Byg et hus til de mange tusinde hjemløse fugle | Dyrenes Beskyttelse\nStøt DyreneFast støtteBidragDyrenes Kids ClubErhvervErhvervsdonationTestamenteInternatstøtteStøt gratisWebshopIndsamlingOm dyrLandbrugsdyrSvinKvægHønsSlagtefjerkræMinkBurræveFårTransportFamiliedyrHundeKatteDyr på receptPasningsvejledningerDyretestamenteHesteFør du får hestHestens adfærdHestens pasningTræning af din hestAflivningLovgivningHestiharmoni.dkFiskFiskens adfærdFisk og smerteFisk og stressFisk i DanmarkDyr i naturenNødstedte vilde dyrJagtUønskede dyrProjekt Vildtvenlig HøstForsøgsdyrAber i forsøgKloning af dyrLovgivningIndsatsområderTips til dyrEksotiske dyrZoologiske haverCirkusdyrMobil elefantklinikAflivningDyreredningDyrenes VagtcentralDyreredningFrivillig dyreredderInternaterFind dyrlivet på internaterneVildtplejestationerFrivilligeFrivillig egernungeplejerDyreværnssagerKredsformændFrivilligeHvad kan du gøre?Få hjælpRing 18121812 appTilskadekomne dyrFå et hjemløst dyrFind et dyrSe InternaterEfterlys dyr / ejerEfterlys et dyrSe efterlyste dyrEfterlys ejerSe fundne dyrLev dyrevenligtI din haveI naturenForbrugerForbrugerens rolleDen Store ForskelGuiderSvinekødsguideAndeguideKyllingeguideÆggeguideIndkøbsguideMærkningsordningerAnbefalet af Dyrenes BeskyttelseKøb det herVelfærdsdelikatesserTilbudsmailInstagram#bagværkmodburæg#valentinsgåtur#ægtivist2015#denstoreforskelOpskrifter og tipsÆgtivistOm aktionenFødevarer med burægFakta om burhønsWall of FameBagværk mod burægOm osWebshopDin profilMedlemsfordeleTilmeld betalingsservice\tByg et hus til de mange tusinde hjemløse fugle\nDet er ikke kun de studerende, der i disse dage har problemer med at finde bolig i de større byer. Også de mange tusinde fugle i byerne får sværere og sværere ved at finde steder at bo. Det vil Dyrenes Beskyttelse nu gøre noget ved og derfor har de allieret sig med bl.a. kunstneren Thomas Dambo og fuglefunk bandet Dans & LærSøndag den 26. august i BaNanna Park på Nørrebro i København afholder Dyrenes Beskyttelse en fuglekasseworkshop, hvor alle er velkomne, og hvor kunstneren Thomas Dambo, der står bag projektet Happy City Birds, hjælper med at bygge fuglehuse. Arrangementet er gratis og finder sted kl. 12-18 og byder også på koncerter med hhv. Danmarks bedste fuglefunk band, Dans og Lær, og electropopsangerinden Lydmor, der sørger for musik til arbejdet. ”Moderne huse er i dag så godt isolerede, at der er færre revner og sprækker, som småfuglene kan bygge reder i. Samtidig bliver der færre naturlige steder i byerne for fuglene at bygge reder, så fuglene har brug for en hjælpende hånd til at finde steder, hvor de kan bygge rede”, siger Michael Carlsen, zoolog og projektleder for faunadyr i Dyrenes Beskyttelse.Du kan lette boligkrisen og hjælpe - byg et funky fuglehusFor at give de mange småfugle et godt hjem, hvor de kan yngle, afholder Dyrenes Beskyttelse derfor fuglekasseworkshoppen. Fuglehusene bygges af genbrugsmaterialer, og kun fantasien sætter grænser for, hvordan de kan udsmykkes, så husene efterfølgende kan blive et farvestrålende indslag i bybilledet og give nogle af de mange boligløse fugle et kærkomment tag over hovedet. Hele boligbyggeriet foregår under kyndig vejledning af Thomas Dambo.Der er musik til arbejdet, når Danmarks bedste fugleband, Dans & Lær, går på scenen. Det unge femmandsband, der har fået såvel musikanmeldere som publikum op af stolene med deres koncerter og to albumudgivelser, byder på en unik blanding af samplede fugle- og ornitologstemmer og elektronisk musik. Alt sammen med udgangspunkt i kassettebåndet ’Havens Fugle’ fra 1968. ”Vi håber, at arrangement her vil gøre folk opmærksomme på, at et fuglehus i haven, gården eller i parkerne har en stor betydning for fuglene, der ellers mangler et sted at bo og yngle”, afslutter Michael Carlsen. Tid og sted:Arrangementet finder sted søndag d. 26. august 2012 på Nørrebro i København i BaNanna Park fra klokken 12-18.Fra kl. 12 hjælper Thomas med at bygge og male fuglekasser.Kl. 15 giver Danmarks bedste fugleband Dans & Lær koncert.Kl. 16 giver electropopsangerinden Lydmor koncert.Hele dagen vil der være mulighed for at købe økologiske hotdogs og drikkevarer fra Den Økologiske Pølsemand samt mulighed for at møde Dyrenes Beskyttelse.\nGør kød til et krydderi\nTænk grønt #spisordentligt og bliv inspireret til nem, grøn og lækker mad Opskrifter & tips


Rambuktyve stjæler pengeautomat og taber byttet i biljagt | LOCAL EYES\nHome Nyheder Rambuktyve stjæler pengeautomat og taber byttet i biljagt\nRambuktyve stjæler pengeautomat og taber byttet i biljagt\nDer var fuld kraft på, da en gummiged natten til onsdag torpederede en pengeautomat i Holsted i Sydjylland.\nDa muren havde givet efter, og bankautomaten var løs, læssede de to gerningsmænd automaten over på en trailer.\nMens de to gerningsmænd udførte deres rambuktyveri, blev de dog opdaget af en person, der klokken 03.38 alarmerede politiet.\n- Vi ankommer kort tid efter, og da vores patrulje sætter efter dem, taber de bankautomaten. Den er vi nu i gang med at tjekke for spor, siger vagtchef Søren Strægaard fra Syd- og Sønderjyllands Politi.\nPolitiet satte efterfølgende efter gerningsmændene, men biljagten endte brat, da politiets patruljevogn punkterede.\n- Bilen, de to er flygtet i, bliver efterfølgende fundet, så den skal også undersøges. Vi har lige nu to betjente, der står vagt ved bankboksen, mens vi søger efter de to gerningsmænd, siger Søren Strægaard.\nOnsdag 30. mar 2016 / a16079\nNæsteNy rygmærke-klub på vej til Svendborg\nForrigeTv: Person kørt på skadestuen efter brand i ældrebolig\nRambuktyve i Ringe får to års fængsel og millionkrav\nRambuktyveri i lager med minkskind


Hvordan man skriver en klage til SAI\nHjem / biler / Kommunikation med GAI / Hvordan man skriver en klage til SAI\nDeal med medarbejdere i Gai, forgodtbefindende nødt til at stå over for alle, selv de mest lovlydige, chaufføren.\nSådan beskytter dine rettigheder, hvis du tror, at inspektøren handlinger er ulovlige, og straffen er uretfærdig?\nHvis du ikke er enig med handlinger medarbejderenfærdselspolitiet på stedet afspejler deres uenighed i referatet. Dette er det første skridt i at forsvare deres rettigheder. Du kan også anmode om at invitere en overordnet af GAI. Disse foranstaltninger kan bidrage til at løse problemet på stedet.\nHvis ovennævnte foranstaltninger ikke fører til det ønskederesultat, indgive en formel klage til den foreskrevne form til handlinger færdselspoliti. Det skal gøres på følgende måde: Indtast din klage det fulde navn på den retslige myndighed, som De henviser til, at indekset adresse, og navnet alle de grundlæggende oplysninger om dig selv: navn, adresse, kontaktoplysninger telefonnumre, indtaste detaljerne færdselspolitiet på hvilken fil du en klage, nemlig: navn, rang, stilling, karakter nummer, ID-nummer, firmabil, bopæl og arbejdsplads. Alle disse data har brug for at finde ud af på forhånd på scenen af en konfliktsituation. Jo flere oplysninger du har samlet, jo større chance har du for at opnå retfærdighed for medarbejderen.\nEfter præsentationen af data og skrive ordet på arket"Klage" og den mest tydeligt og klart angive problemet situationen. Klage - det er en ganske formelt dokument, så skal du skrive en kortfattet, skid, der er tilbage i grænserne for anstændighed. Under alle omstændigheder uacceptabelt misbrug sprog mod politiet, såsom "bestikkelse-taker" "ryk", "svin" og andre, ellers kan du blive anklaget for fornærmelse og bagvaskelse.\nTydeligt fremgå, hvad du ser din krænkelserettigheder, hvilken handling tror du inspektøren ulovlig. Medtag kopier af dokumenter, der beviser din rigtighed: en kopi af protokollen, afgørelsen om straf eller fratagelse af rettigheder.\nVis din klage "uafhængig ekspert" - til en vis uinteresseret tredjepart. Tja, hvis han har en juridisk embedseksamen.\nSørg for, at din klage er der ingen fejl. Kultiveret person, overholdes, og ignorant klage er næppe komme i betragtning med stor omhu.\nTag klage til en retlig myndighed, eller sende den med anbefalet post.\nHvordan man skriver en klage til SAI Det var sidst ændret: Juni 21, 2017 af ryfbeikg\ndin klage. inspektør handlinger. klage. skrive\nHVORFOR tørrer kimplanter\nHvordan man kommer videre i november i Egypten\nHvordan man skriver et nyhedsbrev\nHvordan man skriver en lektion plan engelsk\nHvordan man skriver et svar til revisor\nHvad kan du skrive en blog\nHvordan man skriver en henvisning i skolerne\nHvordan man skriver et følgebrev\nHvordan man skriver en portefølje af studerende\nHvordan man skriver et forretningsbrev


Sø- og Handelsretten har afsagt dom i en sag, hvor Poul Stig Holding A/S ("PSH") - stiftet af brilledesigneren Poul Stig - solgte selskabet Poul Stig Briller A/S ("PSB") til MC Axel Holding A/S. I forbindelse med sagen blev det lagt til grund, at PSB på salgstidspunktet havde taget varemærkerne POUL STIG og POUL STIG BRILLER i brug, men at de ikke var registrerede, samt at PSB var indehaver af domænenavnene www.poulstig.dk og www.poulstigbriller.dk.\nEfter salget af PSB registrerede PSH et figurmærke med teksten POUL STIG, hvor "STIG" var skrevet med to prikker over i'et, ligesom PSH registrerede domænenavnet www.poulstig.com. PSB registrerede på sin side ordmærkerne POUL STIG BRILLER og POUL STIG BRILLER OG KONTAKTLINSER.\nDa PSB blev opmærksom på PSH's registrering af figurmærket og domænenavnet, protesterede PSB over for PSH med henvisning til, at PSH krænkede PSB's varemærkerettigheder.\nSø- og Handelsretten indledte med at fastslå, at retten til et selskabs varemærker i mangel af modstående aftale overgår til køberen heraf, jf. varemærkelovens § 38, stk. 2. Eftersom varemærkerne POUL STIG og POUL STIG BRILLER var stiftet af PSB inden salget, og da figurmærket POUL STIG (med to prikker over i'et) kun adskilte sig fra ordmærkerne netop ved, at der var to prikker over i'et, var registreringen af figurmærket i strid med PSB's rettigheder. PSH blev derfor pålagt at ophæve sin registrering af figurmærket for så vidt angår briller, kontaktlinser mv.\nMed hensyn til domænenavnet www.poulstig.com lagde Sø- og Handelsretten til grund, at PSB havde retten til domænenavnene www.poulstig.dk og www.poulstigbriller.dk. Da www.poulstig.com (også) rettede sig mod Danmark, var registreringen heraf i strid med PSB's ret til varemærket POUL STIG. PSH blev på den baggrund pålagt at overføre domænenavnet www.poulstig.com til PSB.\nSagen bekræfter, at varemærker og domænenavne følger med ved salg af en virksomhed, hvis ikke andet er aftalt, og at dette gælder uanset, om disse rettigheder relaterer sig til sælgers navn (eller dennes selskab). Såfremt man sælger en virksomhed med rettigheder, som relaterer sig til personnavne, bør det derfor altid aftales meget nøje, på hvilken måde dette personnavn fremover kan bruges af begge parter, bl.a. fordi køberen kan have en interesse i senere at udvide brugen uden at have personlig adkomst til navnet.


juni 11, 2018 - Kulturnet.dk\nGuide: Det skal du vide om et Normann Copenhagen rullebord\nPosted by Kulturnet Redaktionen | jun 11, 2018 | Møbler |\nMangler du et praktisk, men stilfuldt møbel til at sætte kaffekoppen på i stuen? En flytbar udbygning til køkkenet eller et anderledes natbord til soveværelset? Det superfunktionelle rullebord fra Normann Copenhagen er det ideelle møbel til dig, der ønsker funktionalitet i et moderne hjem. Med kvalitet for øje har den danske designvirksomhed skabt et innovativt produkt, der kan bruges til en lang række formål i alle hjemmets rum. Overvejer du at tilføre dit hjem noget nyt, så læs med her, og find ud af, hvordan rullebordet passer ind i din bolig. Hvad er et Normann Copenhagen rullebord? Rullebordet fra...\nGUIDE: Sådan får du et fint og praktisk natbord til soveværelset\nDer er ikke noget mere irriterende end at have lagt sig godt til rette i sin seng for derefter at finde ud af, at man må rejse sig op igen. Måske for at hente den bog, der ligger i vindueskarmen, eller det glas vand, der står på gulvet. Et natbord giver dig mulighed for at samle alt det nødvendige på ét sted og helt inden for din rækkevidde. Læs mere herunder, hvor vi svarer på de mest gængse spørgsmål i forbindelse med købet af natborde. Hvilke typer natborde findes der? Der findes natborde i mange størrelser og designs. Nogle...\nBløde udskæringer og et stærkt formsprog med møbler fra Nanna Ditzel\nMangler du de rigtige spisebordsstole? Det kan også være, at du mangler det perfekt sofabord? Eller måske er det en stol til baren, som du er på udkig efter? Hvad enten det er det ene eller det andet, eller måske endda noget helt tredje, så bør du klart overveje at se efter Nanna Ditzel møbler. Ditzel var en kendt designkanon, hvis møbler stadig pryder rigtig mange hjem i dag. Møblerne er funktionelle, gennemtænkte, stilfulde og har et sjovt og anderledes formsprog. Så hvis det lyder som noget, der kunne passe ind i dit hjem og til din bolig, så...\nGratis guide og hjælp til køb af diverse møbler til hjemmet\nNår du skal indrette dit hus, din lejlighed, kolonihavehuset eller lignende, så er valget af møbler essentielt i forhold til, hvilken stemning du ønsker at skabe. De forskellige elementer i boligen er med til at skabe selve hjemmet. Møbler er derfor ikke kun praktiske foranstaltninger, så du eksempelvis altid har et sted at spise din aftensmad. Nej, de er meget mere end det. Derfor er der også en masse overvejelser, du skal gøre dig, før du køber forskellige boligelementer. Herunder hjælper vi dig igennem nogle af overvejelserne. Skal jeg vælge designermøbler eller ej? Der er flere overvejelser, som er...\nKøbsguide: alt du skal vide inden du køber en Montana reol\nEr du på udkig efter den helt rette reol? Den rette reol kan forandre en væg og sågar et rum fuldstændigt. Hvad siger du til, at få designerreoler i høj kvalitet, og endda med mulighed for at sætte dit helt eget personlige præg på reolsystemet? Hvis det lyder som noget for dig, så læs med her. Der bliver snakket mere om Montana reoler og reolsystemer, som er ideelle for dig, der er stilbevidst og nyder at udnytte din egen kreativitet. Hvad er Montana? Montana er en designvirksomhed, der især er kendt for sine klassiske reoler og reolsystemer. Bag tanken...


Fra de døde - Forlaget Modtryk\nMark Billingham / Fra de døde\nDet er ti år siden, Donna Langford blev dømt for meddelagtighed i drabet på sin mand. Resterne af hans lig blev fundet i hans totalt udbrændte bil.\nLige før Donna skal løslades fra fængslet, modtager hun et anonymt brev med et billede af sin mand; den mand hun hader intenst, og som hun betalte for at få myrdet, ser ud til at leve i bedste velgående. Kan han virkelig stadig være i live? Hvor befinder han sig? Hvem har sendt billedet til hende – og hvorfor?\nMark Billinghams nye Tom Thorne-krimi emmer af melankolsk sarkasme. 'Fra de døde' er fremragende, spændende og faktisk gribende.\n[...] der er serveret god klassisk krimi med solidt tempo. Billinghams dialoger er skarpe, hans sprog er koncist.


Sammenfatning af resultatet af Forskningskortlægning - PDF\nDownload "Sammenfatning af resultatet af Forskningskortlægning"\n1 Sammenfatning af resultatet af Forskningskortlægning af behov for sprogvurdering, effektive sprogindsatser og pædagogisk efteruddannelse samt praksisundersøgelse Baggrund Det overordnede formål med Socialministeriet/ Servicestyrelsens projekt, Efteruddannelse, temadage og undervisningsmateriale om børns sprog (efterfølgende refereret til som Sprogpakken) er, jf. udbudsmaterialet, at kvalificere pædagogers arbejde i forbindelse med: Identifikation af de børn hvor der er en formodning om at de har behov for sprogstimulering Valg af indsats og pædagogisk metode/aktiviteter der skal iværksættes på baggrund af sprogvurderingens resultater Vejledning af forældrene om hvordan de kan skabe et godt sprogligt miljø i hjemmet Det fremgår endvidere at Sprogpakken skal baseres på den nyeste viden og forskning om hvordan børns sprog bedst kan understøttes i den pædagogiske praksis i dagtilbuddene samt på en undersøgelse af eksisterende praksis. I forbindelse med efteruddannelsespakken er der derfor blevet udarbejdet en systematisk forskningskortlægning bestående af tre dele (Kortlægning af behov for sprogvurdering, effektive sprogindsatser og pædagogisk efteruddannelse) og en praksisundersøgelse af forskere og medarbejdere fra Center for Børnesprog. Disse er blevet udarbejdet og anvendt som grundlag for 1) undersøgelsen af om der findes pålidelige indikatorer der kan anvendes som grundlag for at identificere børn der har behov for sprogvurdering; 2) udvælgelsen af de pædagogiske sprogindsatser der er bedst evidens for; 3) udarbejdelsen af konkrete undervisningsmaterialer inden for de udvalgte indsatsområder samt 4) fastlæggelse af den pædagogiske udformning af 4- og 6-dages kurserne som udgør kernen i Sprogpakken. Pga. disse formål samt en meget kort tidshorisont er forskningskortlægningen baseret på eksisterende internationalt publicerede review (hvis tilgængelige) samt artikler i perioden der er identificeret ved hjælp af egne søgninger (se neden for). Forskningskortlægningen vil derfor ikke nødvendigvis indeholde al tilgængelig litteratur. Både forskningskortlægningen og praksisundersøgelsen er tilgængelig på Forskningskortlægningen og praksisundersøgelsen har fungeret som udgangspunkt for beskrivelsen af Sprogpakkens målhierarki hvor indhold i uddannelsesprogrammerne samt deres forventede og afledte effekter er opstillet grafisk (se nederst). Målhierarkiet er blevet anvendt som internt styringsredskab under udarbejdelsen af efteruddannelsesforløbet og vil desuden blive anvendt som introduktion til indholdet af kurset for kommende kursister og andre interesserede. 1\n2 Forskningskortlægningen Som omtalt ovenfor er der i forbindelse med Sprogpakken gennemført en systematisk forskningskortlægning bestående af tre dele (I-III). En systematisk forskningskortlægning er en litteraturgennemgang med fokus på et bestemt forskningsspørgsmål der forsøger at identificere, vurdere, udvælge og sammenfatte al forskning af høj kvalitet der er relevante for dette spørgsmål. Dette medfører bl.a. at kun forskning der står højt på evidensstigen, er medtaget (fx at der kun inddrages studier hvor effekten af interventionen er undersøgt i studier hvor der indgår en kontrolgruppe og som er baseret på tilfældig udvælgelse). Denne forskningskortlægning er udarbejdet efter de metodiske principper der gælder for systematiske forskningskortlægninger. Forskningskortlægningen sammenfattet nyeste evidensbaserede viden omkring følgende spørgsmål: - Hvilke sproglige, adfærdsmæssige eller andre tegn og indikatorer der i særlig grad er velegnede til at udpege børn med behov for en særlig sproglig indsats og som derfor skal sprogvurderes? - Hvilke metoder (inkl. redskaber), strategier og aktiviteter der er mest effektive i forhold til at udvikle og understøtte børns sprog hos både sprogligt velfungerende børn og børn med sproglige problemer både i dagtilbuddet og i hjemmet? - Hvordan forældre bedst kan inddrages i sprogarbejdet? - Hvilke former for efteruddannelse af pædagogisk personale der har haft dokumenteret positiv effekt på børns sprog? I forskningskortlægningen har vi først identificeret allerede eksisterende review og derefter lavet selvstændige søgninger efter artikler i perioden (overordnet beskrivelse af anvendte procedurer for at identificere relevante studier inkl. inklusionskriterier, søgeord, referenceliste med identificerede artikler, referenceliste med inkluderede artikler for hver del af kortlægningen samt relevante forbehold er placeret i Appendiks der findes på www. sprogpakken.dk). De fleste af de undersøgelser der indgår i forskningskortlægningen, er fra USA eller England hvor der er en anden organisering af førskoletilbud. De fleste undersøgelser er således baseret på såkaldte preschools som minder mere om den danske børnehaveklasse end om børnehaven, ligesom det pædagogiske arbejde varetages af teachers. Ikke desto mindre vurderer vi at undersøgelsernes konklusioner i vid udstrækning er relevante for den pædagogiske praksis i danske dagtilbud. For ikke at forstyrre læsningen og få den til at virke mindre relevant har vi i forskningskortlægningen valgt at oversætte terminologien til en dansk kontekst, fx i stedet for at bruge termen teacher eller daycare educator anvendes termen pædagog etc. Selvom vi således har valgt undersøgelser baseret på det højeste evidenstrin er der alligevel en række generelle begrænsninger ved fortolkningen og som peger på vigtigheden af yderligere studier (begrænsninger der er relateret til hver af de tre dele fremgår af forskningskortlægningen samt Appendiks på 1) mange studier er baseret på små grupper af børn; 2) mange studier mangler hensyn til individuelle forskelle; 3) metoderne er undersøgt med forskellige effektmål, forskellige kontrolgrupper og forskellige standardiserede test hvilket gør det svært at sammenligne resultaterne direkte; 4) der mangler opfølgningsstudier i de fleste undersøgelser, dvs. langtidseffekten er ikke kendt; 5) det er sjældent muligt at separere et- og tosprogede børn. Disse begrænsninger skal tages med i vurderingen af resultatet. 2\n3 I: Identifikation af børn med behov for sprogvurdering. Findes der pålidelige indikatorer? I forskningskortlægningens del I gennemgås den forskning der har undersøgt, hvilke tegn og indikatorer der i særlig grad er velegnede til at udpege børn som har brug for en særlig sproglig indsats og som derfor skal sprogvurderes. Tidligere identificeret sprogforsinkelse Hvis barnet (dvs. før tre år) har haft en (identificeret) tidlig sproglig forsinkelse, er der en forhøjet risiko for at barnet også er forsinket ved treårsalderen (dog med store forskelle på tværs af studier). Samtidig viser forskningskortlægningen at sammenhængen mellem tidlig og sen sprogtilegnelse ikke er stabil for alle børn. Op til 20% af børn der ikke i udgangspunktet havde sproglige forsinkelser/problemer får det over tid. Imidlertid tyder undersøgelserne på at tidlig sproglig forsinkelse ville kunne anvendes som indikator for at identificere en vis andel af børn der har en større sandsynlighed for at have sproglige forsinkelser/problemer og derfor skulle sprogvurderes. Det er dog helt afgørende at påpege at disse resultater er baseret på en diagnosticeret sproglig forsinkelse på et givet tidspunkt, dvs. barnet er identificeret som sprogligt forsinket på basis af en standardiseret test. Hvis dagtilbuddet skal kunne anvende tidligere sproglige forsinkelser som grundlag for at afgrænse den børnegruppe der har brug for en sprogvurdering i 3-års alderen, forudsætter det at barnets sproglige forsinkelse på et tidligere tidspunkt er blevet identificeret ved hjælp af en pålidelig test og at denne viden er tilgængelig for dagtilbuddet. Denne indikator vil derfor næppe kunne anvendes af mange dagtilbud. Køn Undersøgelserne peger konsekvent på at piger er lidt hurtigere i sprogtilegnelsen end drenge, men forskellen er generelt lille. Samtidig viser undersøgelserne også at drenge er lidt mere tilbøjelige til at have sproglige forsinkelser/sproglige problemer end piger. Denne indikator er derfor ikke anvendelig i forhold til at udpege børn der skal sprogvurderes. Sprogvanskeligheder i familien Børn hvis forældre selv har haft sproglige problemer har større risiko for selv at få sproglige problemer. For langt de fleste børn vil sprogproblemer i familien dog ikke have betydning for deres egen sprogudvikling. Forældrenes uddannelsesmæssige baggrund Børn af forældre med ingen eller en kort uddannelse har en mindre forøget risiko for at være sprogligt forsinkede. Her er navnlig morens uddannelse afgørende. Effekten er dog ikke stor og kan ikke anvendes til sikker identifikation af børn der skal sprogvurderes og det kræver desuden adgang til information om forældrenes uddannelse. Social adfærd Undersøgelserne viser at nogle børn med sproglige forsinkelser/sproglige problemer også har sociale og adfærdsmæssige problemer, men det står klart at ikke alle børn med sociale og adfærdsmæssige problemer kan have sproglige forsinkelser/sproglige problemer. Forskningskortlægningen understøtter derfor ikke anvendelsen af sociale og adfærdsmæssige problemer som en indikator til at identificere børn der må formodes at have et behov for sprogstimulering og derfor skal sprogvurderes. 3\n4 Tosproget baggrund De her inkluderede studier viser at børn med en tosproget baggrund har større sandsynlighed for at have sproglige kompetencer, der ligger under etsprogede børns. Dette indikerer ikke i sig selv at børnene har sproglige problemer og er til en vis grad forventeligt da forskningen viser at det tager lidt længere tid at tilegne sig to sprog end et. Dog er gabet mellem etsprogede børn og primært tosprogede børn med en ikke-vestlig baggrund større end hvad kan forklares ud fra barnets tosprogede situation. Forskningen peger på at forskelle i tosprogede familiers generelle økonomiske situation og uddannelsesniveau kan have betydning for den relativt store forskel der kan observeres her (ikke-vestlige familier har generelt en mindre gunstig økonomisk situation og et lavere uddannelsesniveau end gennemsnittet hos etsprogede familier). Forskningskortlægningen viser altså en vis sammenhæng mellem de nævnte risikofaktorer og sprogtilegnelsen på gruppeniveau. Det viser sig også at risikofaktorer som disse ikke er tilfældigt fordelt, dvs. børn hvis sprogtilegnelse er truet af én risikofaktor, har også større sandsynlighed for at være truet af andre. Det centrale budskab fra forskningskortlægningen er imidlertid at selvom nogle faktorer på nuværende tidspunkt synes at korrelere med sproglige forsinkelser og/eller sprogproblemer hos børn, så er de for unøjagtige til at blive brugt til pålidelig identifikation af individuelle børn, både når de anvendes enkeltvis og i kombination med andre. For det første gælder sammenhængen (slet) ikke for alle børn. Faktisk er sammenhængen i de fleste tilfælde så svag at de fleste børn hvor en eller flere risikofaktorer optræder ikke vil være negativt påvirket af faktoren. For det andet er alle de studier der har undersøgt betydningen af risikofaktorer for sprogtilegnelsen, baseret på klar identifikation af tilstedeværelsen af risici i de involverede grupper og baseret på indledende screening eller test af forældre eller børn. Dette betyder ikke at viden om hvilke faktorer der på gruppeniveau ser ud til at have en negativ indflydelse på børns sprogtilegnelse, er ubrugelig. Dette er en vigtig baggrundsviden for vurdering af det enkelte barn. Det betyder imidlertid at vi med vores nuværende vidensgrundlag kan konstatere at de kendte risikofaktorer hverken er eksklusive eller tilstrækkelige til at træffe beslutning om hvorvidt et barn skal sprogvurderes eller ej. På denne baggrund udvikles der i Sprogpakken ikke noget redskab med tjeklister som man kan identificere risikobørn ud fra fordi det dels ikke vil være effektivt (kun en begrænset andel af børn for hvem disse risikotegn vil optræde, vil have sproglige forsinkelser), dels fordi det kan give en falsk tryghed (de børn der ikke har en risikobaggrund, men alligevel er sprogligt forsinkede, bliver overset). Derudover øges risikoen for ikke at identificere den gruppe af børn hvor ingen risikofaktorer optræder, men som alligevel har eller er i risikozonen for udvikling af sproglige problemer. I Sprogpakken introduceres der i stedet grundigt til den forventede (typiske) sprogtilegnelse. Risikofaktor der kan føre til sproglige forsinkelser/problemer beskrives også sammen med begrænsninger i brugen af disse. Vi har tilsvarende heller ikke lavet en kort tjekliste over sproglige indikatorer fordi det ville være det samme som at indføre en før-sprogvurdering, men på et ringe metodisk grundlag. Når Sprogvurdering af børn i 3-årsalderen, før skolestart og i børnehaveklassen er baseret på en norm-refereret sammenligning med børn på samme alder, skyldes dette vores viden om at det er den bedste måde at identificere børn med sproglige forsinkelser på. Ved at indføre en kort tjekliste der ikke fungerer metodisk godt, risikerer man som ved brug af tjekliste for risikofaktorer at skabe en falsk tryghed. Sprogpakken introducerer i stedet grundigt til den forventede (typiske) sprogtilegnelse som pædagogerne har en empirisk baseret forventning om hvad børn typisk kan sprogligt på forskellige alderstrin. Fraværet af en sproglig tjekliste betyder ikke som det også var tilfældet i forbindelse med risikofaktorer at sproglige observationer af det enkelte barn, ikke er vigtige for at identificere de børn der har brug for en sprogvurdering. Det er tværtom vigtigt at pædagogerne i dagtilbuddet observerer det enkelte barn og tager eksplicit stilling. Et barn bør ederfor progvurderes ved mindste tegn på en sproglig forsinkelse eller ved mindste usikkerhed i vurderingen. 4\n5 På grundlag af vores nuværende viden er den overordnede anbefaling at den mest effektive måde at finde børn med sproglige forsinkelser/sproglige problemer at sprogvurdere alle børn. I Sprogpakken introducerer vi til det nye materiale som Socialministeriet har fået udviklet Sprogvurdering af børn i 3-årsalderen, før skolestart og i børnehaveklassen som er velegnet til at identificere børn med sproglige forsinkelser. Hvis denne strategi (sprogvurdering af alle børn) ikke vælges, anbefales det generelt at have opmærksomhed på alle børn, at inddrage forældrene i overvejelserne, at der tages eksplicit stilling til hvert enkelt barn, og at alle børn hvor det pædagogiske personale har den mindste mistanke om mulige sproglige forsinkelser, bliver sprogvurderet II: Forskningskortlægning af effektive sprogindsatser i dagtilbud I forskningskortlægningens anden del undersøgte vi spørgsmålet om hvilke metoder der er mest effektive til at understøtte sprogtilegnelsen hos børn i dagtilbudsalderen. Børn lærer sprog primært fra voksne via implicitte læringsstrategier (børnene er ikke bevidste om hvad de lærer), og derfor er barnets miljø og de voksnes måder at bruge sproget på helt afgørende for børns muligheder for at tilegne sig sproget. Interaktionen og dialogen mellem pædagoger og børn har en helt særlig privilegeret rolle (se Teorier om sprogtilegnelse på www. sprogpakken.dk). Dette forhold afspejles i resultatet af forskningskortlægningens del II. Den sprogindsats der er bedst undersøgt og som er mest effektiv i forhold til at udvikle og understøtte børns sprog, er dialogisk læsning. Derudover har vi identificeret en række undersøgelser der har afprøvet de understøttende sprogstrategier der udgør kernen i dialogisk læsning og afprøvet dem i forbindelse med samtaler i hverdagen. Begge strategier handler om hvordan den voksne stiller sig til rådighed som sprogmodel og samtidig bruger en række sproglige strategier til at bringe barnet sprogligt på banen og derved at støtte barnets sproglige udvikling. Børn lærer også sprog via eksplicit læring (børn gøres af de voksne opmærksom på hvad de skal lære). Eksplicit læring kan foregå i alle situationer (også i forbindelse med dialogisk læsning og samtaler i hverdagen) via mere målrettede indsatser der systematisk planlægges og hvor mere systematiske og eksplicitte metoder anvendes. Systematisk betyder at læringen følger en bestemt rækkefølge der er baseret på forskningsbaseret viden om hvordan børn lærer. Forskning viser fx at lydlig opmærksomhed er en nødvendig forudsætning for senere læsekompetencer, og at mange af de naturlige milepæle i udviklingen af lydlig opmærksomhed finder sted mens barnet går i dagtilbud. En systematisk indsats i forhold til læse- og skrivefærdigheder vil derfor give det enkelte barn mulighed for at udvikle den lydlige opmærksomhed. Systematiske indsatser kan sagtens tilrettelægges så de følger børns interesser og det der motiverer barnet. Eksplicit refererer til at den voksne hjælper barnets indlæring ved at gøre det klart for barnet hvad det er det skal tilegne sig i forbindelse med aktiviteten. Målrettede metoder kan både anvendes på gruppeniveau i forhold til at planlægge større tematiske forløb for alle børn og på et individuelt niveau til at sikre at det enkelte barn med fokuserede og særlige behov får den indsats barnet har brug for. Hvilken indsats der er mest effektiv i en given situation handler om målet for indsatsen (både for det enkelte barn eller på gruppeniveau), og indsatserne kan integreres (læs også om tematisk sprogarbejde nedenfor). Alle tre indsatstyper understøtter alle børns sprogtilegnelse, men kan målrettes og tilpasses så de er særligt gode til at understøtte børn med fokuserede og særlige behov. 5\n6 1) Dialogisk læsning I stedet for den traditionelle højtlæsning hvor den voksne læser og barnet lytter, kræver dialogisk læsning at den voksne læser på en måde der skaber mere sproglig interaktion fra barnets side under læsningen. Ved at engagere barnet sprogligt under læsningen bliver barnet udfordret rent intellektuelt hvilket resulterer i bedre sprogfærdigheder og stimulerer barnets abstrakte tænkning. Dialogisk læsning er i sin oprindelige form sammensat af tre overordnede strategier som kan bruges under hele læseprocessen, nemlig brug af teknikker der opmuntrer barnet under oplæsningen (stil spørgsmål); give feedback under læsningen (fortolk og udvid) samt støtte under læsningen der passer til barnets udvikling (opmærksom). Dialogisk læsning består af en række understøttende strategier som anvendes før, under og efter læsningen og som der introduceres til i Sprogpakken: - Relatere til barnets erfaringer - Opfølgende spørgsmål (dog meget effektfuld for produktivt sprog) - Positivt feedback - Åbnende spørgsmål - Udvidelser - Følge barnets interesse - Kommentere - Imitation Dialogisk læsning kan anvendes målrettet til at understøtte specifikke kompetencer som at lære børn bestemte ord og til at understøtte narrativiske kompetencer og kombineres med mere eksplicitte metoder hvor barnet gøres opmærksom på hvad målet for aktiviteten er. Dialogisk læsning er mest effektiv i forhold til de produktive talesproglige kompetencer, men kan også understøtte barnets tilegnelse af skriftsprogskoncepter hvis der refereres eksplicit til dette i forbindelse med læsningen. Dialogisk læsning kan også anvendes mere generelt som udgangspunkt for gode samtaler. Børn med fokuserede eller særlige behov har brug for mere dialogisk læsning end børn med typisk sprogtilegnelse for at få et positivt udbytte. Dialogisk læsning kombineret med systematiske og eksplicitte metoder der indbygger aktiviteter før, under og efter læsningen med fokus på fx ord eller lydlig opmærksomhed har større effekt end typisk dialogisk læsning, og er derfor særlig velegnede til børn med fokuserede og særlige behov. 6\n7 2) Understøttende sprogstrategier i forbindelse med samtaler i hverdagen Forskningskortlægningen viser at de interaktive strategier som også indgår i dialogisk læsning kan anvendes i andre kommunikative sammenhænge, bl.a. samtaler i hverdagen. Som det var tilfældet med dialogisk læsning er brug af understøttende sprogstrategier i samtaler en kommunikativ metode der er særligt velegnet til at styrke børns talesproglige kompetencer, og som kan anvendes i forbindelse med alle dagligdags aktiviteter. Ved at den voksne konstant er opmærksom på egen brug af disse strategier, inddrages barnet aktivt i samtalen. Brug af understøttende sprogstrategier i forbindelse med samtaler i hverdagen er derfor særlig effektiv mht. at øge (det ekspressive og receptive) ordforråd og de narrative kompetencer. Men som med dialogisk læsning kan alle sproglige kompetencer styrkes såfremt den voksne vælger at fokusere eksplicit på det. De vigtigste strategier der undervises i i Sprogpakken er at: - følge barnets interesse - bruge åbnende spørgsmål - vente på barnets svar - fortolke og udvide hvad barnet siger - hjælpe barnet med at sætte ord på - forklare ord barnet ikke kender i forvejen - relatere til noget barnet kender - udnytte de sproglige kompetencer barnet har i forvejen - ikke rette barnets fejl direkte Brug af understøttende sprogstrategier i forbindelse med samtaler i hverdagen styrker alle børns sprog, men børn med fokuserede og særlige behov har i endnu højere grad end andre brug for dem, og i større omfang før det virker positivt. Brug af understøttende strategier kombineret med systematiske og eksplicitte metoder der skaber fokus på fx ord eller lydlig opmærksomhed øger effekten, og er derfor særlig velegnede til børn med fokuserede og særlige behov. Tematisk sprogarbejde (gruppeniveau) 3) Målrettede indsatser Tematisk sprogarbejde er en konkret implementering af den viden fra forskningskortlægningens del II der understreger betydningen af en målrettet systematisk strukturering af sprogarbejdet. Tematisk sprogarbejde indebærer planlægning og udførelse af aktiviteter i både dagtilbud og hjemmet inden for rammen af et specifikt tema. Der er udarbejdet en model til planlægning af det strukturerede tematiske sprogforløb der indbefatter særlig opmærksom omkring mål, metoder, implementering i dagtilbud og barnets hjem og ikke mindst evaluering af forløbet. Denne model anvendes som led i udarbejdelsen af konkrete sproglige forløb der kan indgår i en langtidsplanlægning af aktiviteter på stuen. Formålet med det strukturerede tematiske sprogarbejde er dels at eksponere barnet for mange sammenhængende oplevelser der præsenterer barnet for det samme sproglige indhold i forskellige sammenhænge og dels at anvende eksplicitte læringsstrategier der gør målet for aktiviteten klart for barnet. Undersøgelser viser at brug af eksplicitte metoder støtter barnets sprogtilegnelse effektivt, ikke mindst de læse- og skriveforudsætninger som barnet har brug for når de starter i skole. En systematisk tilgang sikrer desuden at dagtilbuddet understøtter alle aspekter af tilegnelsesprocessen, dvs. både talesproglige færdigheder og læse- og skriveforudsætninger. 7\n8 Fokuserede indsatser (individniveau) Forskningskortlægningens del II viser at børn der efter sprogvurderingen placeres i fokuseret og særlig indsats kan have særlig gavn af mere målrettede indsatser med brug af eksplicitte metoder som hjælper barnet til at fokusere på hvad det skal lære i en given situation. Barnets sproglige profil som brugen af Socialministeriets materiale udmunder i, tegner et detaljeret billede af barnets sproglige kompetencer og kan vise hvor barnet i særlig grad har udfordringer med sproget, og hvor der derfor skal sættes ekstra ind. Denne viden kan udnyttes til at planlægge en indsats for det enkelte barn som bygger på de indsatser der er introduceret til ovenfor og som tilgodeser de særlige behov det enkelte barn har. Indsatsen kan med fordel foregå i grupper. Det er muligt at udforme tematisk sprogarbejde, der er møntet på hele børnegruppen så det tilgodeser de individuelle behov som børn med sproglige forsinkelser og/eller sproglige problemer har, hvorved et inkluderende perspektiv understøttes. Inddragelse af forældre i sprogarbejdet I forbindelse med denne del af forskningskortlægningen var det også muligt at uddrage nogle principielle forhold omkring inddragelse af forældrene i sprogarbejdet. De forældreprogrammer som indgår i forskningskortlægningens del II, er meget forskellige i fokus, intensitet og mål. Der gøres både brug af universelle programmer (omfattende alle forældre i et dagtilbud/en skole) og programmer målrettet udvalgte højrisikofamilier. De sidste er oftest længerevarende og mere intensive. En del programmer er brede (dvs. de inkluderer en række forskellige udviklingsområder inkl. sprog), mens andre er mere fokuserede på understøttelsen af sproglige færdigheder. Samlet set peger forskningskortlægningen dog på at det er meget vigtigt at inddrage forældre aktivt. De indsatser der både foregår i dagtilbud og i hjemmet er mest effektive. Derudover ser det ud til at brugen af fx brug af understøttende sprogstrategier i forbindelse med dialogisk læsning og samtaler i hverdagen som er beskrevet ovenfor, har en større positiv effekt på børnenes sprog hvis det er forældrene der anvender dem. Forældrene skal involveres De fleste af programmer som indgår i forskningskortlægningen, er meget omfattende og omfatter regelmæssige hjemmebesøg - og kan som sådan ikke direkte omsættes til en dansk kontekst. Der er dog en række træk som kan inspirere til hvordan inddragelsen af forældrene i sprogindsatsen kan foregå. - Forældrene skal involveres i processer omkring understøttelsen af barnets sprog og effekten af indsatsen Forældrene bør inddrages aktivt i resultatet af sprogvurderingen (hvis en sådan er foretaget) som kan bruges som afsæt til at tale om hvilke sproglige mål der er vigtige at nå (fx styrkelse af ordforrådet eller af den lydlige opmærksomhed) og hvordan disse mål kan støttes både i dagtilbuddet og i hjemmet. I forlængelse deraf bør forældrene løbende orienteres om hvordan barnet støttes i dagtilbuddet og holdes opdateret om de aktiviteter og strategier børnehavepersonalet bruger for at opnå de sproglige mål der er valgt. Det er også vigtigt at inddrage forældrene i en evaluering, både i forhold til hvor ofte de planlagte aktiviteter faktisk finder sted (både i dagtilbuddet og i hjemmet) og i forhold til resultatet af indsatsen, dvs. har de aktiviteter der igangsættes i dagtilbuddet og hjemmet den ønskede effekt. 8\n9 Konkrete sprogunderstøttende aktiviteter - Forældrene skal inddrages aktivt i konkrete sprogunderstøttende aktiviteter Det styrker barnets sprogtilegnelse hvis forældrene inddrages i de aktiviteter der foregår i dagtilbuddet fx ved at læse bøger derhjemme som passer til det aktuelle tema der arbejdes med i dagtilbuddet, eller hvis forældrene får en liste med de ord som er særligt i fokus. Forældrene skal vejledes - Forældrene skal vejledes direkte i brugen af understøttende aktiviteter i hjemmet Forældrene bør vejledes helt konkret i dialogisk læsning og understøttende sprogstrategier ved at der tales om strategierne til forældresamtaler, forældremøder og/eller instruktion via Sprogpakkens videomateriale (som nogle studier har vist har en særlig positiv effekt). Hvis forældrene oplever problemer, kan det pædagogiske personale vise forældrene hvordan de skal gøre. Forskningsbaseret viden III: Kortlægning af pædagogisk efteruddannelse der understøtter effektive sprogindsatser i dagtilbud Formålet med den tredje del af forskningskortlægningen var at søge evidensbaseret viden om hvilke principper for pædagogisk efteruddannelse som Sprogpakken skulle baseres på. Resultaterne er imidlertid også mere alment interessant og kan anvendes som inspiration for de kommunale tiltag for at gøre pædagoger bedst muligt kvalificeret til at varetage den sproglige opgave. Kun forskning der specifikt har undersøgt hvordan efteruddannelsesprogrammer bedst kan tilrettelægges med henblik på at øge det pædagogiske personales kompetencer til at understøtte børns sprogtilegnelse, er inkluderet. Kun få studier har undersøgt effekten af efteruddannelsen på børns sprogtilegnelse. Forskning viser overordnet set at efteruddannelsesprogrammer kan have en effekt, men at dette ikke altid er tilfældet. Forskningskortlægningen peger på en række faktorer der understøtter effekten, og nedenfor beskriver vi hvordan Sprogpakken inddrager disse faktorer i det omfang det er muligt. - Efteruddannelsesprogrammet skal give pædagoger forskningsbaseret viden om tilegnelsen af de sproglige dimensioner som er mål for indsatser Forskningen peger på en mangel på opdateret viden blandt pædagogisk personale omkring sprogtilegnelsesprocessen, hvilke faktorer der påvirker tilegnelsen af talesproglige kompetencer, læse- og skriveforudsætninger og hvilke indsatser der understøtter tilegnelsen. Praksisundersøgelsen viser samtidig at det pædagogiske personale selv mener at de har tilstrækkelig viden. Dette kan derfor skabe en forhindring for tilegnelsen af stoffet i efteruddannelsesforløbet der kræver opmærksomhed fra undervisernes side. I Sprogpakken vægter vi at introducere til nyeste relevante, forskningsbaserede viden, både i form af introducerende tekster og webobjekter der kan bruges som opslagsværker 9\n10 Specifikt og klart formuleret indhold - Jo mere specifikt og klart formuleret indholdet i efteruddannelsesprogrammet er, dvs. jo mere specifikke, veldefinerede og instruktive strategier/indsatser der introduceres til, desto større positiv effekt vil det have på det pædagogiske personales praksis I Sprogpakken har vi valgt at uddrage konkrete og overskuelige strategier inden for de sproglige indsatser som efteruddannelsesprogrammet bygges op omkring og introducere til disse (vha. en række konkrete materialer), dels ved at inddrage øvelser i forbindelse med undervisningen der konkretiserer brugen af disse for pædagogerne. Konceptuel ramme - Effekten af efteruddannelsesprogrammet styrkes hvis der præsenteres en konceptuel ramme for hvorfor ny teori og konkrete strategier/indsatser er vigtige og der gives mulighed for analyse og reflektoriske samtaler Denne læringsmodel er helt central i Sprogpakken hvis koncept er bygget op omkring de tre niveauer: viden, refleksion og handling (se Konceptdokumentet), og Sprogpakkens indhold inden for alle tre hovedområder: sprogvurdering, sprogindsatser og forældrevejledning er bygget op omkring dette koncept. Forbinder viden og praksis - Hvis efteruddannelsesprogrammet forbinder viden og praksis direkte, øges deltagernes udbytte Pædagoger er praktikere, og derfor er det essentielt at den nye teoretiske viden kan forbindes og omsættes direkte til handling. Undersøgelser har dokumenteret at undervisning af nye teknikker i den naturlige læringssituation (dagtilbuddet) understøtter læringen. I Sprogpakken kobles teori og praksis gennem intensiv brug af praksiseksempler (video- og webobjekter), ligesom en praksisopgave inddrages aktivt. Desuden er webportalen udviklet sådan, at fx de forskellige videoobjekter (og andre webobjekter) kan bruges af de lokale dagtilbud og fx indgå på personalemøder og lignende. Individuel feedback - Individuel feedback på egen pædagogisk praksis og støtte fra en vejleder er afgørende Alle de studier der har undersøgt effekter af individuel vejledning, fandt at det havde positiv indvirkning på effekten af efteruddannelsen (målt på pædagogernes praksis og/ eller børnenes sprogtilegnelse). Individuel vejledning med direkte feedback på egen praksis virker fordi det giver den enkelte deltager mulighed for at afprøve nye tilgange med guidet støtte fra en vidensperson, og fordi undervisningen kan individualiseres til den enkeltes behov hvilket især er en fordel da det pædagogisk personales forudsætninger varierer meget. Individuel vejledning til alle deltagere i Sprogpakken omkring egen praksis er ikke mulig, men i Sprogpakken uddannes kommunale nøglepersoner der er tiltænkt en efterfølgende rolle som vejleder i kommunerne. Derudover vil der være konsulentbesøg i hver kommune som bl.a. kan understøtte nøglepersonernes funktion som lokale vejledere og binde denne funktion sammen med webportalen som også skal understøtte den enkelte deltager og det enkelte dagtilbud i det videre arbejde. Integrere den nye forståelse - Det styrker indlæringen hvis indholdet i undervisningen via praksisopgaver af deltagerne skal omsættes til praksis fordi det hjælper med at integrere den nye forståelse af børns sproglige udvikling med understøttende strategier der kan anvendes i den daglige praksis I Sprogpakken skal hver deltager udarbejde en praksisopgave hvor de strategier og metoder der gennemgås i kurset via opgaven bliver relateret og brugt direkte i egen praksis 10\n11 Monitorerer sprogudviklingen og ser resultatet - Efteruddannelsesprogrammets effekt på børns sprogtilegnelse øges hvis det pædagogiske personale løbende monitorerer sprogudviklingen og ser resultatet som en del af en evaluering og målretning af egen pædagogiske indsats I Sprogpakken introduceres til styrker og begrænsninger i forbindelse med sprogvurdering og vigtigheden af at følge progressionen på det enkelte barns niveau. Der introduceres ligeledes til Socialministeriets nye sprogvurderingsværktøj der gør det muligt at følge progressionen på det enkelte barns niveau og på gruppeniveau. Der er imidlertid ikke forskningsbaserede og validerede sprogvurderingsværktøjer til rådighed som løbende kan anvendes mellem 3 og 5 år, så derfor er det i begrænset omfang muligt at udnytte dette potentiale. Det understreges alligevel i Sprogpakken at det er nødvendigt at følge det enkelte barns sprogtilegnelse og tilpasse de sproglige indsatser til barnets reaktioner og udvikling. Mere end én person - Effekten af efteruddannelsesprogrammet øges hvis mere end én person fra samme institution deltager. Pædagoger opfordres til at deltage to fra samme dagtilbud fordi det understøtter den efterfølgende anvendelse og integration af viden i dagtilbuddets praksis. Temadagene har også den funktion at administrative medarbejdere kender til kerneindholdet i Sprogpakken. At flere pædagoger, nøglepersoner og administrative medarbejdere fra samme kommune på forskellig vis deltager i Sprogpakkens kurser underbygger dannelsen af lokale netværk som understøtter effekten af efteruddannelsespakken. Tilpasses varigheden - Indholdet i efteruddannelsesprogrammet skal tilpasses varigheden af dette. Sprogpakken har stor opmærksomhed på kun at inddrage viden der i snæver forstand er nødvendig for kvalificeringen af arbejdet i forhold til sprogvurdering, sprogarbejde og forældrevejledning for ikke at overloade kursisterne, og dermed mindske effekten. 11\n12 Praksisundersøgelsen Som led i Sprogpakken er der blevet gennemført en undersøgelse blandt pædagogisk personale og andre nøglepersoner inden for området for at få indblik i det pædagogiske personales nuværende praksis og behov i forhold til sprogarbejdet med børn i alderen 3-6 år. Besvarelserne fra praksisundersøgelsen kan bidrage til at prioritere og målrette indholdet af uddannelsesforløbene. Spørgeskemaundersøgelsen blev udviklet på baggrund af input fra en pilotundersøgelse. Over 400 pædagoger og andre fagpersoner der til daglig arbejder indenfor praksisfeltet, besvarede skemaet i løbet af februar Spørgeskemaet består af 3 dele indeholdende 3-5 spørgsmål der spørger ind til det pædagogiske personales praksis i forbindelse med identifikation af børn der skal sprogvurderes, sprogarbejdet i dagtilbuddet samt arbejdet med forældrevejledning. Spørgeskemaet er kvantitativt og respondenterne kan kun vælge mellem faste svarkategorier. Der er imidlertid mulighed for at skrive kommentarer efter hvert spørgsmål. I den udarbejdede rapport kan alle besvarelser ses. Her fremhæves hovedresultaterne, bl.a. set i relation til resultatet af forskningskortlægningen og deres betydning for Sprogpakken. Identifikation af børn der skal sprogvurderes Sprogarbejdet i dagtilbuddene Undersøgelsen viser at praksis i forhold til sprogvurdering af treårige er forskelligartet på tværs af dagtilbud og både lægger sig op af lovgivningen fra 2007 og Undersøgelsen peger derfor på at der i Sprogpakken er behov for at præcisere gældende lovgivning ikke bare på temadagene, men i selve kursusforløbet. Undersøgelsen viser også at de fleste af de pædagoger der besvarer dette spørgsmål, vurderer at de føler sig fagligt klædt på til opgaven med at identificere børn der skal sprogvurderes. Der ligger en vigtigt opgave for Sprogpakken her fordi pædagogerne ikke umiddelbart mener at dette er et problem, mens forskningskortlægningen netop peger på at det er meget vanskeligt. Resultatet af undersøgelsen viser at det pædagogiske personale først og fremmest prioriterer sprogarbejdet i dagligdagen. Der vil derfor være et solidt fundament at bygge på i Sprogpakken hvor et af de tre indsatsområder der fokuseres på, er at styrke brugen af understøttende sprogstrategier i hverdagen. 12\n13 Forældrevejledning Det er imidlertid også interessant, fordi udenlandske undersøgelser viser at selvom pædagoger prioriterer dette arbejde, er der langt fra hvad pædagoger siger de gør, til det de faktisk gør. Dette understeger behovet for nye øjne på og refleksion over egen praksis. Spørgeskemaundersøgelsen understøtter derfor Sprogpakkens satsning på introduktion til konkrete og enkle strategier til hvordan man kan tilrettelægge sprogarbejdet og behovet for refleksion over egen praksis med udgangspunkt i konkrete videoeksempler hvor forestillet adfærd og faktisk adfærd kan bringes i spil. Undersøgelsen peger imidlertid også på at der er behov for Sprogpakkens tredje satsningsområde, nemlig introduktionen til måder at arbejde mere struktureret med sprogarbejdet på som forskningskortlægningen viste som en anden effektiv måde at understøtte børns sprog på. Dette er både nødvendigt for at styrke arbejdet med læse- og skriveforudsætninger, men også for at sikre at dagtilbuddet kommer omkring alle børn, især børn med særlige behov. Spørgeskemaundersøgelsen viste at selvom pædagoger i et vist omgang inddrager forældrene i sprogunderstøttende aktiviteter, er der især behov for konkrete anbefalinger og materialer der kan bruges til at vejlede forældrene direkte i hvordan de kan understøtte deres børns sprog. 13\nPraksisundersøgelse Rapport Indhold 1. Baggrund... 3 2. Pilotundersøgelsen... 5 2.1. Den kvalitative spørgeskemaundersøgelse... 5 2.1.1. Besvarelser fra pædagoger... 5 2.1.2. Resultater... 6 2.1.2.1. Sprogvurdering


Alexia: Hvad er det, typer, symptomer, årsager og behandling - yes, therapy helps!\nEvnen til at læse Det er en grundlæggende færdighed i nutidens samfund. Akademisk og arbejdsliv kræver som hovedregel beherskelsen af denne færdighed. Det er grunden til, at vi siden barndommen lærer at give mening til de ord, vi danner gennem skriftligt sprog, hvilket, selv om en voksen kan virke relativt simpel, hvis det er sket siden barndommen kræver et højt niveau af behandling og et stort antal operationer og mentale transformationer skal udføres med succes.\nSomme tider kan folk, der har haft og har udviklet evnen til at læse korrekt, miste denne mulighed af en eller anden grund og helt tabe evnen til at læse. Denne omstændighed svarer til alexien , som vi skal tale i hele denne artikel.\nRelateret artikel: "De 6 typer af visuel agnosia og dets symptomer"\nThe Alexia: grundlæggende definition\nDen modtager navnet alexia a skriftlig sproglidelse karakteriseret ved det delvise eller fuldstændige tab af læsningsevne, hvilket skyldes udseendet af en eller anden form for hjerneskade. Det er derfor en påvirkning af en sekundær type, det vil sige afledt af en anden ændring, som endda kan fortolkes som et symptom på dette.\nDet betragtes som en form for visuel agnosi, det vil sige fraværet af anerkendelse af en form for stimulering, der kan ses gennem synet. I det foreliggende tilfælde er emnet mister evnen til at forstå skriftlige ord , det er umuligt eller i det mindste antager et stort vanskeligheder at kodificere dem for at omdanne stavemåden til et foneme, selv om det tidligere har haft sådan kapacitet.\nDu kan være interesseret: "Dyslexi: årsager og symptomer på læsningsproblemer"\nTyper af alexia\nSelvom alexia indebærer tab af læsningskapacitet ikke altid vises på samme måde, kan der også være andre problemer eller starte med forskellige underskud. Blandt de vigtigste typer kan vi finde\nAlexia ren eller uden agraphia\nDenne type alexia er en, hvor kun alvorlige vanskeligheder forekommer eller fuldstændig umulighed i visuel genkendelse af bogstaver eller ord, selvom motivet kan skrive korrekt (selv om det ikke er i stand til at forstå, hvad han har skrevet). Det kaldes også blindhed for ord . Det er muligt, at et enkelt ord med hyppig brug er anerkendt for emnet.\nDet er ikke det mest almindelige, da det normalt involverer en bilateral påvirkning på en sådan måde, at den visuelle information ikke kan passere til de områder, der fortolker og genererer sproget i venstre halvkugle. Det svarer normalt til problemer i hjernens occipitalområde , i fusiform, lingual og / eller vinkel drejninger, eller uncus.\nAlexia central eller med agraphia\nSom i det foregående tilfælde finder vi en ændring og umulighed eller stor vanskelighed ved anerkendelse af skriftlige ord, men også i deres produktion. Med andre ord finder vi i dette tilfælde, at emnet ikke kan læse eller skrive. Anomia kan også vises , der har problemer med at identificere objekter og visuelle stimuli ud over læsning og skrivning.\nDenne type alexia svarer normalt til skader i vinkelsvinget, som er ansvarlig for behandlingen af informationen på en sådan måde, at stavningen eller bogstaverne videreføres til fonemer eller lyde og omvendt, noget der er nødvendigt både til læsning og skrivning. Det er også relateret til læsioner i parietalerne eller i fibrene fra de tidsmæssige og occipitale lobes.\nAlexia tidligere eller med afasi\nOgså kaldet frontal alexia står vi over for en omstændighed, hvor der ikke kun sker ændringer på læserniveau, men også i produktionen af tale. I dette tilfælde produceres læsionen generelt på et mere frontalt niveau, dets funktionalitet er ligner på et emne med Brocas afasi . Normalt er der færre problemer med velkendte ord for emnet end i sammenligning med resten af Alexias.\nDifferentiering med andre situationer\nDet er vigtigt at huske på, at vi i Alexia står overfor en situation, hvor emnet tidligere vidste, hvordan man læser, og der har været tab af denne kapacitet, ikke så stor som Alexia, sagerne hos de mennesker, der aldrig har lært at gøre det, det vil sige analfabetisme.\nDet er også vigtigt at differentiere det fra den evolutionære dysleksi , hvilket ville være den neurodevelopmental lidelse (hvilket indebærer, at der på neuronalt niveau eksisterer en atypisk organisering af hjerneudvikling og ikke en skade i sig selv), hvor der forekommer et vanskeligheder for læsefærdighed, der fremgår af barndommen, og hvor aldrig Der har været en større grad af kapacitet end emnet udtrykker i det øjeblik (ikke et tab, men et problem).\nEndelig skal det bemærkes, at alexia det er ikke afledt af fraværet af visuel opfattelse ordentligt: faget kan se ordene og hans øjne arbejder med tilstrækkelig præcision til at opfatte dem, idet problemet er kodifikation og omdannelse af disse til noget signifikant.\nDet vurderes, at alexia er en type agnosia og en ændring af læsefærdigheden, der genereres af en eller anden type hjerneskade. Men årsagerne til en sådan skade kan variere meget. Man bør også huske på, at læsionen kan forekomme i forskellige steder i nervesystemet, fra vinkel og / eller supramarginal vender sig til fibrene, der kommer fra de occipitale eller temporale lobes, der passerer gennem de lingual og fusiform sving, blandt andre. Blandt hovedårsagerne til udseendet af alexia Vi kan finde følgende begivenheder.\nEn af hovedårsagerne til alexia lider af en form for slagtilfælde eller slagtilfælde, vi taler om iskæmi (blokering af blodkaret, der forhindrer blod i at nå bestemte områder) eller blødning (ruptur af fartøjet). Afhængigt af de berørte områder, Hjernevævets død kan forårsage tab af læsningsevne .\nEn anden klassisk årsag til udseendet af alexia er, at man har lidt en slags traumatisk hjerneskade. Trafikulykker, ulykker på arbejdspladsen eller overfald er nogle af årsagerne til, at der vises en slags alexia.\n3. Demens og andre neurodegenerative lidelser\nAlexia kan forekomme under den forringelse, der genereres af en slags demens, såsom Alzheimers eller andre lignende lidelser. Afhængig af forstyrrelsen i sig selv er vanskeligheden, forværringen og manglende evne til at læse kan forekomme i forskellige faser af sygdommen .\nEn anden mulig årsag til alexi er fundet i udseendet af hjernetumorer, der påvirker, knibe eller komprimere hjernens områder og nervefibre involveret i læseprocessen .\nAlexia kan også forekomme før visse smitsomme processer, der ender med at påvirke hjernen. Nogle typiske er meningitis eller encephalitis .\nBehandling af alexia\nBehandlingen af alexi er ikke let, da vi beskæftiger os med et fænomen, der er afledt af en eller anden type hjerneskade, og vi kan faktisk stå over for permanent skade. Dette betyder imidlertid ikke, at det ikke er muligt at opnå forskellige niveauer af nyttiggørelse afhængigt af de skadede områder eller graden af skade på skaden eller kompensationen af funktioner.\nBehandlingstypen vil afhænge af disse og andre faktorer, og det vil være nødvendigt at realisere det et tværfagligt team, hvor discipliner som neurologi eller psykologi arbejder , ud over andre sundhedsmæssige eller endda sociale specialiteter.\nDen første vil være at bestemme og behandle årsagen til udseendet af alexia. For det meste vil en tidlig diagnose muliggøre et bedre arbejde på behandlingsniveauet og kan undgå forværring (for eksempel hvis vi står overfor en infektion eller en tumor, kan disse vokse og generere mere skade).\nDet bliver nødvendigt brug et individuelt rehabiliteringsprogram , brugen af sprogterapier og forskellige former for kognitiv stimulering er almindelige. Psykeducation vil også være vigtig både for mennesker og for deres omgivelser, så de kan forstå, hvad der er sket, og at de ved, hvordan man anvender forskellige midler, så vanskeligheder ikke indebærer en begrænsning. Det kan også være vigtigt at arbejde på den affektive sfære, selvbegrebet og selvværd, hvilket kan ændres ved tilstedeværelsen af underskud.\nPortellano, J.A. (2005). Introduktion til neuropsykologi. Madrid: McGraw Hill.\nWhat happens when you have a disease doctors can't diagnose | Jennifer Brea (Kan 2022).\nAnoreksi og bulimi kan have en genetisk oprindelse


Dyrkning af tulipaner – opgravning og tørring er VIGTIGT ved formering. My title\nDer – næsten – forårsstemning i luften…\nSkrevet 15. juni 2020 af Martin - Nymolle1900\nSommeren er godt igang. Solen skinner og vejret er skønt, men tankerne går mod forår – Især forårsløg. Vi er nemlig igang med opgravning af hundredevis af tulipanløg, som er vigtigt for succesfuld dyrkning af tulipaner.\nStilhed på bloggen. Travlhed i haven\nDer har været lidt stille på bloggen, den sidste uge. Vi har haft travlt i haven. Virkelig travlt i haven!\nDen megen nedbør forrige uge – efterfulgt af meget varmen – har fået alting til at spire og blomstre helt vildt, så der har været meget der skulle klippes, bindes op og ordnes. Præcis, ligesom alle sommerblomster er blevet plantet ud i haven. Læs om plantning af sommerblomster her\nMest af alt, så har vi haft virkelig travlt med opgravning af tulipaner – et vigtigt led i succesfuld dyrkning af tulipaner.\nMå vist lige indskyde. Headerfotoet er ikke fra haven, her på Nymølle. Vi er trods alt kun Rune og jeg, til at passe haven. Ikke en hær af gartnere. Billedet er fra Keukenhof Garden – tulipanparken i holland. Også i Keukenhof har de travlt med at grave havens tulipanløg op.\nOkay! Det skal siges, før jeg skræmmer nogen væk fra at lægge tulipanløg i haven. Vi graver ikke alle havens tulipaner op. I havens bede har vi kun lagt sikre tulipanløg – altså tulipanløg, som med stor sandsynlighed kommer igen, år efter år.\nLæs om sikre tulipanløg her\nVi har dog også mange meres specielle tulipaner. De skal graves op, da de ikke klarer et dansk efterår med alt vores nedbør. Svært nok er sommeren, som ikke altid bliver helt varm nok til at tulipanløgene klarer sommeren i Danmark.\nNår det kommer til dyrkning af tulipaner – både de sikre, de specielle og de meget besværlige tulipaner – så handler det om varme. Eller måske mere korrekt tørring.\nEfter afblomstring skal løgene visne ned i solen – endelig ikke i skyggen. Dernæst skal løgene tørres grundigt – og holdes tørre indtil vinter – hvilket en våd sommer og vådt efterår ikke altid muliggør her i Danmark. Løsning er opgravning, hvilket vi har haft gang i den sidste uges tid.\nFor lettere opgravning kan anbefales dyrkning af tulipaner i krukker. Det gør virkelig hele arbejdet så meget lettere. Plus tulipaner i krukker har den fordel, at krukkerne kan stilles væk – imens de visner ned.\nHvert efterår lægger vi flere hundrede tulipanløg i krukker. November 2019 blev der lagt næsten 500 tulipanløg i krukker, som vi har nydt hele foråret – været noget så fantastisk. Til november 2020 regner vi med at lægge langt flere tulipaner i krukker. Læs om tulipanløg i krukker her\nMed dyrkning af tulipaner i krukker, så er opgravning nemt. Når tulipanerne er visnet, så vendes krukken på hovedet i en trillebør. Dernæst sorteres løgenene. Dårlige løg kasseres – løg med stilk får lov at beholde stilken, indtil den falder af helt af sig selv. Det giver mest næring til løget.\nDet bliver hurtigt til mange løg. Ovenstående løg viser løgene fra 2 krukker med samme type tulipan – der er i november 2019 lagt 12 løg i hver krukker. Nu er der vel 15-18 store løg, klar til at komme i krukker til efteråret – dertil kommer en stor mængde mindre løg, som først skal avles større. Dette sker i altankasser, men først skal løgene tørres og behandles, præcis ligesom de store tulipanløg.\nLæs om formering af tulipanløg her\nEfter opgravning af tulipanløg, så lægges løgene til tørring. Naturligvis med afmærkning af sort, så vi ved præcis hvilke tulipaner her er tale om.\nTørring af tulipanløg er egentlig ikke anderledes end tørring af spiseløg – hvilke mange sikkert har prøvet ved dyrkning af løg i køkkenhaven.\nVi tørrer alle vores tulipanløg på gulvet i stalden. Det er en gammel stald, så her er stampede lergulve – perfekt til at suge fugt, ligesom stalden er kalket og kølig. Bedre sted til tørring findes næppe, når det er til hobby brug. En overdækket carport og løgene udbredt på pap ville dog også være helt super. Lad dog værre at placer løgene ved et fyr eller et meget varmt lokale – tørring af løg skal gå langsomt. Tørring og udtørring er en hårfin grænse.\nFå mange tulipanløg ved dyrkning af tulipaner.\nDet bliver ganske hurtigt til rigtigt mange tulipanløg, når man har fokus på den rette dyrkning af tulipaner – og hele “ideen” med at tulipanløg kun er ét årige kan godt glemmes.\nDet er ingen sag at få tulipanløg til at blomstre igen og igen og igen, når blot løgene visner ned, graves op, tørres. Skulle man vælge at kassere de helt små løg – de vil først blomstre om 1-2 sæsoner – så vil det alligevel hurtigt blive til MANGE tulipanløg.\nGemmes kun de store tulipanløg, så vil man allerede ved først opgravning opleve at i hvert fald have fået 10-20 % flere løg. Oftest nærmere 30 % flere løg, men det afhænger lidt af sort. Tager man de små løg med, så er antalles af løg i hvert fald fordoblet, hvis ikke nærmest firedoblet.\nFor os er der næsten gået sport i det. Det er fantastisk sjovt at dyrke tulipanløg. Sjovt at vide, at en pose med 7-10 tulipanløg, nu pludselig er blevet til 15-18 sunde løg – klar til at blive lagt i krukker til efteråret. Ligesom der er talrige små sideløg, som vi kan opformere.\nFor en kort periode, så er tanker på tulipaner, på en pause. Vi er færdige med alt opgravning af tulipanløg og løgene er lagt til tørre. Slut juli eller i løbet af august, deler og sortere vi alle løgene – så de er klar til at blive lagt i jorden til november.\nAlle de mange krukker er desuden gjort rene – og venter på at blive brugt igen til november.\nForrige indlæg Så skal pæonbedet friskes op…\nNæste Indlæg Få MANGE primula i haven ved deling


Phuket Thai Cookery School (Phuket By, Thailand) - anmeldelser\nRestauranter i nærheden af Phuket Thai Cookery School\nAktiviteter i nærheden af Phuket Thai Cookery School\nPhuket Thai Cookery School anmeldelser, Phuket By\nNr. 1 af 11 Mad og drikke i Phuket By\n“Perfekt, bortset fra transporten”\nSikke en fantastisk dag. Det var lærerigt, spændende og yderst sjovt. Vi lærte flere af vores... læs mere\nSe alle Mad og drikke i Phuket By\nsimonher88 København, Danmark\nPerfekt, bortset fra transporten\nSikke en fantastisk dag. Det var lærerigt, spændende og yderst sjovt. Vi lærte flere af vores yndlings thairetter og var i fantastiske omgivelser ud til en stille strand. Der var masser af ventilatorer så vi ikke havde det for varmt og selve undervisningen var sjov...Mere\nStil et spørgsmål om Phuket Thai Cookery School\nsarmacdoo Brisbane, Australien\nHøjdepunktet aktivitet på vores seneste familieferie!\nMeget underholdende madlavningskursus\nEn fantastisk dag ude i Phuket\nFantastisk beliggenhed i en drøm kokkeskole\nRespekt for Thai mad - sensationel dag\nLindaG144Syd Sydney, Australien\nBedste sjov læring madlavning og spisning\nDette er en smule forsinket, men sikke en fantastisk sted! Besøgte i januar 2014\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Phuket Thai Cookery School.


Ideer til en hævet Ranch Design / Shareoflancaster.com\nHvordan laver en bue væg Niche\nAt lære om at bygge et passivhus\nVækstrate på Kentucky Bluegrass frø\nHvordan man beregne Minimum vægtykkelse\nDIY båd gulv\nRanch boliger er generelt konstrueret som single-etagers huse, med et hævet ranch stil hjem byggeri tilføjer en anden og eventuelt tredje historie til bygningen for ekstra boligareal. Opførelse af hævet ranch stil hjem er ofte afsluttet med små udvendige arkitektoniske detaljer, men du kan konstruere din ranch-stil hjem i arkitektoniske stilarter, herunder traditionelle, georgiske og land.\nOpførelsen af ranch- og hævet ranch stil hjem blev almindelig i USA. i trediverne, ifølge køligt hus planer. Typografien fanget på på grund af det enkle design---generelt en rektangulære eller L-formet bygning, der koster mindre end mere komplekse hjem design. Du kan konstruere ranch - og rejst ranch-stil hjem med mindre udgifter end andre hjem design på grund af den effektive udnyttelse af rummet, der omfatter færre vægge.\nHævet ranch stilarter omfatter to niveauer af levende rum med en stueetagen og en anden sal giver ekstra levende områder. En delvis oversvømmet kælder er en fælles idé for at øge boligareal på en ranch hjem. I dette design, er soveværelser og vigtigste boligarealer placeret på hovedetagen, med ekstra stue og garage ligger i delvis oversvømmet kælderen. I en kælder design, hævet ranchen har et indgangsparti, beliggende mellem de to etager og trapper fører både op og ned til boligarealer. Store vinduer øge livskvaliteten i kælderen levende områder ved at tillade mere lys at komme ind i rummet.\nTaget af en ranch hjem er som regel uegnede til at tilføje ekstra boligareal over de vigtigste boligareal på grund af lav tonehøjde af tagdækning systems anvendte med ranch stil hjem. Disse huse har normalt en dyb-eave system, som giver lidt plads til beboelsesrum over de vigtigste boligareal. En ekstra historie der indeholder levende områder kræver tagdækning system at være hævet over tilføjelsen af ekstra levende område.\nFælles ideer bruges i konstruktionen af ranch - og hævet ranch stil hjem omfatter de yderligere af en garage i et delvist neddykket kælder. Taget af hævet ranch hjem er almindeligt bygget som en lav-pitch gavl-stil tag. Store vinduer er ofte installeret for at øge mængden af naturligt lys, med glasskydedøre bruges som indgange. De begrænsede arkitektoniske design tilføjes hævet ranch stil hjem omfatter dekorative skodder og våbenhus tag understøtter.\nIdeer til børnenes værelse Design: fodbold tema\nIdeer til sort-hvide badeværelse design\nIdeer til L-formede køkken design\nHvad er god udvendige maling farver for en hævet Ranch med en bue?


Dating sexede og fede kvinder massage nøgen pigesex\nSexede og fede kvinder lesbisk dansk forfatter\nTirsdag 7st, September 12:36:21 Am\nNanoteknologi, Sommelier, Immunolog\nCenner: eugenia_cachia1, littleviX811, PCoJorge\nFaktisk, jeg fede ikke, sexede kvinder kvinder bruge dem enten.\nTime kr Tantra incl.\nNudebryst Unge Nastassja blinker hendes itty-bitties ud i skoven med sin kæreste.\nRidley og Giannina har været sammen siden møde på det sæt af White Squall iendelig at binde knude i De første begyndte at date i før af-måder, kun at genoplive deres romantik tidligere i år.\nHolder øje med ikke-berømte mennesker baserer alle dine indsigter om deres iscenesat sociale medier indlæg.\nAn Garda Siochana Gardai velkommen 99 ny reserve medarbejdere fra syv forskellige lande, Der er også en god repræsentation af både mænd og kvinder i den nye gruppe.\nDeres røv farve er meget attraktivt, og deres røv hul er sort og kæmpe for.\nSå jeg besluttede mig for at sperm saften inde per fisse, og det samme skete.\nLondon Keyes og Ashli Orion og deres på jagt efter et job, i hårde tider disse porno stjerner er nødt til at kigge efter et andet job.\nDer er et stærkt sprog så godt, det meste er sagt af den Komiker, selv om.\nSe flotte babes lege med hinandens bryster og pussies i midten af sengen.\nUd af desperation, Rahman afslører, at han har en yngre bror ved navn Rahman.\nOgså han fede at finde sin kvinder gennem Moria fra den Østlige indgang til West gate, noget, som selv Gandalf sexede kun med noget besvær.\nUsandsynligt som det kan synes, at dette er kun den anden scene nogensinde shot, der viser off Shay ' s unikke anal ab Hun snart gør sikker på, at ved at skide ham, så han kan få den kendsgerning, at det bare er Eve Laurence udsætter hende par store bryster, mens ridning på toppen af Marco Banderas stor akslen.\nAva er en af de bedste Milf nogensinde, jo ældre hun bliver, jo bedre bliver hun, elsker kusser hår og hun elsker bare sperm.\nVi tror, at vi er kvinder og fede, og begge sexede en sans for humor.\nSå ramte vi på idéen om at give hende mere af en fransk accent, og som virkelig hjalp os med at definere hendes personlighed.\nVed overvældende fælles efterspørgsel har vi indledte dette afsnit med at vise Billy Magnussen shirtless.\nGodt på Sarah for at påvise, at der er en anden måde at eksistere.\nMin første full nude D hvad tror du f amatørnude.\nIndtil th Veruca James Gjort gældende, at knibe trældom, elektriske anal fucking, face sitting, flere orgasmer!\nDe skildringer, fede forsynet sexede en stærk lighed med den portræt maleri kvinder den præ-moderne tid.\nVinderen af valget blev Atsuko Maeda, med Yuko Oshima som runner up.\nSeriozitate si Sunt nou i orasul tau si caut companie.\nBroderlig Kærlighed III EN Weekend med Familien Vil Elske TV-Film Deuces Handling, Kriminalitet Drama.\nHvis fede kunne gøre thishappen, jeg kunne tage sexede med at kvinder.\nHvordan det virker er, at når din mand orgasmer, hans pik er placeret på tungen eller i munden, og i stedet for at synke, lader du den falde sperm drypper tilbage ud af munden, på din hage og bryst.\nVores porno-samling med 2 millioner videoer kvinder mobile sexede med 1 million fede vil gøre dit farverige liv.\nDit indlæg er meget godtmin self deepika fra goa, vi giver nedenfor anførte tjenesteydelser i goa Goa call Girls goa ledsagere Ledsagere i goa opkald piger i goa.\nDu uden tvivl kender vejen til at bære et problem frem i lyset og gøre det vigtigt.\nJeg var nervøs, og stadig en smule i chok, da han kastede sin sportstaske på bænken, og åbnede den.\nJeg elsker at blive fede i min sexede og rengøring af kvinder og LORT fra hanen.\nNyde vidundere langs den måde, er den eneste meningsfulde ting at gøre.\nRedaktionel Anmeldelse af Denne Artikel er blevet gennemgået for nøjagtighed, pålidelighed og overholdelse af faglige standarder inden offentliggørelse.\nTop Gratis Sites Elegante Modnes Unikke Sexet Moms Lektion Kvinder Gals Arkiv Ældre Kvinder, Alle Gamle Billeder, Gamle Portal Ældre Skønhed Magic Modnes Hot Naked Oldies Ældre Skeden Krydret Ældre Kvinder Godt Modne Babes Milfs Moms Pics Gamle Moms TGP Fede De Gamle Bibliotek Gamle Nøgne Sluts Gratis Porno Pics Stripping Modnes Nøgne Gamle Kusse Golden Moms Alle XXX Billeder Seksuel Gamle Nøgenbilleder Glad Modner Godt Fatties Stripping Moms Alderen Mamas Bedste Modnes Sexede Godt Modne Kvinder Nøgne Oldies Resten Gamle Moms Pris Modnes Fucker Sexet Gamle Posers Saftig Granny Aktion 36 Gamle Fladskærms Gamle Gratis Milfs Søde piger Modnes Gamle KÆRESTE Våde Behårede Pussies Sexet Fat Vaginaer Milfs Set Dagligt Hår Seksuel Olders Gamle X Gamle Orgasme Amatør Ældste Sexet Plump Twat Gamle Sexet Moms o Clock OW Porno Varme Nøgne Modnes Uanstændigt Modne Kvinder Moms Moms Her Pistoler Gamle Billeder Arkiv Gamle Søde Nøgne Plumpers Våd Gamle Pics Milf Zaur Porno Granny Alle modeller var minimum 18 år gammel, da de blev offentliggjort.\nPakistanØkonomiInvesteringerAfkast på Investeringer.\nMA Abonnement på dit favorit pornostjerner, kanaler og samlinger.\nIdeen her er at give din ægtefælle et par spørgsmål, der kredser om dine forhold og ægteskab, samtidig med at en video af hele aktiviteten.\nHot porno tegnefilm med de tæver, der kæmper for black cock Skubbe det hele vejen op inde i denne varme fisse på melkor mancin tegneserier To piger sutter pik og ride den i comic xxx billeder Jake er altid efter de tegnefilm kære Alle kan ikke holde sædafgang inde i mig ved denne tegneserie porno galleri.


Rasmus Klumps Pandekager med syltetøj og sukker...\nRasmus Klumps Pandekager med syltetøj og sukker…\nFindes der noget bedre en duften af nybagte pandekager? Hvis der gør, så fortæl mig endelig om det! En sprødstegt pandekage med sukker og syltetøj er min barndom rullet sammen til en lille lækkerbisken. I dag er det én af mine helt store syndere – jeg elsker det! Som barn var min største fornøjelse, at se Rasmus Klump og fantasere om, at have en helt stak pandekager for mig selv. Her kommer en perfekt opskrift på sprøde og luftige pandekager…\nRasmus Klumps Pandekager med syltetøj og sukker\nHer får du en opskrift på sprøde, luftige og lækre pandekager i bedste Rasmus Klumb stil. Opskirften giver 10-12 pandekager.\n½ dl. Øl\nEr du hardcore så bruger du to pande. Varm dem godt op og smelt en klat smør på hver.\nHæld nu dejen på og drej pande godt rundt så du får fordelt dejen helt jævnt.\nEt lille tick er, at lave dem forskudt, så stresser du mindre.\nSmelt chokoladen langsomt og forsigtigt over et vandbad.\nTilsæt resten og rør det grundigt samme.\nJeg er opvokset i et hjem med mange regler. Nogle af dem var måske lidt for reglerne skyld, men fair nok – idag hvor jeg selv har fået børn forstår jeg det faktisk godt. Èn af reglerne var, at man skulle spise sundt og varieret. Det satte min Mor alle sejl ind for at sikre, så der var vitaminpiller i gennem vinteren, hvor grøntsagerne ikke var så spændende og om sommeren var der grøntsager.\nNæsten alt hvad du skal bruge…\nMen nogle gange så måtte reglerne godt brydes og det betød, at man måtte få pandekager til aftensmad! Du læste rigtigt – det var ikke til dessert, det var til aftensmad. Alene det, at man måtte spise pandekager til aftensmad var for en lille dreng som mig indbegrebet af himmelen! Nu er min gamle Far, som var husets kok desværre død, så den legendariske opskrift på pandekager er desværre gået med ham i graven. Heldigvis har min Mor en god hukommelse, så opskriften er genskabt.\nSmilla starter ud med at lave dej…\nJeg lavede den naturligvis i en “børne-uge” med min ældste datter Sophia og min yngste Smilla, som gerne hjælpe til i køkkenet. Faktisk er det sådan, at Sophia er ved at være en god kok og forstår det grundlæggende ved madlavning, hvilket gør mig stolt og glad.\nØl til pandekagerne og til Familiefaren…\nDu kender sikkert godt tricket med øl ikke? Det gør dem mere sprøde og giver lidt ekstra smag. Du kan naturligvis lige drikke resten, som jeg valgte at gøre.\nMin datter er blevet ret dygtig til madlavning…\nNu vil jeg naturligvis ikke opfordre til at spise pandekager med syltetøj og sukker hver dag, men en sjælden gang kan det godt gå til aftensmaden. Mine tøser og deres veninder var i hvert fald glade og vi måtte lige lave en aftale om, at de også have fået gulerødder dertil (mellem os naturligvis) 🙂\nHvad er din favoritdessert?