvem kan stemme? Alle inden for arbejdsområdet du og dine arbejdsleder dækker, kan stemme. Din arbejdsgiver eller arbejdsleder kan ikke stemme - det er arbejdstagernes afstemning. Arbejdsgiveren skal derimod udpege en arbejdsleder til at repræsentere ledelsen i det kommende samarbejde med AMR’en. Hvis der ikke er en arbejdsleder, er det arbejdsgiveren selv, der skal deltage i samarbejdet.\nHvem kan vælges? Alle, der arbejder over 10 timer om ugen, kan vælges som AMR. Dog ikke lærlinge eller arbejdsledere. Man er valgt, når man har fået flest stemmer. Efter to år skal der afholdes et nyt valg, hvor man eventuelt kan blive genvalgt. Når valget er afgjort, skal arbejdsgiveren og Blik- og Rørarbejderforbundet have besked med det samme.\n2019 er valgt til arbejdsmiljø repræsentantens år af Fagbevægelsens Hovedorganisation. Der skal nemlig mere fokus på AMR’erne, deres funktion og arbejde. En AMR er arbejdspladsens garanti for et godt, sundt og sikkert arbejdsmiljø. Det er i alles interesse at have en valgt til at varetage disse interesser.\nRart at vide: Hvis der er mindst 10 ansatte, har man ret til en AMR. Arbejdsgiveren må ikke blandet sig i valget, eller hvem der bliver valgt. Hvis arbejdsgiveren gør En AMR kan råbe vagt i gevær, når\nindsigelser, er det en fagretlig sag.\nsikkerheden halter, så ulykker undgås.\nI skal selv afholde valget, og sørg for at annoncere\nEn ulykke er ikke bare tragisk, men\ndet i god tid over for kollegerne.\nogså dyr for en arbejdsgiver.\nHvis du er i tvivl om reglerne, eller I ikke kan blive En AMR sørger for at holde øje\nenige, så kontakt din lokale kreds.\nmed arbejdsgangene, så relevante hjælpemidler kan indkøbes, som letter arbejdet og måske gør det hurtigere at udføre. Og slutteligt er en AMR den gode kollega, som lytter til dig\nog kan hjælpe dig med at komme videre, hvis du har problemer med kroppen eller psyken. Vælg en AMR i dag, og både du og mester kan se fordelene i morgen.\nBLIK & RØR PODCAST\nFoto Allan Guldberg Nielsen\nMETTE FREDERIKSEN LÆGGER HOVEDET PÅ BLOKKEN − Som statsministerkandidat har jeg lagt hovedet på blokken for at sikre ret til tidlig pension, siger Mette Frederiksen.\nPODCAST Blik og Rør laver løbende en podcast, hvor vi går i dybden med de emner, der er relevante for dig og din hverdag som medlem af Blik og Rør. Vi snakker med dem, der har noget at sige, og stiller dem spørgsmålene, hvor der er brug for svar. Find vores podcast på Blik og Rørs hjemmeside, i iTunes, i Spotify osv.\nverst på den politiske dags orden her i valgkampens indledende faser er debatten om nedslidning og værdig tilbagetrækning. Efter efter lønsordningen blev forringet så markant, at det er at betragte som en afskafninge, ender mange og lønmodtagere at kroppen siger stop, inden de når pensionsalderen.\nne i Blik- og Rørarbejderforbundet. − Som statsministerkandidat har jeg lagt hovedet på blokken for at sikre ret til tidlig pension. Og det vil jeg kæmpe for med næb og klør. Jeg mener, vi er forpligtiget til at finde en løsning for dem, der er nedslidte, og for dem, som er kommet i klemme efter forringelser af efterlønnen. Det mener jeg er den første bundne opgave, vi skal have taget hul på, forklarer en oplagt Mette Frederiksen.\nSatte Mette i stævne Blik og Rør Podcast har fået lavet et stævne møde mellem statsministerkandidat Mette Frederiksen (S) og Blik- og Rørarbejder forbundets formand, Henrik W. Petersen, hvor de drøfter nogle af de emner i valgkampen, der er særligt relevante for medlemmerNR. 3\nGlædeligt udspil I januar præsenterede Socialdemokratiet deres udspil ”Tidlig pension skal være en rettighed for nedslidte”, og siden har emnet været placeret øverst på den politiske dagsorden.\n− Det glæder os, at Socialdemokratiet med deres udspil tog initiativ til denne her debat. Vi bakker 100 procent op om en anciennitetsbestemt og rettighedsbaseret ordning. Dermed også sagt, at vi ikke ønsker en ordning, hvor folk først skal vurderes og derfor ikke ved, om de er købt eller solgt, siger forbundsformand Henrik W. Petersen.\nLyt med Lyt med i podcasten, hvor Blik og Rør- formanden og S-formanden vender emner, der er relevante for netop dig såsom emner som asbest, arbejdsmiljø og uddannelse. Du kan finde den på Blik og Rørs hjemmeside og naturligvis på Spotify, iTunes osv. under Blik og Rør Podcast. 2019\nAf Marie Brask\nBLIK & RØR-MEDLEMMER ER BEKYMREDE FOR\nSOCIAL DUMPING En ny stor undersøgelser viser, at Blik og Rørs medlemmer er bekymrede for social dumping og utilfredse med både Folketingets og EU’s håndtering af problemet\nEn stor undersøgelse fra BAT-kartellet viser, at 91 procent af Blik & Rørs medlemmer delvist eller helt er bekymrede for social dumping, og at 78 procent mener, det er nemt at snyde med løn- og arbejdsvilkår over for udenlandske lønmodtagere i EU. 76 procent mener ikke, at EU gør nok for at forhindre det. 65 procent mener, man bør indføre mere kontrol, mens 75 procent mener, at der bør indføres en ny grundlæggende aftale om ordnede forhold i EU.\nUtilfredshed med Folketinget Heller ikke Folketingets indsats for ordnede forhold på arbejdsmarkedet er der tilfredshed med: 81 procent mener, de ikke gør nok, og at man også her skal indføre mere kontrol og en ny grundlæggende aftale om ordnede forhold.\nBlik og Rør er meget opmærksomme på problemet og vil sammen med BAT-kartellet og andre aktører lægge et stærkt politisk pres på, at både regeringen og EU strammer op og tager hånd om det. − Vi anerkender, at den fri bevægelighed også giver muligheder og værdi. Men det er vigtigt, at skævhederne bliver udlignet, så det ikke river arbejdsmarkedet helt fra hinanden. Og at man netop ser på et fair og ligeværdigt arbejdsmarked, siger Blik og Rørs formand, Henrik W. Petersen. − Derfor vil vi arbejde målrettet for fair bevægelighed. F.eks. via indførelse af sociale protokoller, et id-kort, der skal følge den enkelte arbejder, et lønniveau, der skal svare til det enkelte lands, og at sætte en stopper for omgåelse af overenskomster ved brug af udenlandske vikarer og falske selvstændige, siger Henrik W. Petersen.\n> SOCIAL PROTOKOL Også kaldet ’arbejdsmarkedsprotokol’ Den sociale protokol skal garantere, at faglige og sociale rettigheder altid har forrang for reglerne på EU’s indre marked, hvis de to slags rettigheder kolliderer. Det betyder, at lønmodtagerne, der bevæger sig hen over EU-grænserne, skal indordne sig under det pågældende lands regler og rettigheder. Social protokol vil forhindre, at udenlandsk arbejdskraft i Danmark ikke udnyttes af arbejdsgivere til at underbyde og udhule de danske overenskomster, lønninger og faglige regler. Indførelse af en social protokol vil kræve en ændring af eller en tilføjelse til EU-traktaten.\nEr der udenlandsk arbejdskraft på dit arbejde? 35 %\n> BLIK & RØR\nSOCIAL DUMPING Jeg bekymrer mig for social dumping 76 %\nHelt enig 15 %\nDelvist enig 5%\nHverken eller Delvist uenig\nOplever du, at der er lønforskel på dig og dine udenlandske kolleger? 36 %\nI høj grad 15 %\nMener du, Folketinget gør nok i forbindelse med ordnede forhold på arbejdsmarkedet? Ja\n3% 81 %\nNej Ved ikke Vil ikke svare 0%\nHvor bør Folketinget gøre mere i Danmark? 27 %\nFlere regler for alle Eu-landene\nMere kontrol i alle Eu-landene Indføre en ny grundlæggende aftale om ordnede forhold på arbejdsmarkederne i EU Andet - skriv gerne konkrete bud\nMener du, EU gør nok i forbindelse med ordnede forhold på arbejdsmarkedet? Ja\n1% 76 %\nNej 21 %\nVed ikke Vil ikke svare\nHvad bør EU gøre mere? 31 %\nMere kontrol i alle Eu-landene Indføre en ny grundlæggende aftale om ordnede forhold på arbejdsmarkederne i EU Andet - skriv gerne konkrete bud 0%\nVINDERE AF ET GAVEKORT TIL COOP Palle William Pedersen, Jack Færch Nielsen, Lena Lundtofte Nielsen, Søren Borenhøft Mikkelsen, Ali Mohammadi.\nVinderne har fået direkte besked. WWW.BLIKROER.DK\nMED PÅ JOB – Herhjemme tænker vi hurtigt og arbejder. Dernede kan man godt lige holde en pause, tænke, holde en pause, tænke og så måske gå i gang, fortæller Jonathan Dybvad Nielsen.\nEN PÅ OPLEVEREN Jonathan Dybvad Nielsen og Patrik Denbak er kommet hjem fra fem uger som lærling i Kathmandu. Vi har spurgt, hvordan det har været at være med på job i Nepal\nTekst Marie Brask Foto Renaud Philippe\n– Det var rimeligt varmt, men alligevel skulle vi gå med lange ærmer og lange bukser på arbejdspladsen. Det var bare reglerne, vi kunne ikke rigtigt få noget konkret svar på, hvorfor vi ikke måtte gå i shorts. Det var 29 grader de varmeste dage, fortæller Patrik. Her på billedet er det Jonathan i fuld mundering.\net har været spændende at se den måde, de gør det dernede i forhold til herhjemme. Fremgangsmåden var meget anderledes, og deres værktøj var meget ældre, fortæller Patrik Denbak, der sammen med Jonathan Dybvad Nielsen lige er kommet hjem fra fem uger som lærling i Nepals hovedstad, Kathmandu. Selv om faget grundlæggende er det samme, fortæller de begge to om store forskelle mellem Nepal og Danmark.\nToiletter på skæve vægge − Vi var oppe på 12. sal og sætte nogle hængetoiletter op. Mureren havde været der, og vi skulle kun sætte skålen op. Men i stedet for at vente på, at mureren var helt færdig, skulle vi sætte skålene op med det samme. Så måtte mureren komme bagefter og lappe sine huller, fortæller Patrik. − Havde det været danske standarder, havde vi aldrig sat de hængetoiletter WWW.BLIKROER.DK\nDet er jo sindssygt. De går i klipklappere på bambus-stilladser!\nop. Væggen var næsten en bølge. Når du kørte hænderne henover, kunne du mærke, der var fordybninger i flisearbejdet. I Danmark havde vi ringet til mureren og sagt, ’prøv lige at høre her, du har vist en lærling, der skal fyres’. Men de toiletter skulle bare sættes op her og nu, og så måtte de sidde, som de kunne, siger Jonathan.\nMeget anderledes arbejdsmiljø − Vi var blevet forberedt hjemmefra på, at arbejdsmiljøet ville være meget anderledes, men jeg synes, det var voldsommere, end hvad vi var blevet vist på\nbillederne, siger Patrik. Jonathan er helt enig: − Det er jo sindssygt. De går i klipklappere på bambus-stilladser! Der var ikke mange sikkerhedssko, hjelme eller faldsikringer, der bliver brugt af de nepalesiske kollegaer. − De stod og grinede af mig, da jeg tog hjelm, sikkerhedsbriller og høreværn på, da jeg skulle skære med vinkelsliber. De havde også udstyret, de brugte det bare ikke, fortæller Patrik om deres afslappede forhold til sikkerhed og tilføjer: − Vi var oppe på taget af bygningen, det vil sige 15. sal. Der var nogle, der sad BLIK & RØR\nDer var ikke noget med sikkerhedssko, hjelm eller faldsikring nødvendigvis. – Nogle af dem var faldsikrede. Eller det vil sige, sikringen sad fast rundt om dem uden at være sikret til noget andet. Det var egentlig bare en beklædningsgenstand, de havde fået på, fortæller Jonathan.\nKlipklappere var helt almindeligt fodtøj på byggepladsen for nepaleserne.\nog spiste frokost ude på kanten af bygningen. Uden hegn eller noget.\nSprog-forhindringer Den største udfordring, de stødte på, var sproget. Det var meget svært at snakke med dem, de skulle arbejde med. Deres ordforråd var meget begrænset: − De kunne sige ’lunchtime’ og ’finish’, og så kunne de vinke, fortæller Jonathan. NR. 3\n− Vi havde to kollegaer, der kunne tale et engelsk, vi kunne forstå, men det var så ikke dem, vi arbejdede sammen med, desværre, tilføjer Patrik. − Der har været nogle kommunikationsfejl, fortæller Jonathan og fortsætter: – Så i starten lavede vi ikke særligt meget. Det var os, der skulle punke på dem, at vi gerne ville lave noget. Mit indtryk var, at de havde forventet, at vi egentlig kun\nJeg skal tilbage til Nepal, det er jeg nødt til\nvar på udkig efter, hvilken en uddannelse vi skulle have, og at vi ikke kunne noget fagligt. Så de vidste ikke, at vi kunne noget, og det var så lidt svært at fortælle dem. Det var nogle lange første dage, siger han. Begge lærlinge synes nu, at deres engelske er blevet bedre, fordi de alligevel har skullet bruge det så meget i de fem uger, de har været afsted.\nEn tur på hospitalet − Vi lærte, at man skal gå uden om de restauranter, der ikke ser så pæne ud. Mig og Jonathan endte på hospitalet, og vi tror, 2019\nDet var svært at snakke indbyrdes med kollegaerne dernede. Deres engelske var meget begrænset, og man måtte ty til fagter og pege. Her prøver Patrik at gøre sig forståelig.\n▲ Vi var med til en ’national holiday’, hvor alle havde fri – også os. Alle gader var fyldt med maling, det var sådan noget støvpulver. Jeg er lidt i tvivl om, hvad man fejrede. Det var sådan lidt nytår-agtigt, selv om nytåret først var midten af april. Der blev det år 2076 dernede, fortæller Jonathan.\ndet var på grund af maden. Det var diarré for fuld skrue, fortæller Patrik. − Vi fik tre antibiotika-piller, vi skulle tage over tre dage, og det slog det rimelig hurtigt ned. Vi fik også fire poser salt og sukker-opløsning, som smagte helt forfærdeligt, siger Jonathan. Selv om der var udfordringer med mange af tingene dernede, er de begge to enige om, at det har været en stor oplevelse, og at de har fået noget ud af det. − Jeg har lært at tænke mere ud af boksen. Ikke at man skal bruge det på arbejdspladsen, men det der med, at man ligesom kan gå andre veje i stedet for bare det, man er blevet lært, siger Patrik.\nTilbage igen Jonathan siger, at hvis han får råd og tid til det, kunne han godt tænke sig at komme tilbage og bo på et af værelserne på tolvte sal, hvor de monterede hængetoiletterne. WWW.BLIKROER.DK\n− Jeg skal tilbage til Nepal, det er jeg nødt til. Jeg vil rigtigt gerne ned og se udviklingen. Nu er det jo et godt stykke tid siden, de jordskælv havde været der, men bare lige se udviklingen og alle de bygninger, de har været i gang med at bygge, siger Patrik og tilføjer: − Folk spørger mest, om det har været det hele værd, og det var det! Enhver der får chancen, skal bare gøre det!\nLærlingene var afsted fra 11. marts til 17. april 2019. Dansk Metal, Arbejdsgiverne, Ulandssekretariatet og Blik- og Rørarbejderforbundet står bag projektet. Lærlingene arbejdede på et Aloft hotel, som er en amerikansk kæde, der skal stå færdig i maj 2019.\nNepalesernes stilladser var bambus, der var bundet sammen med torv. – Jeg prøvede at hænge mig i et af dem. Det rykkede sig hvert fald en halv til en hel meter, fortæller Jonathan. BLIK & RØR\nFagligt sekretariat Juridisk konsulent: Barbara Lauridsen Direkte: 51 53 31 53 bla@blikroer.dk Sagsbehandler for arbejdsskader: Jan Erik Dam Direkte: 36 38 36 22 jed@blikroer.dk Journalist: Marie Brask Direkte: 51 53 08 51 mbr@blikroer.dk Sekretær: Charlotte B. Lindberg Direkte: 36 38 36 16 cbl@blikroer.dk Sekretær/sagsbehandler: Heidi Nellevang Direkte: 36 38 36 08 hne@blikroer.dk Sekretær/sagsbehandler: Sofie Lønborg Blicher Direkte: 36 38 36 03 sof@blikroer.dk IT-medarbejder: Michael C. Lyngesen Tlf. 36 38 36 53 mcl@blikroer.dk\nVestervangsvej 6 8800 Viborg Tlf. 36 38 35 10 Åbningstider: Mandag til onsdag kl. 10.00 - 13.00 Faglig medarbejder: Bjarne B. Kristensen Mobil: 20 20 71 98 bbk@blikroer.dk Kredskasserer/A-kasse: Leo Nielsen Mobil: 20 20 71 97 lnl@blikroer.dk\nGrønnegade 14 4000 Roskilde. Tlf. 46 34 00 97 E-mail: sjaelland-bornholm@blikroer.dk Åbningstider: Mandag - onsdag kl. 8 - 16 Torsdag kl. 8 - 17 Fredag kl. 8 - 12 Kredsformand: Ole Wiil-Andersen Mobil: 51 53 31 82 owa@blikroer.dk Faglig medarbejder/ opmåler: Stig Stærk Larsen Mobil: 20673402 ssl@blikroer.dk Faglig medarbejder/ opmåler: Henrik Baltzer Mobil: 51 53 31 84 hba@blikroer.dk Faglig medarbejder/ opmåler: Esben Malling Platz Mobil: 51 53 31 87 esm@blikroer.dk\nÅbningstider: Mandag og torsdag 10.00 - 12.00 og kl. 14.00 - 16.30\nFormand: Henrik Juul Rasmussen Mobil: 26 88 20 78 hjr@blikroer.dk Faglig sekretær: Bjørn Due Mobil: 26 88 20 75 bjd@blikroer.dk\nA-kasse: Tlf. 35 31 01 00 Mandag kl. 9.00 - 11.30 Tirsdag kl. 9.00 - 11.30 og 15.00 - 16.30 Onsdag lukket Torsdag kl. 9.00 - 11.30 og 15.00 - 16.30 Fredag kl. 9.00 - 11.30\nFaglig sekretær: Lars Andersen Mobil: 26 88 20 70 la@blikroer.dk\nFaglig afdeling: Mandag, tirsdag og Onsdag kl. 8.00 - 16.00 Torsdag kl. 8.00 - 17.00 Fredag kl. 8.00 -14.00\nRymarken 4 8210 Aarhus V Tlf. 36 38 35 10\nAFSTANDSBEREGNER TAGET UD AF DRIFT Den fælles afstandsberegner, som er udviklet af Tekniq og Blik- og Rørarbejderforbundet, er midlertidig sat ud af drift. I mellemtiden må benyttes alternative muligheder til måling af afstand i luftlinje mellem virksomhed og arbejdsplads\nvivl om rigtigheden af afstande i det fælles afstandsprogram har fået overenskomstparterne på VVS-området til at tage programmet ud af drift. Tillæg for rejsearbejde, også kaldet zonepenge, er betaling for den tid, som medarbejderne bruger på transport til skiftende arbejdssteder uden for arbejdstiden. I VVS-overenskomsten beregnes tillægget efter afstanden i luftlinje mellem arbejdssted og virksomhedens adresse eller medarbejderens bopæl. Overenskomstparterne har gennem en årrække stillet et program til rådighed for beregningen af tillægget for rejsearbejde. I 2015 søsatte parterne en ny og mere brugervenlig tjeneste baseret på oplysningerne i korttjenesten Google Maps. Oplysningerne i Google Maps bygger blandt andet på anmodninger fra brugerne, ligesom Google selv optimerer tjenesten ved for eksempel anlæggelse af nye veje, byggeri m.m. I forbindelse med behandling af en faglig sag omkring betaling af tillæg for tillæg for rejsearbejde har det desværre vist sig, at det er for let for brugerne at ændre målepunkterne i det nuværende måleprogram. Det har givet anledning til uenigheder om den korrekte afstand mellem virksomhed og arbejdssted i henhold til bestemmelserne i VVS-overenskomsten. Overenskomstparterne på VVS-området ser sig derfor nødsaget til at lukke proWWW.BLIKROER.DK\ngrammet ned og påbegynde arbejdet med en ny afstandsberegner. – I Blik- og Rørarbejderforbundet ærgrer vi os over de her sager. Samtidig er vi og Tekniq enige om, at vi skal have et 100 procent pålideligt system. Derfor har vi valgt at pille afstandsberegneren midlertidig ud af drift og sætte arbejdet i gang med at udvikle en ny og mere pålidelig afstandsberegner, siger næstformand Stig Søllested.\nMidlertidig løsning Det er uvist, hvor hurtigt en ny afstandsberegner kan være i luften. I mellemtiden er parterne enige om, at ansatte og virksomheder under VVS-overenskomsten må bruge andre løsninger. Flere tjenester som for eksempel Google eller Krak kan måle afstand i luftlinje mellem to punkter. Det kræver dog noget mere af brugeren end det tidligere afstandsprogram. Samtidig er løsningen ikke særlig velegnet til brug på en mobiltelefon. – Vi ved godt, at løsningen langtfra er optimal, da mange af vores medlemmer ikke har adgang til en PC. Vi arbejder derfor på at få lavet en ny løsning hurtigst muligt, som har samme brugervenlighed, som kendes fra vores tidligere afstandsberegner, forklarer Stig Søllested. Ved tvivl om afstanden mellem to punkter er det afstanden mellem postadressen i Krak, som er gældende. Derudover kan uenighed om afstand behandles i det fagretlige system.\n> SÅDAN BEREGNER DU\nAFSTAND I LUFTLINJE\n1.\tGå ind på krak.dk/ruteplan. Indtast adresseoplysninger for punkt A og B, og klik på ”Vis ruten”. Ruten i bil vil blive vist på et kort. 2.\tFor at få vist afstanden i luftlinje benyttes ikonet ”Tegn & Mål”, som findes nederst i højre hjørne på din skærm. Klik på ikonet, og vælg ”Mål”. 3.\tZoom ind på kortet, og placér et punkt så tæt på punkt ”A” som muligt. Klik herefter på et nyt punkt så tæt på punkt ”B” som muligt. Klik herefter på ikonet ”Færdig”, og afstanden mellem de to punkter angives på skærmen. 4.\tBemærk, at den midlertidige tjeneste kræver adgang til en PC eller iPad, da den ikke fungerer optimalt på en mobiltelefon.\n− Vi havde haft en byggeplads, hvor der blev fundet asbest, og kollegaerne havde en masse spørgsmål og usikkerhed. Så fik vi arrangeret et asbestfyraftens-kursus med Søren Schytte, hvor rigtigt mange dukkede op. Det var rigtigt godt.\nDet er fedt at kunne hjælpe sine kollegaer NR. 3\nTekst Marie Brask Foto Michael Bo Rasmussen\nChristian Sallov med lærling Mads Jespersen lægger sidste hånd på en børnehave.\nChristian Sallov har været AMR i et år nu og fortæller, hvordan det har været skulle fungere som mellemmanden mellem ledelsen og kollegaerne\nhristian Sallov på 39 har været arbejdsmiljørepræsentant hos Ib Andersen VVS i lidt over et år nu. Han startede derude som voksenlærling som 25-årig efter at have været blandt andet landmand og soldat først. Han blev uddannet tag- og facademontør hos Ib Andersen VVS i 2009 og har arbejdet der siden. Han stillede op til AMR-posten, da forgængeren skiftede job. − Jeg har altid haft lyst til at arbejde med tillidsvalgt arbejde, men ham den tidligere, gjorde det rigtigt godt. Vores ene tillidsmand, som også var ham, der udlærte mig, spurgte mig, da den anden stoppeWWW.BLIKROER.DK\nde, om det ikke var noget for mig, fortæller Christian Sallov. Det var det, og Christian Sallov blev valgt ind.\nFire tillidsvalgte Der er to AMR’er og to tillidsmænd fordelt på VVS-delen og ventilationsdelen i virksomheden. De mødes hver tredje måned med repræsentanter for ledelsen og snakker om blandt andet trivslen og arbejdsmiljøet i virksomheden. − Hele stemningen i firmaet er god, vi sidder ikke og er uvenner ved det her bord, når vi har møder. Vi har en god tone, og vi bliver lyttet til. For eksempel viste min kollega fra ventilation dem noget lufthejs i\nstedet for manuel hejs. De koster selvfølgelig nogle penge, men han havde fundet nogle brochurer på dem, og det var smart, fornuftigt og mere sikkert, og nu har vi to eller tre af dem, og de bliver brugt hele tiden, fortæller Christian Sallov.\nIkke en dans på roser for alle Christian Sallov ved dog godt, at det langtfra er alle AMR’er, der møder en ledelse, der lytter og handler: − Jeg kan høre til de kurser, jeg har været til med fagforeningen, at der er andre der slås, virkelig slås med ledelsen, hvor det næsten er pinligt, hvad vi har af problemer.\nAMR er uundværlig Selv om det kan variere meget fra arbejdsplads til arbejdsplads, hvor godt samarbejdet fungerer, er det en knusende vigtig funktion at stå for arbejdsmiljøet. BLIK & RØR\nARBEJDSMILJØREPRÆSENTANT − Det er ikke en floskel, når man siger, der ikke er nogen, der er mere værd end andre. Det kan godt være, at der er nogle, der er vigtigere i fødekæden end andre, men det er jo kun i en periode, man er det. Når vi sidder og knokler på at få jobbet ind, så er vi de vigtigste, men når det så skal udføres, er det jo vores svende, der er vigtigst. Det er på forskellige tidspunkter, man er den, der er vigtigst, siger John Dohn, afdelingsleder i Ib Andersen VVS.\nJeg synes, det er fedt at kunne hjælpe de af sine kollegaer, der måske ikke råber højest. De, som går lidt mere stille. Så kontakter de mig, og så går jeg videre med det CHRISTIAN SALLOV\n− Hvis man har en vis gennemslagskraft, og det har man jo nok, hvis man er blevet opfordret af sine kollegaer til at blive det her, så vil jeg opfordre vedkommende til at blive AMR, fordi det er jo derigennem, man kan gøre en forskel for sine egne og sig selv ikke mindst. Det skal man jo også huske, at man jo også gør noget for sig selv, fordi man får nogle erfaringer, man får noget indsigt, man får nogle muligheder for at påvirke nogle ting, hvis det er det, man ønsker, siger John Dohn, der er afdelingschef i Ib Andersen VVS.\nFedt at hjælpe − Jeg synes, det er fedt at kunne hjælpe de af sine kollegaer, der måske ikke råber højest. De, som går lidt mere stille. Så NR. 3\nkontakter de mig, og så går jeg videre med det. Selvfølgelig er det også nogle ubehagelige samtaler engang imellem, for man kommer jo med noget, der nogle gange enten er ulovligt, ikke i orden eller ubehageligt for nogle af mændene. Om det koster penge eller er et ubehageligt emne, de har problemer med, synes jeg, det er fedt at hjælpe en kollega. At være der for de kollegaer, der ikke træder hårdest frem selv, siger Christian Sallov.\nLovgivningen hjælper Der er mange regler og meget lovgivning på arbejdsmiljøområdet, hvilket Christian Sallov ser kan være på en fordel og en ulempe. − Der er nu engang nogle regler, der skal\noverholdes. I modsætning til tillidsrepræsentantens opgave er det lidt mere konkret at sige, ’det her duer ikke’. Og hvis de så siger ’jamen, det koster penge’, så er det nemmere, for man kan sige ’lovgivningen siger, at de må vi ikke’, og så er den jo ikke længere, siger Christian Sallov.\nBehøver ikke være ekspert På den anden side kan de mange regler måske virke skræmmende for en, der overvejer at stille op som arbejdsmiljørepræsentant. − Reglerne er komplekse i vores fag, så jeg vil sige, at jeg bruger fagforeningen en del og får en kanon opbakning og råd. Man kan ikke være ekspert, og det er heller ikke meningen, at man skal! Der er nogen, der tror, at man skal vide alt, men det skal man jo ikke. Jeg ringer til fagforeningen, hvis jeg lige er i tvivl, så jeg får styr på reglerne.\n> ARBEJDSPLADSEN Ib Andersen VVS Ligger i Aalborg Laver VVS, ventilation, køl, boligservice, entrepriseafdeling 94 ansatte, kontorpersonale inklusive\nAKADEMIUDDANNELSE I ENERGITEKNOLOGI TIM BREGENDAHL, STUDERENDE PÅ KEA\nVIL DU RÅDGIVE OM\nENERGIEFFEKTIVE LØ S N I N G E R ?\nL Æ S E N E RG I T E K N O LO G I VED SIDEN AF DIT JOB\nN Y E H O L D I AU G U ST 2 0 1 9\nK E A . D K / E T- D KEA har også andre efteruddannelser og kurser. Bl.a. VVS-installation, Automation & drift og Energikonsulent. Der er gode muligheder for at få økonomisk tilskud til din efteruddannelse på op til 10.000 kr. om året. Søg i dag på kea.dk/tilskud\nSTYRK DIN VIDEN OG KUNNEN. WWW.BLIKROER.DK\nI 50 ÅR Vi har vanen tro kigget i de gamle blade og fundet nogle skægge ting til dig i de gamle fagblade\negneren Claus Deleuran, som vi alle sammen kender fra Rejsen til Saturn eller hans illustrerede danmarkshistorie, havde også en tegning i Blik og Rør. Her blev den brugt som en opfordring til at melde sig ind i forbundet som lærling i 1979.\nsommeren 1989 inviterede Aalborg-afdelingen af Blik og Rør medlemmerne og deres familier på vandretur ved Vesterhavet. Der blev også stillet en vogn med islænderhest til rådighed, så trætte børneben kunne hvile sig på turen.\nådan så en invitation til en generalforsamling ud i 1969 i fagbladet ”Blikkenslageren”, som det hed dengang.\nTekst Marie Brask Foto Arkiv\no og Munksgaard udgav en cd-rom med danmarkshistorien. ”Multimedie”, ”cd-rom” og ”interaktivitet” var de helt store ord i 1999, og Blik og Rørs medlemmer kunne få dem alle tre nedsat med 100 kr. som jubilæumstilbud.\n2009 var der også VVS-messe i Odense, og ligesom nu kunne du dengang komme forbi Blik og Rørs stand og hilse på. Logoet og standen er måske tæt på det samme, men udviklingen og folkene er nye!\nHusk du ka følge Bli n k og Rør p å Snapch at\nFEST OG FAGLIGHED\nEn solskinsweekend i marts samledes Blik og Rør Ungdom til årsmøde. Det blev til tre dage med fuldt program, med masser af plads til hygge, faglige diskussioner og drengehørm Hvad får man, hvis man samler 99 unge mænd en weekend på et vandrerhjem i Svendborg? Cigaretter, whisky og nøgle pi’r? Muligvis senere. Til Blik og Rør Ungdoms årsmødes start var øjnene muligvis lidt klattede fra aftenen før, men engagementet var ikke til at tage fejl af.\nraterne og kollegaerne, der gør, man bliver hængende. Det er drivkraften, der skubber en fremad i fællesskab, sagde Casper Steppat, der enstemmigt blev genvalgt som formand for Blik & Rør Ungdom.\nNæsten samlet Landsudvalg Formandstaler Blik og Rørs formand, Henrik W. Petersen, åbnede årsmødet og bød velkommen. Det stærke fremmøde og engagement tegnede godt, både for årsmødet og for Blik og Rørs fremtid. Ungdomsformand Casper Steppat fremlagde bagefter beretningen, hvor paragrafændringer, nye samarbejder og initiativer blev præsenteret og forklaret. Men hans vigtigste budskab kunne nemt bruges som slogan for dette årsmøde, for Blik og Rør Ungdom og i hele Blik og Rør: − En fagforening er ikke kun lønforhandlinger og arbejdsmiljø. Det er det også. Det er fællesskabet. Det er vennerne, kamme-\nLandsudvalget fortsatte fra sidste år med ganske få udskiftninger. Tre nye medlemmer og to nye suppleanter er sammen med den nu mere erfarne øvrige flok klar til at tage fat på det kommende års planer og projekter. Deriblandt vil være en øget indsats for at få flere aktive unge engagerede i deres hverdag, en kamp for bedre lærlingeforhold og -løn og et nyt, større samarbejde med Fagbevægelsens Ungdom, som er ungdomsdelen af det nye, store Fagbevægelsens Hovedorganisation, FH.\nLidt pi’r Efter frokosten, hvor dog ikke whiskyen,\nWorkshop Senere fulgte workshops om psykisk arbejdsmiljø og lærlingebestemmelsesforslag til OK2020. Forbundssekretær Søren Schytte stod for workshoppen om psykisk arbejdsmiljø, hvor han i fællesskab med deltagerne snakkede om, hvad man kan\nRIME BELLA, AALBORG − Jeg er her mest på grund af fællesskabet, vi holder godt sammen her. Det er rigtigt, rigtigt fedt.\nPHILIP LARSEN, RINGSTED − Jeg blev lokket hertil af en af mine kollegaer. Han havde været med sidste år og spurgte, om jeg ikke ville med. Så sagde jeg ’joh, vi kan da godt prøve det’. Jeg har ingen forventninger, jeg kan kun bliver overrasket. NR. 3\nmen cigaretterne kom på banen, kom pi’rne også frem i form af Boss Lady Maria Lembke, der er VVS-lærling, og Nina Groes, der står bag Boss Ladies. De fortalte om, hvordan det er at være kvinde i et udpræget mandefag – og hvordan man kan få flere unge kvinder til at vælge det. Der skal gøres mere for at gøre opmærksom på mulighederne for unge kvinder, når de vælger faget, og også for at få sparket fordommene af vejen, så lærepladser og ansættelser baseres på kvalifikationer, og ingen derfor fravælges på grund af køn.\nTekst Marie Brask Foto Alex Tran\nNår det er dagen derpå, og mødet begynder klokken 9 ... Boss Ladies med Blik og RørUngdom i ryggen.\ngøre, hvis man for eksempel oplever trusler i forbindelse med sit arbejde, omgangstonen bliver for hård, eller arbejdspresset bliver for meget.\nLærlingebestemmelser Til workshoppen om lærlingebestemmelser op til OK2020 blev der debatteret zonepenge for alle lærlinge, tillæg ved skiftende\nTHOMAS BJØRG ANDERSEN, SÆBY − Jeg er kommet, fordi jeg er stor tilhænger af vores fagforening, og jeg synes, vi har en rigtigt god overenskomst og ja, en hyggelig weekend. Det er også vigtigt at holde kontakten med de gamle drenge, man gik på skole med. WWW.BLIKROER.DK\narbejdssteder og forbedret akkord-afregning for voksenlærlinge. Dertil også krav på arbejdstøj og pensionsordning til alle lærlinge efter 2 måneder uanset alder. Udtalelserne blev godkendt, og høvdingeboldturneringen blev skudt i gang. Efter taler, workshops og håndbold var de unge klar på nogle cigaretter, whisky … og hvad der nu følger med.\nMARIA LEMBKE, RINGSTED − Jeg er her både for at skabe relationer og styrke fællesskabet, men også for at gøre opmærksom på Boss Ladies. Boss Ladies arbejder for at få flere kvinder ind i mandefagene, for der mangler meget oplysning. 35\nForbundssekretær Søren Schyttes workshop om arbejdsmiljø.\nZIGGY ANDREAS RASCH, ROSKILDE − Jeg er her i dag, fordi jeg sidder i Landsudvalget, men også fordi jeg synes, det er vigtigt arbejde, og jeg nyder det. Jeg er her lige så meget for at hygge mig, som jeg er her for det faglige. BLIK & RØR\nCasper Steppat blev genvalgt som formand for Blik & Rør Ungdom sammen med størstedelen af Landsudvalget. Casper ser det som en fordel, at Landsudvalget har mere erfaring og dermed et stærkere fundament\n− Jeg takker mange gange, sagde Casper Steppat fra podiet, da han blev valgt ind som ungdomsformand for anden gang. − Vi har nogle fælles visioner i landsudvalget, hvor de har givet udtryk for, at de gerne vil have mig til at være i spidsen af det et år mere, og det tager jeg jo gladelig imod og siger tak for støtten, fortæller Casper. Går\nman ham på klingen, mener han ikke, det store er, at han er blevet genvalgt:\nMange gengangere − Faktisk er det store, at vi har beholdt otte af dem, der blev valgt ind sidste år. På den måde har vi en anden viderelevering internt i gengangere. Vi har tidligere været plaget af meget stor udskiftning med folk, der kun har siddet et år ad gangen. Nu har vi noget mere fundament at bygge på, end vi havde tidligere, siger Casper over en kop kaffe lidt senere.\nNoget at bygge på − Det har været et aktivt år for det nye hold, som har skullet arbejde lidt på at strømline og fokusere vores indsatser. Man lærer mest ved at gøre sig sine egne erfaringer, og det er et erfarent landsudvalg, der er klar til at arbejde videre, siger Casper Steppat.\nLandsudvalget har kigget på strukturen og arbejdsfordelingen internt og på, hvordan arbejdsfordelingen kan blive mere ligelig. De vælger at fortsætte succesen med en konstitueret næstformand og vil reetablere forretningsudvalget.\nNye projekter og samarbejder Da LO og FTF fusioneredes til FH, fusioneredes deres ungdomsafdelinger også til Fagbevægelsens Ungdom – Elever, Lærlinge og Studerende. – Det arbejde har vi valgt at prioritere og være en del af, for vi tror på det potentiale, som bringes til bordet med Fagbevægelsens Ungdom, siger Casper Steppat. I år vil Landsudvalget også arbejde på kampagnen Flere Aktive Unge, hvor de vil samarbejde med kredse og afdelinger kan få lanceret kampagnen ud på de tekniske skoler.\n> DET NYE LANDSUDVALG Fra venstre bagerst: Frederik Nobel (nyvalgt, suppleant), Kasper Jørgensen (konstitueret næstformand), Salar (nyvalgt), Casper Kongsted Gregersen, Martin Troelsen, Kenny Wilcken Thybo (nyvalgt), Jonas Nielsen, Nicolas Max Simonsen, Casper Steppat (formand) og Patrick Bro-Larsen (nyvalgt, suppleant). Fra venstre forrest: Stefan Degner Andreassen, Ziggy Andreas Rasch, Joakim Dissing (nyvalgt) og Andreas Baagøe (kasserer).\nVed semifinalerne gemmer Andreas Hofmann fra Esbjerg bolden bag om ryggen for Kasper Jørgensen fra Roskilde.\nFlemming Pil gaard fra Aalborg gav den hele armen. Og skulderen. Høvdinge-battle mellem orange holds Casper Steppat og mørkegrønne holds Shubi fra Aalborg, hvor de mørkegrønne vandt.\nDI HM D L O B E G N I D ØV I første sæt af finalekampen ramtes kampen af en streaker (Daniel Litau), der løb hele banen rundt til brølende bifald. Dommer-problemer med, hvem der skulle gå videre. Som næstformand Niels Braaby forklarede: – Rød var sikker til semifinalen, men der manglede en etter på den anden bane og to’ere på begge baner, fordi sort vinder over orange, grøn har vundet over sort, orange har vundet over grøn, så der er ingen, der er bedst internt (!!). De fandt dog en løsning, nemlig at lade høvdingene spille mod hinanden. WWW.BLIKROER.DK\nVinderholdet, der har skiftet de røde trøjer ud med vindertrøjerne, der var en version af årsmødetrøjerne bare med guld. Der var to tidligere håndboldspillere på holdet, nemlig Kasper Kristensen, Langå, og Martin Troelsen fra Kolding. Høvdingen var Kristoffer Hoff fra København, der sammen med Frederik Bang, Kolding, Patrick Madsen og Jesper Bach, begge fra Aalborg, og Nikolaj Kesic, København, udgjorde guldteamet.\nPENSION Få personlige rådgivningsmails fra PensionDanmark\nDin pensionsordning i PensionDanmark er ikke kun en opsparing til\nDin pensionsordning i PensionDanmark er vigtig for dig. Derfor\npension. Du har også forsikringer, der sikrer dig økonomisk tryghed\nvil PensionDanmark gerne holde dig opdateret med personlige\ni arbejdslivet. Du er forsikret ved:\nrådgivningsmails, hvis der er noget i din pensionsordning, som\ndu bør kigge på. Det kan fx være:\n• førtidspension • kritisk sygdom\n• hvis du ikke har fået indbetalt pensionsbidrag fra din ar-\n• hvis der kommer nye muligheder i din sundhedsordning • hvis du bør tjekke, hvem der skal have din pensionsopspa-\nForsikringerne passer til de flestes behov, men er der sket større\nring, når du dør.\nændringer i dit liv, kan det være en god idé at tjekke dem. Fx hvis Du kan tilmelde dig personlige\ndu for nylig er blevet gift eller skilt, har fået børn eller er blevet\nrådgivningsmails ved at logge på\nboligejer. På PensionDanmarks hjemmeside - pension.dk - kan du\npension.dk. Du kan også følge Pen-\nlogge ind og se, hvordan du er forsikret i pensionsordningen. Og du\nsionDanmark på Facebook, hvor du\nkan nemt hæve eller nedsætte beløbet på forsikringerne. På pension.dk kan du også se, hvor meget du i alt har sparet op,\nkan få aktuel information og gode råd om pensionsordningen og\nog hvor meget du vil få udbetalt, når du går på pension. Du er også\naltid velkommen til at ringe til PensionDanmarks medlemsrådgivning på 7012 1330 alle hverdage kl. 8-21.\nFå målt din body age Har du en sundhedsordning i PensionDanmark, kan du tage en gratis sundhedstest og få målt din body age. Efter testen kan du få hjælp via sundhedsordningens mange tilbud. Du kan fx få behandlinger hos en fysioterapeut, kiropraktor eller massør. Har du problemer med rygning, overvægt eller stress, bliver du tilbudt en fortrolig samtale med en sygeplejerske i PensionDanmarks sundhedsteam. Tag testen ved at logge ind på pension.dk. Det tager ca. 5-10 minutter.\nPå PensionDanmarks hjemmeside kan du følge med i dine forsikringer, din pensions- og sundhedsordning og få målt din body age. Foto: PensionDanmark\nTekst Marie Brask Foto Linda Johansen\nEfter at have været pensio nist i 23 år får 86-årige Preben Wilcken Petersen anerkendt sin KOL som en arbejdsskade og har nu fået tilkendt en godtgørelse på 431.280 kroner. Blik & Rør besøgte ham hjemme i sofaen for at høre hans historie. Og historier har han mange af\nJeg har det ligesom Storstrømsbroen. Jeg bliver holdt oppe med piller!\nm sommeren cyklede jeg på arbejde til Valby. Det var 17 kilometer frem og tilbage. Det synes jeg efterhånden, jeg havde lidt svært ved, så jeg begyndte at nøjes med at cykle til Albertslund og så tage toget til Valby, så fik jeg da en lille tur ud af det. Til sidst tog jeg toget hele vejen. Så fik jeg sværere ved at få luft til at komme helt op på femte sal, og så var det var på tide at holde op, fortæller Preben Wilcken Petersen med sin hviskende stemme gennem iltapparatet.\nSvendeprøven i Aarhus Preben begyndte som skorstensfejer i 1947 på Lolland, og han arbejdede som fejer de næste knap 50 år, før han måtte\ngå på efterløn 1995, da luften slap op. Når Preben i dag trækker vejret i sofaen i Taastrup, får han kun 25 procent luft ind i forhold til os andre. Han har iltmaske på og sparer på energien, men han er tydeligt spillevende i de klare, blå øjne, mens han fortæller om sin tid som fejer: − Da jeg var til svendeprøve, var vi i Aarhus. Jeg havde jo været i lære på Lolland, hvor hvis et hus havde to etager, var det højt. Men i Aarhus skulle vi så op på de her fem-etagers huse. Det var godt nok lidt højt oppe, men jeg var jo ikke svimmel, så jeg kunne godt gøre det. Men for mig var det helt sindssygt – for nede på loftet var der nogle renselemme. Hvorfor skulle vi gå ude på taget? Det var jo slet ikke nødvendigt!\n> OM KOL KOL står for Kronisk Obstruktiv Lungesygdom. Det anslås, at over 300.000 danskere lever med KOL, men at kun halvdelen har fået det konstateret. De typiske tegn på KOL er hoste, åndenød, pibende/hvæsende vejrtrækning i mere end 2 måneder. Det er en sygdom, man skal leve med resten af livet. Årsagerne til KOL er f.eks. arbejdsmiljø, rygning, arvelighed og lungernes udvikling i barndommen.\nPreben og Grethe har danset folkedans i hele verden; Sydney, Hollywood, Kinesiske Mur, Copacabana mm. Men til sidst var der heller ikke luft nok i Prebens lunger til det længere. NR. 3\nhan ved generalforsamlingen bagefter slog et slag for, at alle lægeundersøgelserne, skorstensfejerne fik foretaget, blev samlet et sted hos én læge, så man kunne se nærmere på, hvilke helbredsproblemer skorstensfejerne havde til fælles, såsom sår i næsen og åndedrætsbesvær. Til syvende og sidst måtte de give op: − Vi blev fortsat undersøgt hos hver sin læge, men det kom aldrig videre, konkluderer Preben.\nGrethe hjælper Preben i kollerten til ære for fotografen.\nKampen for maskerne Sikkerheden var generelt ikke i højsædet, da Preben var fejer, og han måtte også kæmpe en kamp for at få masker i 70’erne. Han og en kollega snakkede med Arsima, der laver åndedrætsværn, og forhandlede sig frem til, at de kunne få fem masker til fire maskers pris. − Så kom vi tilbage på værkstedet, og mester spurgte: ’Er der nogen, der gerne vil have sådan en’. ’Nej, nej, nej, nej’. Det skulle man sandelig ikke have, det var for tøsedrenge, fortæller Preben. Til sidst lykkedes det Preben og kollegaen at få mester til at investere i de fem masker.\n− Og så næste dag var vi ude og hente fem, og dem lagde vi på bordet, og næste morgen vi kom på arbejde, så var der ikke nogen. Så skulle de have alle sammen. De turde bare ikke sige til mester, at ’jeg vil også have sådan en’, fortæller Preben.\nLægeundersøgelser uden modtager − Jeg blev klar over, jeg fik dårligere og dårligere vejrtrækning og gik til læge. Vi kunne jo hvert år komme til sådan en lægeundersøgelse, og så siger lægen, da jeg var oppe ved ham: ’Hvor skal jeg sende det hen?’ ’Jamen, det skal ikke sendes nogen steder hen’, siger Preben. Han fortæller, hvordan\nFoto Andreas Bro\ner Skorstensfej L O K et få har m anerkendt so om d g sy vs er hv er NY AFGØRELSE:\nen erhvervsanerkendt KOL som Jensen har fået ndet ankede Skorstensfejer Timm og Rørarbejderforbu erstatning. Blikændret afgøsygdom og får nu har Ankestyrelsen g af sagen, og nu . mmer den første afvisnin medle betydning for flere relsen. Det kan få\nsfean har været skorsten år og har jer i mere end 30 i sod til liflere gang stået sit fag, selvvet. Han elsker , at han nu om det har betydet blive , som kun kan har fået en sygdom værre. ret Jensen konstate I 2016 fik Timm nødsainden da set sig KOL. Han havde , da han ikke længet til at gå på efterløn skorsit arbejde som gere kunne klare vn. stensfejer i Københa ikke gå op på femte - Jeg kunne slet end lavede ikke andet sal længere. Jeg var alt og sove, og det at arbejde, spise\nstopvar jeg nødt til at for hårdt. Derfor gerne have fortsat. pe. Jeg ville ellers\ning Jensen får en erstatn\nde ham at anmelde Lægen anbefale afkade. Først kom det som arbejdss smarkedets Erhverv slaget fra Arbejds 2018 ændrede sikring, men i februar afgørelse. I afgørelden relsen Ankesty lagt Ankestyrelsen har sen står der, at Jensen har arbejdet vægt på, at Timm hvor skorstensfejer, cirka 30 år som . støv og røg/sod han har været udsat ryom støvende og Der har været tale rocesser som klassisk gende arbejdsp\nNu skal vi kende omfang\nrøget i mange år, Timm Jensen har påvirket sagens men det har ikke udfald. meget vigtig sag - Det her er en mer. Det er jo for vores medlem seneste 10 år, at desværre kun de har brugt åndeskorstensfejere er mange skordrætsværn. Der ikke har fået det stensfejere, der at tænker måske, Nogen . anmeldt være skorstensfejer. sådan er det at skal det ikke være, Men nej, sådan r vi nu medlemog derfor opfordre e sig til demerne til at henvend om de har mistanke res kredse, hvis luftpåvirkninger af KOL eller andre ssekretær Søvejene, siger forbund har ansvaret for ren Schytte, som det i Blik- og Rørarbejdsmiljøområ et. arbejderforbund\n> OM KOL\ndanskeat over 300.000 gdom. Det anslås, på Obstruktiv Lungesy ret. De typiske tegn KOL står for Kronisk n har fået det konstate . Det men kun halvdele i mere end 2 måneder re lever med KOL, e vejrtrækning , pibende/hvæsend KOL er hoste, åndenød af livet. s udvikling leve med resten skal lungerne og man d er en sygdom, iljø, rygning, arvelighe er f.eks. arbejdsm Årsagerne til KOL i barndommen.\nnu Timm Jensen får skorstensfejer. ngssum. udbetalt en erstatni godt, for det - Det her er rigtig ens. Det betyder kan danne præced kan det mig, men ikke så meget for andre mennesker. betyde noget for skorstensfeDer er sikkert mange med KOL uden jere, der går derude vil konstateret. De at have fået det det. erkende nok ikke\nogså med en Timm Jensen kommer skorstensfejere. opfordring til andre d. Helle- Tænk på din sikkerhe end en for lidt. re en gang for meget med, at det aldrig Jeg skal nu leve kan kun blive værbliver bedre, det at man kun værste, det er re. Det t man på et tidspunk har i udsigt, at på ryggen. Det skal have en iltflaske ens fag skal ændre er sørgeligt at et jeg har været glad liv så meget, men . har ikke fortrudt for mit fag, og jeg en periode, Timm Jensen havde e med ventilation, hvor han arbejded i sagen. og det indgår også\nTimm Jensen i Blik & Rør-bladet i marts 2018. Det var denne artikel om Timms godtgørelse, der fik Preben til at søge om godtgørelse.\n− Min læge har gennem mange år sagt, at jeg skulle søge erstatning. Så har jeg sagt, det tror jeg ikke. Jeg havde det sådan på fornemmelsen, at de bare ville grine og sige: ’Det ved man sgudda! At man kan blive dårlig af at være skorstensfejer, altså.’ fortæller Preben. Og mens Preben får lidt luft, fortsætter hans kone, Grethe: − Vi læste om Timm, der havde fået erstatning, men jeg smed bladet ud. Det kan vi ligeså godt opgive, det er 23 år siden, han havde været i arbejde. Så sad vi og snakkede, og så siger Preben ’vil du ikke godt prøve at søge’. Dagen efter ringede jeg til Timm, og så kørte det bare, og jeg fik rigtigt meget hjælp af sagsbehandleren inde i Blik og Rør. Han sagde, han ville hjælpe mig, alt hvad han kunne, og det gjorde han!\nGrethe kan blive i huset Nogle måneder efter de havde anmeldt Prebens arbejdsskade til Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomskontrol, faldt afgørelsen: 431.280 kroner. − Pengene skal bruges til, at Grethe kan blive boende. Vi havde snakket om, at vi skulle sælge huset og have en lejlighed, men nu kan hun blive boende. Det giver mig en stor tryghed, fortæller Preben. − Det har givet ro, det er fantastisk, fortæller Grethe. Tilbage i sofaen sidder Preben med de levende øjne og tilføjer: − Hvis der er andre kollegaer, der går og hakker rundt og halter … Så skal de vide, det nytter noget at prøve at søge om erstatning. Det kan være, det kan komme andre til glæde.\nBOLIGJOBORDNINGEN SKAL TILBAGE PÅ SPORET\nBoligJobordningen er ved at blive en skattelettelse for regeringen fremfor en udstrakt hånd til klimaet og erhvervsfagligheden Skatteminister Karsten Lauritzen (V) vil sammen med V, C og DF ændre i BoligJobordningens betingelser, så en større del kan bruges på serviceydelser såsom rengøring og havearbejde. Oprindeligt var ordningen tænkt som en kickstarter til den danske økonomi og byggesektor, og den blev en mulighed for at opdatere boligmassen til en grønnere og mere energivenlig udgave af sig selv. Samtidigt styrkedes håndværkerfagene, for der blev skabt mere arbejde til lærlinge, og lærlingene kunne lære om de nyere, energivenlige løsninger. Men den nye ordning, der ligger klar i kakkelovnen, vil fungere som en skattelettelse for de rigeste, hvor de kan få et nap med i hjemmet af ufaglært, udenlandsk arbejdskraft uden overenskomst til at støvsuge eller passe børnene. I Blik og Rør mener vi, det er en ærgerlig udvikling. BoligJobordningen skal ikke kun handle om, at borgerne kan spare en skilling på håndværker- eller serviceydelser. For os handler ordningen om at støtte installationen af nogle mere klima- og energivenlige løsninger i vores boliger − og at det også ville være muligt for de danskere, som ellers normalt ikke ville have råd til sådan nogle renoveringer. Det mener vi stadig, der er behov for. Der er brug for at arbejde med energieffektivisering af vores huse samt at sikre, at vores hjem kan kobles på vedvarende energiformer i fremtiden, hvis vi skal nå de målsætninger, et enigt Folketing vedtog i Energiaftalen sidste sommer. NR. 3\nVi mener, at fradraget skal stille krav til målrettede energieffektiviseringer og løsninger med vedvarende energi og ikke bare give skjulte skattelettelser til de rige i samfundet, som har råd til at betale sig fra rengøringen. Det samlede arbejdsudbud på energirenoveringer vil fortsat bidrage til, at flere kan få elevpladser på erhvervsuddannelserne og dermed fremme målsætningerne\nom at uddanne mere dansk, faglært arbejdskraft. Blik og Rør opfordrer politikerne til at sætte større visioner for BoligJobordningen end de forslag, der er på forhandlingsbordet nu. Den ordning, vi bakkede op om, skulle ikke kun handle om vækst og skillinger sparet. Den skulle handle om, at vi alle tog arbejdstøjet på for at sikre vores fælles klima og faglighed i fremtiden.\nBENYT DIT LO PLUS KORT, OG FÅ\nKONTANT RABAT NÅR DU HANDLER! 5%\nHOTELOPHOLD UDOVER DET SÆDVANLIGE\nALVERDENS SKØNNE OPLEVELSER\nTil dig der foretrækker Grækenland, Tyrkiet, Tunesien og Egypten.\nSpar penge på dit næste hotelophold med Arp-Hansen Hotel Group på Københavns bedste adresser.\nFå rabat på entrébilletter og zookort, og mød mere end 4.000 fantastiske dyr.\nLæs mere på loplus.dk/detur\nLæs mere på loplus.dk/arphansen\nLæs mere på loplus.dk/zoo\nSMARTE BUDGET VENLIGE HOTELLER\nFå høreapparater fuldt dækket af tilskud fra det offentlige + 10% rabat på tilbehør og topmodeller.\nBo på et af de centralt beliggende og moderne Wakeup hoteller i København og Aarhus.\nT.o.m. 23.06.19 får du 50% rabat på alle glas fra Bronze til Guld, samt din LO Plus rabat på 10% oveni.\nLæs mere på loplus.dk/dinhørespecialist\nLæs mere på loplus.dk/wakeup\nLæs mere på loplus.dk/synoptik\nHent LO Plus app’en, så er du klar til at dreje PLUSHJULET d. 29. april. Send en sms med teksten KORT til 1999 koster alm. sms takst\nDIREKTE FLY TIL ALLE REJSEMÅL\nBlik & Rør - nr. 3, 2019\nEMIL VANDT SKILLS 2019: HÅRD KAMP OM DM-TITLEN - UNGDOMMENS ÅRSMØDE SVENDBORG: CIGARETTER, WHISKEY OG ... STOR FAGLIGHED - MED PÅ JOB: FEM U...


CoBrA jubilæumsudstilling – Med nyfundne unikke værker | X-Klusiv\nCarl-Henning Pedersen og Else Alfelts Museum inviterer indenfor til en ny og unik udstilling, Sans & Samling, i anledning af 70 året for etableringen af den internationale kunstnerbevægelse CoBrA. Under forberedelserne dukkede uopdagede værker af Carl-Henning Pedersen op, som nu også helt exceptionelt kan opleves for første gang på jubilæumsudstillingen\nSans & Samling med lokalt rodfæste\nI år kan CoBrA-bevægelsen fejre sin 70-års-fødselsdag. Det markerer Carl-Henning Pedersen & Else Alfelts Museum i Herning med udstillingssatsningen Sans & Samling – én udstilling som i alt rummer fire nye udstillinger. De fire udstillinger præsenterer hver især aktuelle tematikker fra museets righoldige samling, flerdimensionelle sanseoplevelser og ikke mindst uopdagede værker af Carl-Henning Pedersen.\n– Med Sans & Samling ønsker vi at hylde CoBrA-bevægelsen ved at sætte fornyet fokus på museets egne CoBrA-kunstnere; Else Alfelt og Carl-Henning Pedersen. I modsætning til tidligere markeringer af CoBrA er det ikke den samlede kunstnergruppe i fokus. I stedet italesætter vi facetter af Alfelt og Pedersens værk ud fra kriterier, der rækker ind i CoBrA-ånden og markerer deres bidrag ind i den alsidige kunstneriske bevægelse, som CoBrA var, siger museumsleder Lotte Korshøj.\nNyfundne unikke værker\nDe nyfundne værker er skitser, som den danske CoBrA-kunstner, Carl-Henning Pedersen, lavede i forbindelse med sin udsmykning af Ribe Domkirke: Hele fem skitser til glasmalerier i domkirken i størrelsesforholdet 1:1.\n– Det var en stor overraskelse og en enorm glæde – og et helt unik fund. Efter Carl-Henning Pedersens død i 2007 blev mange værker,\nskitser, fotos og notesbøger optaget i museets samling. Det er endnu ikke alle værker, museet har haft mulighed for at studere, og under forberedelserne til jubilæumsudstillingen dukkede skitserne tilfældigt op. Det var en stor oplevelse og næsten for godt til at være sandt. Og så lige op til netop en udstilling om arbejdet i domkirken, siger en glad museumsleder. Helt exceptionelt kan de nyopdagede værker\nnu for første gang opleves på den nye udstilling i Herning.\nPå udstillingen indgår de nyopdagede værker i det af fire udstillingstemaer med titlen ”Mellem Himmel og Jord”. Sammen med et udvalg af Carl-Henning Pedersens øvrige skitser til udsmykningen af Ribe Domkirke, som kunstnere stod bag i 1980’erne. At sætte en moderne kunstner til at udsmykke Danmarks ældste domkirke skabte dengang en ophedet debat om kunst i kirker, som stadig helt frem til i dag blusser op. I udstillingen indgår også interaktive dagsbogsnotater i form af Carl-Henning Pedersens egne tanker, inspirationer, teknikker og bekymringer forbundet med opgaven og uddrag af den voldsomme offentlige debat, udsmykningen skabte. Og med intervaller også kirkemusik, der flyder fra rummets højttalere. Bag orgelmusikken står Herning-organisten Kristian Marius Andersen.\nUniversets Blomst og Zen-Haven\nUnder overskriften ”Universets Blomst” får de besøgende også et andet udpræget sansebombardement. Her vises en række af Else\nAlfelts markante værker fra serien af samme navn. Hendes dragende spiraler, inspireret af rejser til Japan i 1967, rækker ud mod zenbuddhistisk meditationspraksis som en slags ”tomhedens kunst”, fordi det væsentlige ikke er selve fortolkningen af værket. Det meditative aspekt understreges med et væg-til-væg tæppe, sponseret og produceret af Egetæpper, der gengiver værkerne i udstillingslokalets gulv.\n– Og så skaber vi en række søndage også yogaseancer på gulvtæppet i udstillingsrummet, fordi værkerne både udfordrer og inspirerer til den sanselige del af yoga, siger Lotte Korshøj. I umiddelbar forlængelse af Universets Blomst, har museet også skabt udstillingsområdet Zen-Haven. Her kan gæsterne selv skabe et forgængeligt kunstværk i sand.\nDen tredje temaudstilling har fået navnet Fuzzy/Volière – et område, som tager udgangspunkt i musikværket Volière, skabt af den danske komponist Fuzzy. Han blev inspireret til værket af Carl-Henning Pedersens eventyrlige univers, og det unikke musikværk har med hjælp fra nationale fonde fået permanent plads i museets samling. De i alt ti satser i Volière afspilles i udstillingsrummet i skiftende rækkefølge og med varierende intervaller – som inspirerende lydtæppe til de udvalgte Carl-Henning Pedersen-værker på væggene.\n– Fuzzys musik giver en helt ny dimension til Pedersens poetiske, farvestærke og fantasifulde malerier, og både i musikken og i billedkunsten er balancer og form afgørende, siger Lotte Korshøj.\nPå selve 70 årsdagen for CoBrA-bevægelsens start åbner museet for den sidste af projektets fi re udstillinger under titlen ”Brands og Pedersen”. Det sker den 8. november 2018. Udstillingen viser værker fra de to CoBrA kunstnere Carl-Henning Pedersen og Eugène Brandes.\nCarl-Henning Pedersen (1913-2007) var én af de kunstnere fra den danske Cobragruppe, der var stærkest repræsenteret ved de internationale Cobra-udstillinger, og han nød stor anseelse blandt de hollandske medlemmer. Anderledes med Eugène Brands, der kun med besvær var blevet overtalt til at tilslutte sig Cobra af sine hollandske kunstnerkolleger. Brands’ bekymring var, at en kunstnersammenslutning ikke kunne rumme både den enkelte kunstners interesser og gruppens interesser, hvorfor han meldte sig ud af gruppen i 1949 – blot ét år efter, at Cobra var blevet dannet.\nI ”Brands og Pedersen” indgår kunstnernes papirarbejder som et væsentligt element i udstillingens 40-50 værker. Efter bruddet med Cobra fascineredes Eugène Brands af sin 3-årige datters tegninger og begyndte at male ’barnagtige’ motiver på papir – måske inspireret af Pedersens værker. Udstillingen kaster lys over papirværkernes betydning som et centralt emne i begge kunstneres livsværk.\nFor 70 år siden fandt CoBrA-kunstnerne sammen i en ny bevægelse, hvor legen, kreativiteten og den kunstneriske frihed stod øverst på dagsordenen. CoBrA er sammentrækningen på Copenhagen, Bruxelles og Amsterdam.\nOvenpå Anden Verdenskrigs dystre erfaringer ønskede kunstnere med rod europæiske kunstmiljøer sig tilbage til kunstens udgangspunkt: Den rå glæde ved sansende, kunstnerisk skabelse, som ifølge CoBrA har været fælles for alle mennesker til alle tider. Selvom gruppen kun eksisterede i kort tid, fra 1948-1951, fik den kunsthistorisk betydning ud over alle grænser.\nDen samlede udstilling Sans & Samling kan opleves på Carl-Henning Pedersen & Else Alfelts Museum frem til medio 2019


Knud Andersen 2019\n"Intet er så godt for en gammel politiker som en lejlighed til at snakke om sig selv". Sådan indledte Knud Andersen med et glimt i øjet sit foredrag på Virkedal den 28. april. Og det blev en eftermiddag med mange humoristiske fortællinger, men også med mange alvorsord fra den tidligere borgmester i Hasle og amtsborgmester på Bornholm.\nKnud Andersen fortalte levende om sin skoletid i Hasle og Klemensker, om sin korte læretid på Bornholms Maskinfabrik, sin meget korte gymnasietid og om sin tid på landbruget ved Ebberødgård. Han ville egentlig have været maskiningeniør, men endte med at få et liv i politik, samtidig med at han drev sin gård, Jydegård syd for Hasle.\nDet var hans klasselærer i Klemensker, der oprindelig vækkede hans interesse for, hvad der skete i samfundet, og desuden diskuterede man meget politik i hans barndomshjem. Det blev til en lang karriere som kommunalbestyrelsesmedlem og borgmester i Hasle, amtsborgmester og medlem af regionsrådet for Venstre. Desuden har Knud Andersen bestridt en lang række tillidshverv.\nHan fortalte især om udviklingen på Bornholm efter den store fiskerikrise sidst i 80'erne, hvor Bornholm nærmest gik i sort. Samtidig var Jerntæppet faldet, hvilket gjorde, at en ny verden åbnede sig for øen, og det prøvede man at benytte sig af med tætte relationer til de baltiske lande.\nHan nævnte flere gange, at han mener, der er alt for mange, der ikke har en holdning til tingene, og han viste fx sin egen holdning, da han efter at have været Venstremand i rigtig mange år, meldte sig ud af Venstre. Han kunne ikke acceptere deres fremmedhadske holdning, da han selv mener, man skal møde fremmede for at udvikle sig.\nNu får han rigtig megen tid til at gå som formand for Bornholms Højskole, hvor der har været en del problemer med ledelsen og med økonomien. Han er ved at prøve at skaffe penge fra fonde mm til højskolens fortsatte eksistens, og der er vel ikke mange bornholmere, der kan forestille sig et Bornholm uden en højskole?\nI spørgetiden kom der spørgsmål om alt fra russerne på Bornholm, sundhedsreformen, Jydegårds fremtid, bestyrelsers opgaver og politisk nørderi.\nTak til Knud Andersen for en yderst interessant eftermiddag, der også bød på kaffe, bestyrelsens hjemmebag og et par bornholmske sange.


Grov tone er blevet hverdag for byrådsmedlemmer: - Dine børn var bedre tjent uden dig - TV 2\n29. jan. 2019, 13:59\n'Du er en luder. Dine børn var bedre tjent uden dig' - Det er de kommentarer byrådsmedlem i Frederikssund kommune, Charlotte Drue Aagaard får i sin indbakke\nByrådsmedlemmer oplever jævnligt trusler og hårde ord, viser rundspørge.\nI en stikprøveundersøgelse har 63 lokalpolitikere fra hele hovedstadsområdet svaret på en række spørgsmål om, i hvor høj grad de har oplevet grov tone eller direkte personangreb i kraft af deres hverv som politikere.\nHele 32 eller halvdelen af dem svarer, at de ofte oplever ubehagelig sprogbrug på sociale medier, mens 15 eller cirka hver fjerde svarer, at de også har været udsat for personangreb og andre ubehageligheder i det offentlige rum.\n- Der har været eksempler, hvor man har refereret til min familie. For eksempel været inde og tagge billeder af mine børn.\nBeskæftigelses- og Integrationsborgmester i Københavns Kommune, Cecilia Lonning-Skovgaard fra Venstre, kender alt til den voldsomme og ubehagelige sprogbrug - både på de sociale medier og i det offentlige rum:\n- Men jeg synes også, der må være en grænse for, hvad man kan kalde folk, og hvor svinsk,man kan være i tonen. Og også, hvor meget kan kan sætte sådan noget i system. Altså de her opfordringer til - kom så, drenge og piger - nu smadrer vi hende, og hvor det så bare vælter ind med kommentarer, og folk er fuldstændig ublu i tonen - det, synes jeg, ærligt talt er for sindssygt.\n- Jeg får da bestemt også grund til at overveje, om det overhovedet er det hele værd, siger Københavns Beskæftigelses- og Integrationsborgmester, Cecilia Lonning-Skovgaard. Foto: TV 2 Lorry\n- Man kan jo godt blive ked, men jeg ligger nok mere til den side, at jeg bliver vred, siger de konservatives gruppeformand i Solrød, Hans Odder. Foto: TV 2 Lorry\nSidste år lavede Økonomi- og Erhvervsministeriet, Danske Regioner og Kommunernes Landsforening en undersøgelse, som viste, at cirka fire ud af ti lokalpolitikere har været udsat for enten trusler, hærværk eller chikane.\nSå sent som i sidste uge vedtog Folketinget at hæve straffen med en tredjedel for at gå efter blandt andet folkevalgte. Det betyder, at en person, som tidligere for eksempel fik 30 dages fængsel, nu vil få 40 dage i stedet.


LIFTGARDIN GRÅ LIN » Se mere her!!\nLIFTGARDIN GRÅ LIN\nLiftgardin Grå Lin? Her får du hjælp mht. at finde de rigtige gardiner til din bolig og til den bedste pris på markedet. Det er en garanti. Læs denne forbrugerguide eller besøg gardinbutikken, hvor du får: 110 % tilfredshedsgaranti, eller pengene retur; prisgaranti samt mål-garanti, dvs. måler du forkert, koster det dig ikke noget! Liftgardin Grå Lin\nHvis du tænker, at gardiner kun er noget, som din bedstemor skal bruge, kan du godt tro om . Gardiner er for alvor tilbage i boligen – i flere typer, mål og materialer end nogensinde før. Med denne artikel bliver du klogere på, hvad de forskellige typer af gardiner passer bedst til, så du ud fra det bedre kan klarlægge, hvad der egner sig bedst til lige præcis din bolig. Og har du brug for support og vejledning, er du altid velkommen til at tage kontakt til os.\nLamelgardiner ○ Rullegardiner ○ Almindelige gardiner ○ Børnegardiner ○ Panelgardiner ○ Persienner ○ VELUX-gardiner ○ Mørklægning ○ Duo Rollers ○ Plisségardiner ○ Foldegardiner ○\nEn god nattesøvn er vigtig – ikke mindst for din sundheds skyld. I årets lyseste måneder kan det dog være problematisk at få nok søvn, fordi solen går ned sent og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan hjælpe med at holde det uønskede lys totalt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og bliver du også irriteret over genskin i computeren eller tv'et , kan du også dække af for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du bestemmer selv, om mørklægningen skal være i form af rullegardiner, "almindelige" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der er et hav af varianter, præcis som der også er mange muligheder for at sætte farve på livet. Mørklægning behøver nemlig ikke altid være sort som natten. Også hvid egner sig fortrinligt til mørklægning, og er derudover meget diskret, når gardinet ikke tages i brug.\nSe mere: Luksus Træpersienner\nPersienner har i lang tid været meget populære som afskærmning – både i træ og persienner i metal. Ud over at de er et meget stilrent samt diskret valg, som er med til at definere rummet på elegant vis, skyldes populariteten også, at persienner særligt nemt kan regulere lysindfaldet og at de er lette at rengøre, for eksempel med klud, støvsuger eller med en særlig persiennerenser. Der er, som nævnt, persienner i træ og metal: I træ kan du selv vælge bredden på lamellerne – standardmålene ligger på henholdsvis 25 og 50 mm – mens metalvariantens mål ligger fast på 25 cm. Til gengæld kan de fås i et hav af forskellige farver, så er du til lidt mere spræl end den traditionelle metalfarve, er det også muligt at få persienner med knald på kuløren. Persiennerne leveres på specialmål, så de passer til alle typer vinduer. De har derudover wirestyr, hvor du selv vælger betjeningsside, når du køber. Det er altså op til dig, om wiren skal placeres i højre eller venstre side af persiennerne.\nTjek også: Mørklægningsgardiner Velfac\nLamelgardiner giver sig virkelig til kende i stuen med de kolonorme vinduespartier, på kontoret eller i hallen. Eller hvilket som helst sted, hvor du foretrækker eksklusivitet og rene, lige linjer. Lamelgardiner er lette at justere, lige som det også er meget nemt at styre lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner passer godt i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også fortrinligt i hjemmet. Hvis du tænker, at hvide lamelgardiner er lidt kedelige, er det muligt at få en masse forskellige farver samt mønstre, så du kan sætte dit helt eget præg på.\nPanelgardinet er en nutidig og ualmindeligt raffineret måde at afskærme for udendørslys og andres nysgerrige blikke på. De findes i specialmål, og de kan sågar fungere som en dør til at aflukke eller som et garderobeskab, eller de kan fungere som rumdeler. Du kan vælge panelgardiner som mørklægningsgardiner, ensfarvet eller mønstret, og der er selvfølgelig en masse kulører samt mønstre man kan vælge iblandt.\nDet moderne børneværelse skriger efter gardiner, der afspejler barnets køn og interesseområder. Her er Disney-gardiner eller gardiner med filmmotiv et sikkert valg. Mulighederne er lige fra Frost til Star Wars, Jake og Piraterne, Batman eller Superman, klassiske Disney-prinsesse-gardiner, Dr. McStuffin, Thomas Tog, SvampeBob Firkant eller gode, gamle Mickey Mouse.\nPlisségardiner er nogle af de bedste mørklægningsgardiner, som findes, dels pga. materialet, dels pga. den gode pasform til vinduet, og desuden er de en diskret form for gardinløsning, som samtidigt er pæn, når den ikke er i brug. Plisségardiner er meget nemme at bruge, uanset hvilken betjeningsform, du vælger – valgmulighederne er almindeligt snoretræk, snoretræk i kombination med wirestyring, snorefri betjening samt touch-betjening – og så er der mange forskellige varianter at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af vinduerne. F.eks. er der plisségardiner, som er særligt velegnede til at blive monteret i tagvinduer, mens andre plisségardiner klarer sig bedre i andre typer af vinduer. Designmæssigt bør du gøre op med dig selv, om du er modig og sigter efter pangfarverne og de lidt mere "vilde" designs, eller om du er mere til det neutrale samt mere tidløse. Det er nemlig kun fantasien, der sætter grænserne, ift. designet af plisségardiner. Sådan da. Gardinerne findes i et utal af farver, designs og visuelle udtryk, så det er kun op til dig og din stil, hvilken farve og type gardin, der skal med hjem til dig og bo.\nSe evt.: Gardinstof Silkeborg\nVELUX-gardiner er gardiner, der er lavet til originale VELUX-vinduer, og som er lavet på VELUX' egen fabrik. Gardinerne gør det muligt at skabe den perfekte regulering af dagslys, uanset hvilket rum de er placeret i. Der er mange typer VELUX-gardiner; mørklægning (ensfarvet, eller fx Disney-motiv til børneværelset), rullegardiner, markiser, plisségardiner, persienner, insektnet samt Duo-gardiner (mørklægning og "almindelig" lysregulering i ét). Afhængigt af typen af gardin kan du vælge manuel betjening og/eller betjening med remote control (el og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er ekstra smart, hvis vinduet sidder højt eller på anden vis er helt ufremkommeligt, så det ikke er lige til at nå hen det og trække for eller fra.\nSe også: Persienner Drøbak\nEt rullegardin er helt simpelt, rent og nærmest minimalistisk i udtrykket. Udover at fungere fint til mørklægning, idet det afskærmer tæt i top, bund samt sider, fylder det næsten intet, når det er rullet op. Det har typisk et helt enkelt kædetræk eller snoretræk, der (heller) ikke er meget synligt. Rullegardiner fås i rigtig mange forskellige kulører og kvaliteter, både med og uden mørklægning. Sidstnævnte er særligt velegnede i soveærelset og/eller børneværelse, mens førstnævnte fungerer rigtig godt i for eksempel stue og køkken, hvor det er fint at minimere indkig uden at lukke helt af for lyset udefra. Her er særligt rullegardin i transparent eller semintransparent et ideelt valg. Rullegardiner fås i forskellige kvaliteter og farver – der er eks. ingen, som siger, at gardiner med mørklægning absolut behøver at være kulsorte; de fungerer også upåklageligt i hvid eller andre kulører. Vælg, hvad der fungerer til dit hjem og din stil – så vil resultatet blive allerbedst.\nSe evt.: Persienner 120 X 200\nAlm. gardiner, også kaldet klassiske stofgardiner, som kan trækkes for og fra, er en tidløs samt elegant måde at skærme for indkig og lys på. Almindelige gardiner kan fås i mønstrede, ensfarvede samt som mørklægningsgardiner – naturligvis i lækre stoffer af super kvalitet – og de kan også kombineres med fx plisségardiner eller rullegardiner. Nogen bruger kun gardiner af stof som dekoration, som ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, såsom det førnævnte plissé- eller rullegardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt og holdent af din stil og rummets øvrige indretning. Normale gardiner er nemme at på- og afmontere, og dette gør det meget simpelt at vaske stoffet. Vælg mellem gulvlange gardiner eller gardiner, der når til vindueskarmen. Gardinerne får du selvfølgelig på mål, så de passer perfekt til lige præcis dine vinduer.\nSe også: Gardiner Bredde\nFoldegardiner – som også går under navnet liftgardiner og hejsegardiner – er en elegant løsning, som på diskret facon skærmer for indkig. Foldegardinet er ganske populære i de danske stuer, hvilket er forståeligt, idet de egner sig godt til både soveværelse, køkken, stue og ethvert andet rum i boligen. Hvis gardinerne bliver støvede eller beskidte, er det let at vaske stoffet og hænge det op igen. Vælg mellem flere forskellige farver og mønstre (med eller uden mørklægning), så du kan udtrykke din helt egen stil gennem dit valg af foldegardiner. Gardinet styres med snore- eller kædetræk eller den betjeningsløsning, du vælger, ved bestilling.\nSe mere: Gardiner Lemvig\nDuo Rollers - også kaldet Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persiennefunktioner. Duo-gardiner har to lag stof af transparante og ikke-transparante striber. Med Duo Rollers kan du lukke lyset ude eller efterlade en lille stribe til at være en smule åben. Det er perfekt til rum, hvor du gerne vil lege med lysindfaldet.\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Liftgardin Grå Lin\nLIFTGARDIN GRÅ LIN → Find alt i gardiner online lige her » Prisgaranti ✓ Garanti for fuld tilfredshed ✓ Mål-garanti ✓ Liftgardin Grå Lin > Se mere info!\nFilnavnet på denne side om "liftgardin grå lin" er "liftgardin-graa-lin" med den fulde URL http://gardin.guide/dk/liftgardin-graa-lin, og siden er nr. 1714 ud af i alt 3278. Du kan se flere interne sider her: Gardiner Viborg, Ophæng Til Liftgardiner, Lister Til Rullegardiner, Gardiner Med Stjerner, Gardiner Med Frost, Træpersienner 50mm, Rullegardiner 75 Cm, Rullegardiner 160 X 200, Gardiner 100 Cm, Persienner Huddinge ... Tak for dit besøg, og god dag :)


LEGENDS OF TOMORROW SÆSON 7 UDGIVELSESDATO, TID, ROLLEBESÆTNING OG TRAILER - UNDERHOLDNING\nLegends of Tomorrow Sæson 7 er næsten her, og vi har samlet udgivelsesdatoen, traileren og endda castlisten til dig.\nDe er klar til endnu et eventyr, men er du det? Lad os kigge på det.\nHvis du har været en del af Legends of Tomorrow sæson 6, er du klar over alt det, de har været igennem. Tid, rum, vand og næsten alt, der kom i deres vej, oplevede et massivt nederlag. Aliens og zombier i køen led også tab.\nMen nu er holdet klar til at kæmpe endnu en kamp og tage på endnu et eventyr. Når det er sagt, undrer du dig ikke over, hvad der er i vente Legends of Tomorrow til den kommende sæson? Der er i hvert fald garanti for nogle vilde drejninger, bøjehandlinger og overraskelser.\nSpørg dig selv, om du er klar endnu.\nKeto Shimizu, den Legends of Tomorrow co-showrunner er klar til at tilbyde et højdepunkt på alt, hvad fans kan forvente i den kommende sæson. Sæson 6 havde en tragisk afslutning, og efter at legenderne blev fanget i 1920'ernes skib, Waverider, blev tingene mærkelige, efter at det blev ødelagt.\nShowet, der nu er klar til at sætte sin fod på den syvende sæson, er også det tredje mest længst kørende show nogensinde. Bare en fornyelse mere, og den vil binde låse med Pil og Blitz. (Kun hvis Flash ikke bliver fornyet for en 9. sæson)\nHvad forventer vi af sæson 7 af Legends of Tomorrow? Lad os finde ud af det.\nLegends of Tomorrow Sæson 7 – Spilde bønnerne\nJeg er sikker på, at du gerne vil vide det hele. Tag et kig.\nJa, premieredatoen for LOT sæson 7 er her, og du kan se den fra den 13. oktober 2021 hver onsdag kl. 20:00 EDT.\nDu hørte det rigtigt. Der er et skift i timingen, men hey, slap af, for søndag aften kan du gå efter det sædvanlige.\nNy sæson, samme mærkelige. DC'er #LegendsOfTomorrow har premiere onsdag den 13. oktober på The CW. pic.twitter.com/hHIVNH9Oag\n— DC's Legends of Tomorrow (@TheCW_Legends) 17. september 2021\nVær sikker på, at Legends of Tomorrows syvende sæson sandsynligvis vil have alle i hovedrollen som i de foregående sæsoner. Der er dog én stor ændring. Dominic Purcell vil blive flyttet fra sin nuværende rolle til at spille hovedrollen som gæst, og derfor vil Mick Rory heller ikke være en fast mand i LOT sæson 7.\nHer kommer rollebesætningen i Legends of Tomorrow sæson 7.\nAdam Tsekhman som Gary Green\nCaity Lotz som Sara Lance / White Canary\nMatt Ryan fra Gwyn Davies\nShayan Sobhian fra Behrad Tarazi\nNick Zano som Nate Heywood / Steel\nJes Macallan som Ava Sharpe\nLisseth Chavez som Esperanza Spooner Cruz\nOlivia Swann som Astra Logue\nAmy Louise Pemberton som Gideon\nTala Ashe som Zari Tomaz og Zari Tarazi\nDesuden har vi en lille teaser trailer udgivet fra The CW Network.


Sommerhus med pool nr. 246 i Kegnæs, Sydals. Lej det her.\nPå den skønne halvø Kegnæs byder dette Skanlux sommmerhus indenfor til en fantastik ferie uanset vejr og årstid.\nHusets mange aktivitetsmuligheder giver både de yngste og lidt ældre gæster mulighed for at hygge sig sammen med bl.a. billard/bordtennis, bordfodbold, dart og Playstation 4.\nI husets eget badeland kan både store og små vandhunde svømme, bade og slappe af i den 18 m2 store pool med rutsjebane, det store spabad eller saunaen.