Italiensk bjerglandskab i aftenskumring, udsigt til klostret Skt. Scholastica nær byen Subiaco,1871\nItaliensk landskab i aftenskumring, udsigt til klostret Skt. Scholastica nær byen Subiaco, 1871\nOlie på lærred, inv.nr. 19.533\nPå rejse i Italien\nP.C. Skovgaard rejste to gang til Italien. Den første rejse fandt sted i 1854-55, hvor han var i selskab med sin kone Georgia. På den anden rejse i 1869 var han i selskab med malervennen og naboen i Rosenvænget Wilhelm Marstrand (1810-1873). I slutningen af 1860'erne havde de to venner begge mistet deres hustruer, for Marstrand i 1867, for Skovgaard i 1868. De to enkemænd besluttede efterfølgende, at lade deres børn blive hjemme, mens de drog på en sidste kunstnerisk rejse til det land, de begge tidligere havde oplevet sammen med deres hustruer.\nAftenstemning og skumringslys\nEfter at have opholdt sig i Firenze og Rom fra april til juni 1869 drog de to venner til byen Subiaco i Abruzzerne. Her lavede Skovgaard flere tegninger og malede studier af blandt andet nogle bjerglandskaber. Disse er formentlig grundlaget for maleriet Italiensk bjerglandskab i aftenskumring, udsigt til klostret Skt. Scholastica nær byen Subiaco færdiggjort to år efter rejsen i 1871. I værket demonstrer Skovgaard en fascination af det italienske bjerglandskab og en interesse for at skildre landskabet i skumringslys og aftenstemning. Det er karakteristiske for flere af hans sene værker, også dem af det danske landskab i de sidste år før sin død i 1875.\nDet er typiske for en del af Skovgaards billeder fra Italien, at han lader karakteristiske, historiske bygninger indgå i motivet, hvilket gør, at lokaliteten for maleriet nemt kan identificeres. I dette maleri er det benediktinerklostret Santa Scholastica.


Sådan starter du en Samsung Galaxy S10 i sikker tilstand - atmet.org\nSådan starter du en Samsung Galaxy S10 i sikker tilstand\nSkridt til at prøve, når Android sidder fast i en Reboot Loop\nFix - iPhone eller iPad vil ikke tænde\nSlå e-mailmeddelelseslyd til / fra i Outlook 2016\nAT & T: Skift ringetid før opkald Går til telefonsvarer\nMacOS: Force Stop Apps\nOutlook: Fix "Denne fil kan ikke forhåndsvises"\nDer er ikke noget værre end at have din telefon ikke reagere straks på dit eneste indfald. Der er mange ting, der kan bremse vores enheder, eller få dem til at reagere. Det vigtigste, der vil gøre dette, er dog en app, der ikke fungerer korrekt. Hvis du er ligesom mig og har tonsvis af apps installeret, kan det være næsten umuligt at vide, hvilken der giver dig sorg. Desværre vil svaret være at afinstallere dine apps en ad gangen for at se, hvilken der er synderen.\nAt sætte telefonen i fejlsikret tilstand er den bedste måde at gøre dette på. Sikker tilstand placerer i grunden din telefon i en diagnostisk tilstand - med standard fabriksindstillinger kun aktiveret. Dette giver dig mulighed for hurtigt at finde ud af, om en tredjepartsapp, som du downloadede fra Play Butik, får telefonen til at fryse eller køre så langsom som melasse.\nDu kan sætte Samsung Galaxy S10 i Safe Mode på en af to måder.\nTryk og hold "Power Button" nede, indtil du ser, at "Power Off" -alternativet vises, og slip det.\nDernæst, i stedet for bare at trykke på denne mulighed, skal du trykke på og holde tænd for "Power Off", indtil "Safe Mode" -prompten vises på skærmen.\nBekræft dit valg ved at trykke på ordene "Safe Mode" .\nDet kan tage cirka et halvt minut for telefonen at genstarte sig selv i fejlsikret tilstand.\nHusk, at vejen til at kende dig virkelig arbejder i fejlsikret tilstand, vil du se de to ord, der nu vises nederst til venstre på skærmen.\nBegynd at deaktivere eller afinstallere dine tredjeparts apps en ad gangen og derefter genstarte for at se om problemet løser sig selv. Når du har fundet synderen, vil du vide, at du enten kigger efter en opdateret / fast version eller ikke geninstallerer den.\nDet første du skal gøre er at holde din "Power Key" nede, indtil ordet Samsung vises på skærmen.\nDet andet, som logoet vises, frigør tænd / sluk-nøglen, og hold straks din Volume Down- nede nede.\nHold denne lydstyrke nede, indtil telefonen slutter genstart helt. På dette tidspunkt vil du se ordene "Sikker tilstand" nederst til venstre på enhedens skærm.\nHar disse trin hjulpet dig med at løse dit problem? Lad mig vide i kommentarfeltet.\nOutlook 2019/365: Aktiver eller deaktiver "Outlook Today" ved opstart\nSådan aktiveres og bruges Split Screen Mode på en Moto G6 Play\nSådan administreres cookies i Google Chrome som en Pro\nFix Error 0x800CCC13 Sending Mail i Outlook 2016\nFix "Den ønskede ressource er i brug" Når du sletter printerport\nSådan Reset iPod Touch\nSådan afinstalleres programmer fra Moto X4


TV 2 ønsker synergi mellem programmer og tekst-tv\nTV2 er kommet godt fra start med sin hjemmeside www.tv2.dk, der blev lanceret 14. oktober: Det fremgår af en opgørelse fra AIMs Market Monitor fra 4. kvartal sidste år. TV2 placerer sig klart foran DR Online, men i passende afstand fra netportalen Yahoo og topscoreren Jubii, der har besøg af tæt ved halvdelen af dem, der inden for den seneste måned har været på nettet.\nOffentliggjort: 18.10.11 kl. 12:24\nTV2 er kommet godt fra start med sin hjemmeside www.tv2.dk, der blev lanceret 14. oktober: Det fremgår af en opgørelse fra AIMs Market Monitor fra 4. kvartal sidste år. TV2 placerer sig klart foran DR Online, men i passende afstand fra netportalen Yahoo og topscoreren Jubii, der har besøg af tæt ved halvdelen af dem, der inden for den seneste måned har været på nettet. For TV2 indebærer den øgede brug af internettet generelt, at brugen af tekst-tv også er steget markant, nemlig 19,6%, og denne udvikling skønner afdelingschef Christian Preytz, der leder TV2s interaktive tjenester, vil fortsætte.\nDen hurtige vækst for tv2.dk skyldes imidlertid ikke nødvendigvis primært det programrelaterede indhold. For at øge den kommercielle værdi er hjemmesiden gjort målgrupperelateret og den indeholder ud over bl.a. spil også kommercielle sites om bl.a. job, rejser og boliger. Når netop internettet har en stedse mere central rolle i TV2s kommercielle univers skyldes det, at det forventes, at kravet til den kommercielle interaktivitet vil vokse dramastisk i de kommende år. Det indebærer bl.a., at annoncører på tv i stigende grad vil kunne henvise kunder til tekst-tv, TV-Fonen eller internettet for yderligere information eller bestilling.\nInternettet kan imidlertid også få en anden rolle. TV2 har overvejelser om mulighederne for at indføre brugerbetaling på sigt, og med den teknologiske udvikling, der pt. peger mod et "hjemme-netværk" - altså en sammensmeltning af al elektronik fra tv og telefon til bageovn - er der også på denne led lagt op til interaktivitet. Et andet element vil være, at man via sin digitale videooptager kan gå direkte på i tv-diskussioner - som nogle tv-stationer i dag praktiserer det med e-mails, herunder CNN.\n- Der er mange fremtidsmuligheder, men opgaven her og nu handler om at øge bruger af såvel tekst-tv som af nettet og dermed gøre det mere kommercielt interessant. Derfor arbejder vi på at lave bl.a. spille- og chatsites og også at øge dialogen om TVs programmer, så trafikken optimeres. I tilknytning til helt aktuelle begivenheder er interessen enorm, og det oplevede vi med "klassikeren" Tour de France på nettet. Det var en solid succes, og erfaringerne herfra har vi arbejdet videre på.\nTV2s hjemmeside er bredt rettet og minder på mange måder om dagbladenes. Der er redaktionelle aktiviteter, og der er annonceaktiviteter. Men derudover er der etableret en zone, der handler om underholdning og fritid, og det kan indebære, at internettet får et yderligere løft. Som alle andre medier er successen for tv-stationernes hjemmesider afhængig af brugernes vaner og adfærd, og selv om det ikke er god latin i de kredse er det fortsat hurtigere at tænde for tekst-tv-delen i B&Oet, lytte til radioen elkler slå efter i avisen.\n- Vi kunne godt ønske os hurtigere transmissionsmuligheder, men det ligger i Tele Danmarks regi. ISDN-forbindelsen er en mellemstation, der jo på et tidspunkt afløses af ADSL, som giver mulighed for reelt at distribuere programmer direkte på nettet, siger Christian Preytz.\nSom det ser ud nu, varer det ifølge ham ikke længe, før de interaktive tjenester hos TV2 når ligevægt mellem sorte og røde tal.\n- Selv om det koster nogle penge at etablere og drive de interaktive tjenester ligner det slet ikke, hvad man kender fra tv-programvirksomhed. Vi beskæftiger nu 35 personer mod 23, da vi udelukkende havde tekst-tv relaterede produkter. Det skyldes imidlertid også, at vi kan genbruge en stor del af de informationer, vi anvender til nyhedsformidlingen, fra tv eller fra tekst-tv.


sydge.dyrinstinkt.com Bare at gore Ondt under storetå\nØm storetå var tegn på urinsyregigt Storetå i storetåen opstår i tåens grundled. Ofte er årsagen ukendt, men skader i leddet, urinsyregigt og leddegigt kan være medvirkende faktorer. Alle over 20 år kan rammes, men sygdommen har stigende hyppighed med alderen. Ofte ses følgelidelser i form af skæv storetå hallux valgus samt knystdannelse. Se mere under slidgigt. Symptomerne fra slidgigt i storetåen storetå de samme som nævnt under ondtog omfatter:. Milde under kan behandles med ondt og diverse gigtmidler, samt fodformet fodtøj eller evt.\nONDT UNDER STORETÅ Ondt i storetåen? Det er derfor\nOndt under storetå Hvad er symptomerne på forfodsfald?\nUrinsyregigt sætter sig ofte i storetåen og så kaldes det podagra, men uanset hvad det kaldes, så gør det pokkers ondt og kan det undgås, så bør det. En ting har storetå stor indflydelse på netop podagra og det er hvilke fødevarer, du spiser. Det ondt ikke alle mennesker, som reagerer ens på de forskellige madvarer, men ifølge fast læge på Ude og Hjemme Jerk W. Langer, så er der flere ting, du kan tænker under. Vil du gerne passe på dig selv og undgå at få anfald af den smertefulde gigt, så kan du supplere din kost med 2. Det kan også lindre sværhedsgraden og reducere risikoen for nye anfald. Og ifølge læge Jerk W. Ondt i storetåen. Urinsyregigt sætter sig ofte i storetåen og så kaldes det podagra, men uanset hvad det kaldes, så gør det pokkers ondt og kan det undgås, så bør det. - Alkohol forsinker udskillelsen af urinsyre fra kroppen, og under . En øm storetå kan være et praj om, at man har fået uringsyregigt eller podraga. Sygdommen rammer fortrinsvis midaldrende og ældre mænd. Leddet var hævet, varmt og rødt og gjorde så ondt, at han faktisk ikke kunne støtte på foden. Han havde ikke stødt tåen og var ikke vrikket om på foden. Han var bare vågnet med denne ømme. Hvis du har ondt i fødderne og ikke modtager behandling, kan dine fødder få varig skade eller nedsat mobilitet. Hvis man dyrker sport, der involverer løb – og og får ondt i foden ved/efter løb – bør man være særlig opmærksom på faktorer såsom fodtøj og løbestil. (stiv storetå) Hallux valgus (skæv storetå) Metatarsalgi. afrikansk stor penis sex Jeg havde en 42,5 og løb i den uden problemer og købte nye i den størrelse lige inden jeg skulle løbe halvmaraton, og da jeg kom hjem havde jeg det præcis som du skriver om - ingen smerter under løbet men bagefter gjord det ondt. Det er næsten umuligt at belaste leddet, og selv den mindste berøring gør ondt. Leddet er hævet, rødt og huden kan eventuelt skalle af dage/uger efter anfaldet Ledbetændelse efter anden sygdom (reaktiv artritis). D et hele begyndte - for ca. Det var storetå varm sommerdag, sidst på eftermiddag ondt ja, næsten fyraften - da jeg mærkede, at der var kommet en sten, i min sikkerhedssko. Da jeg tog skoen under, for at fjerne stenen, ja, så var der ingen sten.\nDu går op i, om de fremstår pæne og med flotte negle, så du kan være dem bekendt i sommersandalerne, men udover det tænker du muligvis ikke meget over, hvordan dine fødder går og har det. Men det bør du altså gøre, for du kan fange en del sygdom i opløbet, hvis du lærer at lytte til dine fødder, skriver Huffington Post. Er din fødder kolde? Slidgigt i storetåen opstår i tåens grundled. Ofte er årsagen Symptomerne fra slidgigt i storetåen er de samme som nævnt under slidgigt, og omfatter: Smerter. jan Ondt i storetåen kan der skyldes urinsyregigt. Alkohol forsinker udskillelsen af urinsyre fra kroppen, og under et anfald bør man slet ikke. Symptomer: Smerter lige under storetåens grundled (plantart for caput af os metarsale I) med forværring når storetåen bøjes bagud (ekstenderes). Det var en absolut voksen mand, der kom med pludselige smerter i ondt grundled, der hvor storetåen under fast på foden. Leddet var hævet, varmt og rødt og gjorde så ondt, at han storetå ikke kunne støtte på foden. Han havde ikke stødt tåen og var ikke vrikket om på foden.\nnov Den muskel, der bøjer storetåens led, er meget vigtig ved afsæt under løb og spring. Hvis du overbelaster senen, får du smerter og bliver øm på. Det betyder, at når man træder ned på foden, så belaster man først trædepuden under storetåen og under lilletåen. Derved opstår der en vis elastisk effekt, hvor. Har du fået ondt i forfoden og fodballen kan reduceres, selvom du er på fødderne mange timer om dagen. Nem måde at behandle på ser du her hos KT Tape. De ramte led gør meget ondt og bliver ømme, samtidig med at de hæver og bliver røde. Du kan også få feber. Podagra: Av, min storetå! Den mest udbredte form for urinsyregigt er podagra. Her er det storetåen, der angribes – især hos midaldrende og ældre mennesker. Irritation af fodens seneplade (Fasciitis plantaris) er en af de hyppigste årsager til smerter i hælen under foden. Tilstanden ses hyppigt hos middelalderende der løber eller går på et hårdt underlag. Der dannes en rød, varm og øm knyst og det gør ondt når man går. Brede sko med lave hæle, som giver god plads til forfoden og. Ofte ses følgelidelser i form af skæv storetå (hallux valgus) samt knystdannelse. Se mere under slidgigt. Hvordan føles slidgigt i storetåen? Symptomerne fra slidgigt i storetåen er de samme som nævnt under slidgigt, og omfatter: Smerter – belastnings-, hvile- .\nInvalide Hanne klarede ikke arbejdsprøvning på én time - kæmper mod kommune ondt under storetå Grunden til du har ondt under forfoden, er at når naviculare låser, glider den altid opad, det resulterer i at din forfod synker ned, hvilket medfører at det føles som om du går på knogle. Det som dine sko og indlæg gør, er at støtte den forkerte stilling du har i din fod i øjeblikket, hvilket gør at din situation ikke bliver meget. Det gør ondt når jeg går, og hæmmer mit løb rigtig meget. Han mente at grunden til at jeg havde fået den hårde knold under foden var fordi min fod var "trykket flad", og at denne pelotte kunne hjælpe til at med at få den normale svang tilbage i foden. Jeg har dog ikke købt den da jeg tænker at det da bare er at gøre problemet.\nSlidgigt i storetåen opstår i tåens grundled. Ofte er årsagen Symptomerne fra slidgigt i storetåen er de samme som nævnt under slidgigt, og omfatter: Smerter. jan Ondt i storetåen kan der skyldes urinsyregigt. Alkohol forsinker udskillelsen af urinsyre fra kroppen, og under et anfald bør man slet ikke. I tilfælde med vedvarende gener kan man forsøge forskellige operationsmetoder, hvor man ved en af de mest anvendte fjerner den ene del af den brækkede sesamknogle article. Copyright © SportNetDoc. Ossa sesamoidea Talus Calcaneus hælknoglen.\nSymptomer: Smerter lige under storetåens grundled (plantart for caput af os metarsale I) med forværring når storetåen bøjes bagud (ekstenderes). okt "Min 13årige dreng træner fodbold tre gange om ugen. Men han har meget ondt under trædepuden på den ene storetå efter endt træning. feb En øm storetå kan være et praj om, at man har fået uringsyregigt eller Leddet var hævet, varmt og rødt og gjorde så ondt, at han faktisk ikke.\nOndt under storetå trustpilot vidaxl\nSlidgigt i storetåen ondt under storetå\nSmerten er der både ved gang ondt især løb. Ved du under de er færdig uddannet de to der er i Herning? Det smarteste for mig er måske at vælge Herning tænker jeg, hvor jeg kan køre frem og tilbage hver gang? Men hvem og hvor tror du jeg bedst kan blive hjulpet, for jo, storetå håber stadig.\nMen følelsen af, at have en sten under min højre storetå forsvandt ikke - og Det var ligesom, der sad et stor søm igennem leddet og ondt gjorde det også. aug Smerte i fødderne er en ting, men har du mere specifikt ondt i din storetå, så kan det være, du er ved at udvikle en indgroet tånegl. Er smerten. Det var en absolut voksen mand, der kom med pludselige smerter i storetåens grundled, der hvor storetåen sidder fast på foden. Leddet var hævet, varmt og rødt og gjorde så ondt, at han faktisk ikke kunne støtte på foden.\nHan havde ikke stødt tåen og var ikke vrikket om på foden. Han var bare vågnet med denne ømme tå. Han har aldrig haft sådan noget tidligere, og han var lidt bekymret, for han skulle på ferie til Prag en uge senere, og der ville han jo vældig gerne kunne gå igen. helgoland sauna Urinsyregigt sætter sig ofte i storetåen og så kaldes det podagra, men uanset hvad det kaldes, så gør det pokkers ondt og kan det undgås, så bør det.\nEn ting har særlig stor indflydelse på netop podagra og det er hvilke fødevarer, du spiser. Det er ikke alle mennesker, som reagerer ens på de forskellige madvarer, men ifølge fast læge på Ude og Hjemme Jerk W. Langer, så er der flere ting, du kan tænker over. Vil du gerne passe på dig selv og undgå at få anfald af den smertefulde gigt, så kan du supplere din kost med 2.\nDet kan også lindre sværhedsgraden og reducere risikoen for nye anfald.\nHar du fået ondt i forfoden og fodballen kan reduceres, selvom du er på fødderne mange timer om dagen. Nem måde at behandle på ser du her hos KT Tape. nov Den muskel, der bøjer storetåens led, er meget vigtig ved afsæt under løb og spring. Hvis du overbelaster senen, får du smerter og bliver øm på.\nNormalt udskilles urinsyren gennem nyrerne. Der er desuden de samme komplikationer som ved artrodese.\nOndt under storetå Rigshospitalet klar med kunstigt hjerte til syge danskere. Pes Cavus Platfod latin: Og for at undgå nyresten, må man sørge for at drikke rigeligt med væske. Vi smed alt væk i sidste heat. For første gang: Her er det kunstige hjerte, der skal redde kritisk syge danskere\nHvis du har ondt i fødderne og ikke modtager behandling, kan dine fødder få varig skade eller nedsat mobilitet. Hvis man dyrker sport, der involverer løb – og og får ondt i foden ved/efter løb – bør man være særlig opmærksom på faktorer såsom fodtøj og løbestil. (stiv storetå) Hallux valgus (skæv storetå) Metatarsalgi. Jeg havde en 42,5 og løb i den uden problemer og købte nye i den størrelse lige inden jeg skulle løbe halvmaraton, og da jeg kom hjem havde jeg det præcis som du skriver om - ingen smerter under løbet men bagefter gjord det ondt. Samtidig bevirker trykket fra de nedsunkne ledhoveder, at trædepudens fedtvæv, der ligger under knoglerne og beskytter mod tryk, forsvinder. Tilstanden kan blandt andet give smerter, når man støtter på foden. Det kan være lettere at forstå tilstanden, hvis man forstår, hvordan den raske fod er opbygget:.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Ondt under storetå sydge.dyrinstinkt.com


Kandidatspeciale. Social kompetence i børnefællesskaber. Aalborg Universitet Institut for kommunikation Psykologi PDF\nKandidatspeciale. Social kompetence i børnefællesskaber. Aalborg Universitet Institut for kommunikation Psykologi 10.\nDownload "Kandidatspeciale. Social kompetence i børnefællesskaber. Aalborg Universitet Institut for kommunikation Psykologi 10."\n1 Kandidatspeciale Social kompetence i børnefællesskaber Aalborg Universitet Institut for kommunikation Psykologi 10. semester KA, 2010 Anne Goul-Jensen Studienr.: Line Levring Sørensen Studienr.: Vejleder: Mogens Jensen Antal tegn i specialet: = 126,4 sider Forsiden er en tegning lavet af Simone (5 år) fra Mariehønen\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE ABSTRACT 1 1. INDLEDNING PROBLEMFORMULERING BEGREBSAFKLARINGER SOCIAL KOMPETENCE BØRNEFÆLLESSKAB METODISKE OVERVEJELSER UNDERSØGELSENS DESIGN VIDENSKABSTEORETISK TILGANG FORFORSTÅELSENS INDFLYDELSE OBSERVATION OBSERVATIONENS DIMENSIONER OBSERVATIONSGUIDE INTERVIEW SAMTYKKEERKLÆRING INTERVIEWGUIDE INTERVIEWSITUATIONEN BEARBEJDNING AF EMPIRI SYSTEMATISERING AF OBSERVATIONER TRANSSKRIPTION AF INTERVIEW ANALYSESTRATEGI BØRNEHAVEN MARIEHØNEN DE FYSISKE RAMMER MOD EN ANERKENDENDE RELATIONSPÆDAGOGIK SOCIALE KOMPETENCER SPROG...23\n3 4. TEMATISKE ANALYSER ADGANGSSTRATEGIER AT BLIVE EN DEL AF FÆLLESSKABET MÅ JEG VÆRE MED? DELKONKLUSION DELTAGELSE I FÆLLESSKABET FRA NYBEGYNDER TIL EKSPERT DELKONKLUSION DEN DOBBELTE FORHOLDEMÅDE MELLEM SELVHÆVDELSE OG SOCIAL HENSYNSTAGEN DELKONKLUSION POSITIONERING OG VENSKABER AT FINDE SIN PLADS VI ER VENNER, IK? DELKONKLUSION BØRNEFÆLLESSKABET SOM SOCIALT FELT FELTET KAPITAL HABITUS EN NUANCERING AF KAPITALBEGREBET? DELKONKLUSION SOCIAL DIFFERENTIERING I BØRNEHAVEN BETYDNINGEN AF FORUDGÅENDE PRAKSIS SELF-EFFICACY SOCIAL STEMPLING OG MARGINALISERING? DET GODE BØRNEHAVEBARN DELKONKLUSION SOCIAL KOMPETENCE I BØRNEFÆLLESSKABER SOCIAL KOMPETENCE-MODEL HVAD ER SOCIAL KOMPETENCE? DISKUSSIONER DET KOMPETENTE BØRNEHAVEBARN? EN CENTRAL SELVFORSTÆRKENDE MEKANISME? Sociale erfaringer og fornemmelse for det sociale spil Fornemmelse for det sociale spil og anerkendelse som deltager Sociale erfaringer og anerkendelse som deltager Opsamling...106\n4 6.2. DET INKOMPETENTE BØRNEHAVEBARN? EN CENTRAL SELVFORSTÆRKENDE MEKANISME? Sociale erfaringer og social stempling Social stempling og anerkendelse som deltager Sociale erfaringer og anerkendelse som deltager Opsamling EKSISTERER DER EN BØRNEKULTUR? (RE)PRODUKTION? OPSAMLING KRITISK METODISK DISKUSSION HVORDAN VURDERER VI UNDERSØGELSENS KVALITET? RELIABILITET VALIDITET OPSAMLING IMPLIKATIONER FOR PÆDAGOGISK-PSYKOLOGISK PRAKSIS? FOKUS PÅ DEN SOCIALE KOMPETENCES DYNAMIK OVERVEJELSER I RELATION TIL SELVFORVALTNINGSPÆDAGOGIKKEN OPSAMLING KONKLUSION REFERENCELISTE PENSUMLISTE ANSVARSLISTE PROCESBESKRIVELSE SPECIALETS TILBLIVELSE DEN PERSONLIGE PROCES Bilag er vedlagt på cd\n5 Abstract In this Master s Thesis we explore the concept of social competence within the setting of communities of children. We explore this field empirically through observations and a supplementary interview with three children carried out in a kindergarten. In the light of our empirical data we have developed six central themes, around which our analysis is centred. In the first theme we study the strategies children use to gain entrance to other children s play. We argue that the appropriate strategies are often difficult to learn, because they require a sense of what works in each context, which is a significant part of social competence. Subsequently we discuss the importance of acting according to the social norms valid among the children. Furthermore, we present the idea that it is not always wise for children to ask directly for permission when trying to join a play. In the second theme we explore how the concept of participation can capture the dynamic movements of children joining and leaving different communities. In order to describe these movements, we introduce the concept of legitimate peripheral participation that increases gradually in engagement and complexity. We also stress the difference between the novice and the practised kindergarten expert. It is stated that children learn to become socially competent through participation in their communities as they learn how to act and navigate appropriately. In the third theme we introduce empathy as a central aspect of social competence. Social competence, however, is not only a matter of being empathic a considerable amount of self-assertion is important as well. We present the idea that social flexibility is necessary to juggle with these capacities simultaneously. The next theme considers how the children in our study constantly position themselves in their communities. We examinate how diffferent aspects such as age, relations and respect can help children promote their status in the group. It is shown that social competence is associated with a versatile knowledge acquired through experience with different positions in the community. In the fifth theme we try to understand the children s interactions as we introduce Pierre Bourdieu s concepts of field, capital, habitus and feel for the game. The values of the field are crucial for what is considered suitable behaviour 1\n6 among the children, which emphasizes the context specific character of social competence. In the last theme we consider why some children are not included in the communities and seem to be marginalized. We argue that social competence must be understood in relation to the individual child s previous experience with the other children. In this context we introduce the concept of self-efficacy to estimate, if it is possible for the marginalized child to change his own situation. Through the concepts of interpellation and negative capital, we finally describe the process of differentation, and we discuss how expectations in the kindergarten may unintentionally contribute to this process. We sum up the analyses by developing a model of social competence. The model contains individual and social factors as well as important balances that may constitute social competence. The composition of social competence will, however, depend on the particular context. Finally we enter our critical discussions by evaluating our acquired knowledge. In continuation of the model, we first discuss the dynamic development of social competence, as we present aspects of particular importance to our understanding of the competent and the incompetent child respectively. In the light of our study we subsequently discuss whether or not it is reasonable to speak of a particular children s culture that differs considerably from the surrounding culture of grown-ups. We then engage in a methodical discussion and finally seek to assess the relevance of our study to the work of psychologists. Our main conclusion is that social competence is situated competence. We find it useful to distinguish between different levels of social competence: action, knowledge, self-worth and motivation. Social competence, however, cannot be understood by focusing on individual abilities only. We find it important to pay attention to the social and cultural context within the setting of children s communities. 2\n7 1. Indledning Specialet udspringer af en grundlæggende interesse for social kompetence, der efterhånden synes forankret som et begreb i tiden. Begrebets aktualitet manifesterer sig eksempelvis på politisk plan gennem holdningen om, at børn ikke må starte i skole med det handicap, at de mangler elementære sociale færdigheder som evnen til at udtrykke sig og opføre sig hensynsfuldt (Ministerudvalget, 2003, p. 17). Det sociale aspekt udtrykkes ligeledes hos forældre, der betragter evnen til at samarbejde og være med i en gruppe som det vigtigste, deres børn lærer i børnehaven (Broström, 1998, p. 19). Denne vægtning af det sociale synes umiddelbart at stå i modsætning til visse tendenser i det postmoderne samfund, vi ifølge bl.a. filosof Jean Francois Lyotard (1996) lever i. Dette samfund er overordnet kendetegnet ved en bevægelse fra en kollektiv og solidarisk til en mere personlig og individualistisk orienteringsmåde. Det postmoderne barn kan i denne forbindelse betragtes som mere åbent og selvstændigt, men også mere egocentreret og antisocialt (Broström, 1998, pp ). Betoningen af social kompetence synes dog meningsfuld, da vi lever i en tid præget af de store fortællingers sammenbrud, hvilket bl.a. indebærer en opløsning af traditionelle holdepunkter og en kollektiv forståelsesramme (Lyotard, 1996). Der sættes således større krav til den enkelte om at udvikle de nødvendige kompetencer for at kunne navigere i denne ustrukturerede verden. Set i det lys er social kompetence tæt knyttet til den samfundsmæssige udvikling og ikke i opposition hertil. Desuden forekommer social kompetence essentiel, idet individet i dag deltager i langt flere sociale arenaer end tidligere og derfor udsættes for flere sociale indtryk (Krebs & Denton, 1997, p. 40; Nesse & Williams, 1997, p. 12). Børnehaven er en af disse arenaer, og her foregår en vigtig socialisering, idet børn lærer sociale spilleregler gennem samværet med hinanden (Jensen, 2001). Socialiseringen adskiller sig væsentligt fra den, der finder sted i hjemmet, hvilket Lars Dencik (1999, p. 245f) indfanger med begrebet dobbeltsocialisering. I hjemmet ses barnet som et unikt og uerstatteligt subjekt, og relationerne er på forhånd givne i kraft af familiært tilhørsforhold, hvorimod relationer i børnehaven etableres gennem forhandling. Børnene skal således være i stand til at foretage skift mellem sociale arenaer, hvor samspillene er præget af forskellige former for interaktionslogik. Livet i børnehaven stiller desuden krav til det enkelte barn om at kunne indgå i en hastigt foranderlig barn- 3\n8 domsverden og fungere i et socialt samspil, hvor centrale omdrejningspunkter er kommunikation og samarbejde. Tomas Ellegaard (2004, p. 24) identificerer i den forbindelse det at kunne relatere sig til de andre børn i børnehaven som et af de mest markante aktuelle kompetencekrav. Dette synes i god tråd med Denciks (1994, p. 25) pointe om, at identifikationen med jævnaldrende bliver mere og mere betydningsfuld for børns udvikling af social kompetence. I det praktiske liv i børnehaven synes dog ofte at være fokus på sociale problemer og på de kompetencer, børn mangler (Vedeler, 2008, p. 37). Det er vanskeligt at komme udenom, at forestillingen om det kompetente barn på den måde indebærer en forestilling om det modsatte, nemlig det inkompetente barn (Højholt, 2000, p. 9). I modsætning til dette individ- og mangelorienterede fokus finder vi det imidlertid mere konstruktivt at tage udgangspunkt i et kontekstuelt perspektiv, hvor fokus er på børnenes muligheder og ressourcer, sådan som de udspiller sig i aktive handlingsforløb. Af ovenstående fremgår det, at børnefællesskaber i børnehaven betragtes som en betydningsfuld arena for udvikling af social kompetence, hvorfor vi finder det oplagt at tage udgangspunkt i denne kontekst. Desuden har vi gennem interview med børn i et tidligere projekt fået indtryk af, at børnefællesskaber spiller en væsentlig rolle i børns hverdagsliv (Goul-Jensen, Sørensen & Edwardsen, 2009). I relation hertil har Dencik (1994, p. 22) i en undersøgelse vist, at samværet med andre børn fylder mest i børns liv i daginstitutionen. Samlet set leder disse overvejelser frem til nedenstående problemstilling Problemformulering Hvordan kan social kompetence forstås inden for børnefællesskabets rammer? 1.2. Begrebsafklaringer Idet begreberne social kompetence og børnefællesskab sammen udgør specialets omdrejningspunkt, finder vi det relevant at præcisere, hvad disse indebærer. Som det vil fremgå, er begreberne ingenlunde entydige, men vi vil dog forsøge at afklare, hvordan vi forstår og anvender dem. 4\n9 Social kompetence Selvom kompetencebegrebet er udbredt og anvendes i daglig tale, er det fortsat uklart, hvad begrebet indbefatter efterhånden synes der at være lige så mange definitioner, som der er forfattere (Ogden & Sørlie, 2001, p. 209). Helt elementært stammer ordet kompetence fra det latinske competentia, som betyder kunnen eller dygtighed (Sommer, 2004, p. 43f). Med andre ord betyder kompetence [ ] at være kvalificeret, at passe til, være egnet. (Jensen, 1999, p. 7). Ofte anvendes begrebet synonymt med beslægtede betegnelser som evner og færdigheder, og der synes ikke at være klare kriterier for, hvorledes en empirisk belysning af kompetencebegrebet kan tilrettelægges. Flere forfattere pointerer dog, at disse andre betegnelser kan forstås som delelementer i en mere overordnet kompetence (jf. fx Højholt, 2000; Jensen, 1999; Ogden, 2004; Ogden & Sørlie, 2001). Lidt forenklet kan det siges, at [ ] kompetence er noget, man har, fordi man ved noget, kan noget og gør noget, der lever op til udfordringerne i en given social situation og i en bredere kulturel kontekst. (Jensen, 1999, p. 7). Denne definition synes at betone såvel individets personlige forudsætninger og potentialer som kontekstens sociale muligheder. Man kan dog sætte spørgsmålstegn ved kompetencebegrebets mulighed for at opfange den sociale kontekst. Et sådant fokus synes nemmere at fastholde med begrebet social kompetence, som per definition forudsætter en social kontekst. Med betoningen af det normative grundlag i det sociale fællesskab forsøges kompetencebegrebets individuelle fokus således nedtonet (Jørgensen, 2001, p. 203f). Social kompetence kan føres tilbage til en artikel af Edgar Doll i 1935 (jf. Persson, 2003, p. 181), hvor begrebet blev defineret som menneskets evne til både at være individuel og selvstændig samt socialt bevidst. Denne forståelse har inspireret flere nutidige definitioner, der er udviklet på baggrund af studier inden for daginstitutioner og folkeskoler (Ogden, 2004, p. 212; Persson, 2003, pp ). Eksempelvis skriver Kari Pape (2001, p. 25), at social kompetence indebærer en balance mellem hensyn til sig selv og hensyn til andre, og Stig Broström (1998, p. 44) understreger, at Forståelsen af begrebet social kompetence bevæger sig i et kontinuum, der strækker sig fra en tilstand, hvor individet i interaktionen med kammerater fastholder sine egne ideer, selvstændige meninger og individualitet og til en position, hvor det er i stand til og villig til at opgive egne ideer og ønsker for at samarbejde og indgå i en fælles aktivitet med andre.. 5\n10 Færdigheder som empati, samarbejde, ansvarlighed, selvhævdelse og selvkontrol betragtes ofte som delkomponenter i kompetencebegrebet, der gerne anvendes i forbindelse med børns indbyrdes samspil (Ogden, 2004, pp ). I skolesammenhæng er der ifølge Anders Persson (2003, p. 31) tendens til, at social kompetence benyttes som målestok for, hvor godt børn tilpasser sig skolemiljøets sociale situationer. I tråd med et kontekstuelt perspektiv finder vi det dog nødvendigt også at kigge på det, barnet tilpasser sig til, for på den måde at undgå at et barns sunde reaktioner på miljøet forveksles med social inkompetence (ibid.). Kontekst bliver altså et nøglebegreb i vores forståelse af social kompetence. I relation hertil indtager vi i tråd med systemteoretisk tænkning et handlingsorienteret og funktionelt perspektiv på social kompetence, hvor der både fokuseres på resultater af social adfærd, dvs. produktet af barnets handlinger samt andres respons herpå, og på de processer, som fører hertil. I vores optik kommer social kompetence således til at omhandle børns evne til på en vellykket og passende måde at fremme deres interpersonelle mål i kontekstspecifikke sammenhænge (ibid., p. 46f). Da vi i specialet netop er interesserede i at få indsigt i social kompetence, forventer vi dog, at vores forståelse af begrebet udvikles undervejs. Vi vil derfor senere vende tilbage til, hvordan vi opfatter social kompetence Børnefællesskab Overordnet henviser begrebet børnefællesskab til de fællesskaber, som skabes mellem børn eller grupper af børn. Først og fremmest synes det derfor relevant at definere begrebet gruppe i forhold til fællesskab, da der findes adskillige definitioner af begge begreber. Overordnet synes der at være konsensus om, at en gruppe består af to eller flere individer, som oplever et fælles formål, eksisterer inden for den samme sociale struktur eller interagerer ansigt til ansigt (Brown, 2000, p. 19). En mere simpel og sammenhængende definition beskrives af Rupert Brown (2000, p. 3): [ ] a group exists when two or more people define themselves as members of it and when its existence is recognized by at least one other.. Denne definition indbefatter ikke krav til, hvad der foregår i gruppen, hvilket derimod ses i præciseringen af, hvad et fællesskab er. Den latinske betegnelse for ordet fælles er communis. Verbet communicare betyder at gøre fælles, have fælles med eller dele med, og substantivet communio betyder fællesskab eller delagtighed (Løkken, 6\n11 1997, p. 145). Fællesskabsbegrebet synes således at indeholde et element af kommunikation, som en eller flere personer er deltagere i. Kommunikation er kendetegnet ved, at en afsender formidler et budskab til modtageren, som opfatter budskabet. En god kommunikation opstår, når afsender og modtager kommunikerer om at finde en fælles forståelse af budskabet. Samlet kan et fællesskab således siges at indeholde to væsentlige faktorer; delagtighed i kommunikation og fælles forståelse (ibid.). Fællesskabet kan beskrives som en dynamisk proces, hvor flere personer, ved at spille sammen, skaber noget på baggrund af de betingelser, der er stillet. I relation til børn i børnehavealderen betyder det, at de handler ud fra de rammer, som de voksne og institutionen opstiller, og skaber noget med dem. Dette kræver, at det enkelte barn handler aktivt og derigennem bidrager til udviklingen af fællesskabet (Dencik, Jørgensen & Sommer, 2008, p. 130f; Højholt, Larsen & Stanek, 2007, p. 32; Løkken, 1997, p. 145). Et fællesskab kan således forstås som et intersubjektivt fænomen, hvilket ligeledes understreges af, at det netop er menneskets grundlæggende behov for intersubjektivitet, som motiverer dem til at indgå i fællesskab med andre (Dencik et al., 2008, p. 130f). Ferdinand Tönnies (jf. Løkken, 1997, p. 146) klassiske begrebspar Gemeinschaft og Gesellschaft er betegnelser for to kvalitativt forskellige fællesskabsformer. Gemeinschaft indebærer, at alle medlemmerne af fællesskabet har den samme, fælles forståelse en forståelse, som eksisterer i forvejen, og ikke skal hverken opbygges eller forsvares. Fællesskabet hviler således på denne forståelse, hvilket er medvirkende til, at medlemmerne forstår hinanden uden ord. Gemeinschaft er desuden et fællesskab, hvor alle kender alle, og er kendetegnet ved nær personlig kommunikation. Gesellschaft bygger derimod på, at der kan opnås konsensus mellem forskelligt sindede individer gennem hårde forhandlinger. Her tenderer kommunikationen det upersonlige, ligesom de fleste mennesker er fremmede over for hinanden (Dencik et al., 2008, p. 131; Løkken, 1997, p. 146f). Disse begreber synes således at inddele fællesskab på forskellige niveauer, hvor Gemeinschaft er de nære sociale relationer, og Gesellschaft er offentlige distancerede fællesskaber. Begreberne er ofte blevet kritiseret for udelukkende at være en teoretisk opdeling, da det i praksis ofte forholder sig således, at de to former for fællesskaber er sammenflettede (Løkken, 1997, p. 146f). I relation til børns fællesskaber kan institutionen omkring børnene anskues som et Gesellschaft, idet børnenes sammensætning i børnehaven er 7\n12 kunstig og tjener et samfundsmæssigt formål. Dette Gesellschaft danner rammen for, hvordan børnene kan skabe Gemeinschaft med hinanden, hvori det spontane, det nære og det personlige netop træder frem (ibid., p. 148). Udover denne forståelse af børnefællesskabet skal det nævnes, at begrebet i høj grad vil blive anvendt som en evaluativ term, idet vi vil forsøge at beskrive, hvorvidt børnene oplever et fællesskab med dem, de er sammen med (Dencik et al., 2008, p. 130f). 8\n13 2. Metodiske overvejelser I denne del følger metodiske refleksioner, som synes særligt relevante for vores undersøgelse. Indledningsvis præsenteres det overordnede design samt vores videnskabsteoretiske udgangspunkt og forforståelse, der må betragtes som grundlæggende for specialet. Herefter følger overvejelser omkring observation og interview, inden vi slutteligt beskriver, hvordan vi forestiller os at bearbejde vores empiri Undersøgelsens design Vi vil først og fremmest se nærmere på, hvordan vi forestiller os at udforme undersøgelsen af vores problemformulering. Vores undersøgelse er inspireret af antropologisk børneforskning, som er en disciplin tilsigtet børn og de sammenhænge, de indgår i. Her er fokus på børns handlinger og fortolkninger i relation til de positioner og handlemuligheder, de har og skaber i en given sammenhæng (Gulløv & Højlund, 2003, p. 15). Denne videnskabelige tilgang lægger op til en åbenhed, hvor det tilstræbes at forstå kompleksiteten ved den menneskelige sameksistens. Inden for den antropologiske forskning kan feltarbejde anskues som en forskningsstrategi, der har til hensigt at afdække, hvordan børn og kontekster er forbundet i hverdagen (ibid.). Feltstudiet er oplagt for vores undersøgelse, da det lægger op til at skabe en undren over de forhold, som feltet indeholder. Dette giver anledning til at forsøge at forstå rationalerne bag den praksis, der iagttages, hvilket netop er vores hensigt. Vi betragter således overordnet vores undersøgelse som et feltstudie, hvori vores intention er at få et indblik i børnenes dagligdag i børnehaven for derigennem at indhente viden om, hvordan de udvikler social kompetence inden for børnefællesskabets rammer (ibid., p. 17). Vi vil gøre brug af metodetriangulering, hvor vi primært observerer, men desuden foretager et interview. Vi har valgt metodetriangulering i et forsøg på at øge nøjagtigheden af og kundskaben om det fænomen, vi er interesserede i at undersøge (Løkken & Søbstad, 1998, p. 39). Vi vil forsøge at indfange børnenes handlinger og interaktioner gennem observationer og dernæst supplere med et interview i et forsøg på at få børnene til at beskrive børnefællesskaberne med deres egne ord. Under interviewet vil der ikke være fokus på det enkelte barn, men derimod på dét børnene sammen beskriver om at indgå i fællesskaber. 9\n14 I vores søgen efter en børnehave, som havde interesse i at deltage, valgte vi at benytte en medstuderendes kontakt til Daginstitutionen Mariehønen. Denne medstuderende introducerede vores emne for lederen af institutionen, som var meget interesseret i at deltage, da deres indsatsplan for indeværende år sætter større fokus på relationerne mellem børnene. Vi tog derefter telefonisk kontakt til lederen og aftalte et afklarende møde med hende, hvor hun samtidig ville vise os rundt i huset. Vi aftalte, at lederen skulle udvælge interviewpersonerne, så det blev børn, der havde en god relation til hinanden. Vi fik desuden ekspliciteret, at vi er interesserede i at observere børnene under fri leg, hvor det ikke er pædagogerne, som sætter rammerne for, hvad børnene skal foretage sig. Således har vi på forhånd vurderet, at mange af vores observationer skal foretages ude på legepladsen, hvor børnene har god plads og ikke er afgrænsede i deres leg og fantasi i form af fysiske rum eller legesager, som determinerer, hvad de kan lave. Dog har vi besluttet, at vi ligeledes vil observere inde, da vi har en idé om, at der også kan opstå interessante situationer her. Desuden er det muligvis nemmere at følge med i legen her frem for på legepladsen, hvor børnene løber rundt på et større areal. Ovennævnte rammer for vores empiriindsamling falder som nævnt inden for feltarbejde, der netop ikke er et udtryk for én bestemt tilgang enhver undersøgelse må tilpasses genstandsfeltet i takt med refleksioner omkring det, der dukker op i relation til den aktuelle problemstilling. Feltarbejde genererer med andre ord hele tiden nye spørgsmål, som kan forfølges (Gulløv & Højlund, 2003, p. 19f). Dette har vi forsøgt at imødekomme ved at indgå en aftale med lederen om, at vi løbende aftaler, hvornår vi er i huset. Det er således ikke på forhånd bestemt, hvor mange gange vi vil komme. Vores intention er at lade observationerne være determinerende og vurdere antallet af besøg på baggrund af, hvor brugbare vores observationer bliver fra gang til gang Videnskabsteoretisk tilgang Det kvalitative forskningsdesign kan siges at have oplevet en renæssance grundet den postmoderne måde at tænke om videnskab (Rasmussen, 1996, p. 98). Denne tænkemåde indebærer ifølge Steinar Kvale (1997, pp. 51f, 70) en kritik af positivismen i den moderne videnskab, idet viden ikke længere betragtes som et spejlbillede af en objektiv verden, men derimod som en social virkelighedskonstruktion. Det er inden 10\n15 for denne postmoderne ramme, at vores videnskabsteoretiske ståsted skal anskues. I tråd hermed vil vi fokusere på lokale sammenhænge, hvor viden er noget, der opstår i mellemmenneskelige interaktioner samt imellem menneske og omverden (ibid., p. 54). Mere specifikt kommer dette til udtryk i vores forsøg på at forstå børnene ved at observere dem i deres hverdag i børnehaven. Den viden, der udvikles i specialet, er således knyttet til den særlige kontekst, vi beskæftiger os med. Interviewet kan ligeledes forstås ud fra den postmoderne anskuelse, idet viden skabes gennem deltagernes interaktion (ibid.). Epistemologisk kendetegnes interviewet hovedsageligt ved en fænomenologisk tilgang, idet informationen er af selvrapporterende karakter. Fænomenologien fokuserer som bekendt på menneskets bevidsthed, oplevelse og livsverden, og vi arbejder således ud fra den virkelighed, mennesker opfatter og beskriver (Kvale & Brinkmann, 2009, p. 44; Rønn, 2006, p. 180). Det skal dog bemærkes, at vores interview sandsynligvis vil adskille sig en anelse fra det, der forstås som det traditionelle livsverdensinterview, idet vi ikke i så høj grad fokuserer på de enkelte interviewdeltagere og deres personlige meningsudtryk. Vi betragter dem snarere som informanter, der sammen kan give os et bedre indblik i, hvad der er på spil i børnefællesskaberne. Når vi vil forsøge at fortolke betydningen af den indsamlede empiri, nærmer vi os den hermeneutiske videnskabsteori. I tråd med Hans-Georg Gadamer (jf. Kvale & Brinkmann, 2009, p. 234) betragter vi hermeneutikken som en videnskabelig italesættelse af noget så alment menneskeligt som forståelse og fortolkning, og det er med denne kommentar in mente, at betegnelsen anvendes. Forskningsstrategisk anvendes desuden en eksplorativ og induktiv tilgang, idet vi vil forsøge at være mindre forudindtagede og lade vores empiri guide vores teorivalg (Rønn, 2006, p. 185). Vi vil med andre ord tage udgangspunkt i et stykke virkelighed og herefter forsøge at beskrive det, vi ser, ud fra relevante teoretiske vinkler. Vi er som nævnt bevidste om, at den udvalgte empiriske virkelighed ikke er ensbetydende med virkeligheden, men betragtes som et perspektiv på denne (Gulløv & Højlund, 2003, p. 25f). Vores forståelse er positioneret; den er inspireret af teoretiske vinkler samt personlig erfaring og forforståelse. Sidstnævnte er således relevant at præcisere, da den kan spille en rolle for vores fokus i forhold til indsamlingen af empiri og efterfølgende bearbejdning. 11\n16 Forforståelsens indflydelse Vores udgangspunkt er inspireret af et relationelt udviklingsperspektiv, hvor samspillet mellem mennesker betragtes som grundstenen for udvikling. Heri ligger desuden en forståelse af, at børn fra fødslen er udrustet med kompetencer, som gør dem i stand til at indgå i sociale relationer med andre, og at barnet er en aktiv medspiller i sin egen udvikling (Sommer, 2003, p. 122, 2004, p. 43). Barnet må lære at mestre sin verden samt navigere og handle adækvat i dets sociale fællesskaber. Gennem fællesskabet med andre børn læres sociale spilleregler, hvorfor dette fællesskab på både godt og ondt får en afgørende betydning for den enkelte (Højholt et al., 2007, p. 40). I lyset af dette perspektiv forventer vi, at nogle børn har nemmere ved at indgå i fællesskaber end andre, og at der dermed vil være nogle børn, som falder os i øjnene under observationerne. Vi forestiller os, at disse børn måske benytter uhensigtsmæssige adgangsstrategier, som ikke gavner deres ønske om at komme med i fællesskabet. I den forbindelse må det antages, at der i børnehaven hersker bestemte normer for, hvad der betragtes som hensigtsmæssige versus uhensigtsmæssige adgangsstrategier. På baggrund af en kontekstuel orienteringsmåde vil vi dog være særligt optagede af at studere disse strategier i relation til de specifikke episoder, de er indlejret i. Desuden vil vores fokus muligvis være rettet mod positionering, idet vi har vi en idé om, at dette ofte præger børnefællesskaberne og måske især vil komme til udtryk i forhold til de små kontra de store børn (Gulløv, 1999; Stokholm, 2006a). Vi er bevidste om, at vores forforståelse kan spille en rolle for, hvordan vi analyserer vores materiale, men som Søren Hertz (2008, p. 66) pointerer, er fordelen ved at være bevidst om egne foretrukne forståelsesmåder, at man kan forholde sig mere uærbødigt til dem og dermed undgå, at de bliver for dominerende. Det er da heller ikke vores subjektive tilstedeværelse, der udgør genstandsfeltet, selvom vores egne opfattelser er uomgængelige for tilvejebringelsen af empirien. Der er stadig et konkret fænomen i verden, vi vil undersøge gennem vores observationer og interview, nemlig hvordan social kompetence kan forstås inden for børnefællesskabets rammer Observation Grundlæggende indebærer observation, at man iagttager eller undersøger noget bestemt, hvorfor det handler om at være opmærksom og få fat i, hvad der sker. Dog 12\n17 er det ikke muligt at få fat i alt på samme tid, og det er således nødvendigt at indstille opmærksomheden på bestemte fænomener, der ønskes viden om uden åbenheden og bredden mistes (Løkken & Søbstad, 1998, p. 43). Menneskelige forhold som fx opmærksomhed, indstilling samt sociale og personlige forhold influerer, hvordan vi opfatter verden omkring os, og som beskrevet i forrige afsnit er dette væsentlige forhold at overveje. I relation til at anvende observation som videnskabelig metode betyder det bl.a., at det er vigtigt at være kritisk, da den samme observation kan opfattes forskelligt af forskellige mennesker. Dette stiller krav til os om, at det, vi ser, formidles og fortolkes, således det er forståeligt (ibid., p. 49) Observationens dimensioner Observationer kan inddeles efter graden af struktur i den kontekst, der observeres. Dette kan opstilles som en dikotomisering mellem henholdsvis laboratorieforsøg og observation i naturlige omgivelser. Laboratorieforsøg er kunstigt skabte situationer, hvor uforudsete hændelser og utilsigtet påvirkning af det observerede søges minimeret, og forholdet mellem feltet og forskeren er struktureret. I modsætning hertil finder vores observationer sted i naturlige omgivelser, dvs. i en kontekst som eksisterede før vores indblanding. Vi befinder os så at sige i feltet på feltets præmisser og er indstillede på det uforudsete og det ikke kontrollable. Forholdet mellem feltet og os kan således i vid udstrækning betegnes som ustruktureret (Kristiansen & Krogstrup, 1999, p. 47). Selve observationerne kan endvidere inddeles i strukturerede eller ustrukturerede observationer, der anskues som yderpunkter på et kontinuum (ibid., p. 47f). Den strukturerede observation forudsætter, at forskeren på forhånd ved, hvad det er, der ses efter. Dette kan udføres ved brug af en struktureret observationsguide, hvori der foretages en systematisk afkrydsning. Den ustrukturerede observation synes mere tilfældig, idet forskeren registrerer det, der umiddelbart sker (Løkken & Søbstad, 1998, p. 50f). Vores observation placerer sig imellem de to dimensioner, idet vi har udarbejdet en observationsguide, der skal anvendes som en hjælp under observationerne, men ikke som systematisk afkrydsning. En tredje dimension ved observation er forholdet mellem kvantitative og kvalitative metoder. Inden for den kvantitative metode fokuseres på enkelte dele eller sider af fænomenet, hvor man inden for den kvalitative metode ikke ser delene som 13\n18 løsrevet fra hinanden der fokuseres i stedet på helheden. Et andet aspekt, som adskiller de to metoder, er modsætningen mellem individ- og relationsorientering. Hvor den kvantitative metode ofte fokuserer på det enkelte individ, er den kvalitative metode mere samspilsorienteret og dermed optaget af relationer mellem mennesker (ibid., p. 51f). Vores undersøgelse placerer sig inden for den kvalitative metode, da vi håber at opnå en helhedsforståelse af, hvordan børn skaber fællesskaber med hinanden. I den forbindelse fokuserer vi ikke alene på det enkelte barn i gruppen, men derimod på gruppen og de relationer som udspiller sig mellem børnene. En fjerde dimension er forskerens deltagelse i det, der sker. Forskeren kan variere fra at være en dominerende aktiv deltager til en passiv og nærmest distanceret tilskuer. I nogle situationer kan forskeren således gribe ind og påvirke situationen mærkbart, hvorimod det i andre situationer knap bemærkes, at forskeren er til stede (ibid., p. 52f). I vores undersøgelse planlægger vi ikke at indgå i relationer med børnene, og derfor forsøger vi så vidt muligt at være passive i forhold til de situationer, vi observerer. Vi er dog bevidste om, at det er utopi at tro, at vores tilstedeværelse ikke influerer børnene til trods for vores forsøg på at være neutrale (Hedegaard, 2001, p. 6f). Børnene er måske særligt opmærksomme på fremmede voksne og er nysgerrige i forhold til at få afdækket, hvad vi laver. I den forbindelse er vi spændte på, om børnene hurtigt mister interessen for os, så vi kan iagttage dem, uden at det virker forstyrrende. Det skal bemærkes, at børnene i Mariehønen er vant til mange vikarer og dermed til, at der ofte er fremmede voksne til stede i huset, hvilket kan være en fordel i forhold til at forsøge at indgå som en naturlig del af hverdagen. Vores hensigt er at svare børnene, hvis de henvender sig til os, og fortælle, at vi er på besøg for at se, hvordan man leger, og hvad børn laver i børnehaven. Dette leder frem til den femte dimension, som omhandler, hvorvidt de observerede ved, hvad der foregår altså hvorvidt der er tale om en åben eller en skjult observation (Løkken & Søbstad, 1998, p. 53). Vi har valgt at fortælle børnene meget kort om, hvorfor vi er til stede, så der ikke opstår spekulationer hos børnene, som kan lede til yderligere nysgerrighed. Vores undersøgelse placerer sig således et sted imellem den åbne og den skjulte dimension, da vi vil give børnene et svar, når de spørger, men ikke et særligt uddybende eller fyldestgørende svar. Vi finder det både afmystificerende og mest etisk forsvarligt, at vi ikke direkte holder noget skjult 14\n19 for børnene, og vi vurderer, at de har krav på et svar, når vi befinder os på deres territorium. Den sjette dimension er varighed, og i den forbindelse er det ofte observationens formål og omstændighederne omkring børnene, der er afgørende (ibid., p. 54f). Vi har valgt at have fokus på små enkelte episoder, som kan give et godt billede af den proces, der indtræder, når børn indgår i fællesskaber, og som nævnt vil vi lade antallet af besøg i børnehaven afhænge af det udbytte, vi får af den enkelte observationsgang Observationsguide Vores observationsguide (Bilag 2, p. 3f) er blevet udarbejdet med øje for, at den skal fungere som rettesnor, når vi befinder os ude i feltet og er to, der skal studere det samme fænomen. Den er således tænkt som en hjælp til at holde fokus i mangfoldigheden af indtryk, for som Kari Pape (2001, p. 57) pointerer, er dét at fange børns leg lige så vanskeligt som at fange sæbebobler. Vi vil ikke lade os fuldstændigt styre af guiden, da der således er risiko for, at vi ikke får øje på andre ting, der kan blive vigtige for vores undersøgelse. Under udarbejdelsen af observationsguiden har vi ladet os inspirere af Liv Vedelers (2008, pp ) beskrivelser af, hvordan man kan studere kammeratskabsrelationer og sociale mestringsstrategier, men vi vil forsøge at komme ud over hendes lidt individuelle fokus ved at være opmærksomme på hele gruppen og ikke udelukkende den enkelte heri. Observationsguiden er opbygget, så den er overskuelig og nem at anvende, og den bidrager med stikord i forhold til, hvad vi skal have fokus på, når vi er ude i feltet. Vi har ikke udarbejdet observationsguiden som et skema med rubrikker til afkrydsning, da dette kan begrænse en åbenhed over for de ting, der sker Interview Vi har langt hen ad vejen givet pædagogerne frie hænder til at vælge, hvilke børn der skal deltage i vores interview. Vi har dog truffet den beslutning, at et barn ikke skal interviewes alene, da vi er interesserede i børnenes samspil og fællesskaber også som de udspiller sig i interviewsituationen. Et centralt kriterium har som nævnt været, at de børn, der skal interviewes, har et relativt godt forhold til hinanden. Pæda- 15\n20 gogerne har valgt, at vi kan interviewe tre 5-årige piger; Lærke, Olivia og Simone. Rationalet bag deres valg har bl.a. været, at der er tale om relativt velformulerede børn, hvis forældre har interesse i og er tilbøjelige til at lade deres børn deltage. Denne udvælgelse indebærer også, at børnene ikke nødvendigvis er repræsentative for børnene i børnehaven, men ikke desto mindre vurderer vi, at de vil kunne bidrage med interessante vinkler på børnefællesskaberne. Som nævnt er fokus da heller ikke på de enkelte børn, men snarere på det, der er på spil mellem børnene i fællesskaberne. Der kan dog også opstå visse ulemper ved at lade børnene interviewe sammen. Særligt er vi opmærksomme på, at børnene kan lade deres svar påvirke af, hvad de andre børn siger, således at der kan være tale om en konformitetsbias (Kameda & Tindale, 2006). Denne bias forstærkes muligvis af, at de børn, der interviewes sammen, har en positiv relation, som de sandsynligvis ønsker at opretholde. Vi vurderer dog, at fordelene ved dette design vil opveje ulemperne, hvilket vi må forholde os til, når empirien behandles Samtykkeerklæring Gennem det månedlige nyhedsbrev er forældrene til børnene i institutionen blevet informeret om vores tilstedeværelse i huset samt om vores intention om at observere børnenes leg og fællesskaber. Forældrene til de børn, der interviewes, skal dog desuden underskrive en samtykkeerklæring (Bilag 1, p. 1f) og derigennem give os lov til at interviewe deres børn. I samtykkeerklæringen har vi bl.a. informeret forældrene om undersøgelsens overordnede formål, anonymitet, om hvem der får adgang til interviewet samt om barnets ret til når som helst at trække sig fra interviewet. Desuden har vi beskrevet, at vi har til hensigt at undersøge, hvordan børn deltager i fællesskaber med andre børn, og hvordan social kompetence kan forstås i forhold til disse fællesskaber. At informere om en undersøgelse kræver en balance mellem på den ene side at informere for meget, og dermed risikere at miste børnenes spontane oplevelse af emnet, og på den anden side at informere for lidt, så børnene og deres forældre ikke ved, hvad de går ind til (Kvale & Brinkmann, 2009, p. 90). Vi har derfor søgt at beskrive undersøgelsen overordnet uden at gå i detaljer med de spørgsmål, vi vil stille. 16\n21 I forbindelse med udarbejdelsen af samtykkeerklæringen har vi ligeledes diskuteret, i hvilken grad vi kan tilbyde fortrolighed. Hvilke informationer bliver tilgængelige for hvem? (ibid., p. 91). Dette er en væsentlig problematik, især når det er børn, vi interviewer. Vi vil indledningsvist oplyse børnene om, at de ting, der bliver sagt, ikke bliver sagt videre til andre, hverken de andre børn i børnehaven eller de voksne. På den måde vil vi lade det være op til børnene at bestemme, hvor meget de ønsker at dele og med hvem. Vi er dog bevidste om, at vi er etisk forpligtede til at gå videre med børnenes svar, hvis der uventet kommer noget frem under interviewet, som er af en så problematisk karakter, at det må være til børnenes bedste at videreformidle det Interviewguide Vores interviewguide (Bilag 3, p. 5f) bærer præg af, at vi ikke har forestillet os interviewet som et traditionelt livsverdensinterview. Inspireret af Hertz (2008, p. 68) har vi valgt at indlede interviewet med en snak om, hvad børnene på forhånd har fået at vide om at deltage, og vi vil fortælle dem lidt om, hvad det vil handle om. Dermed kan vi forhåbentlig fremme interviewets dynamik og skabe en god kontakt, inden vi går videre med mere tematiske spørgsmål (Kvale & Brinkmann, 2009, p. 149). På den måde vil vi forsøge at lade det relationelle bære den tematiske dialog med børnene (Øvreeide, 1998, p. 135). Herefter forestiller vi os en relativt uformel samtale, hvor vi har udarbejdet relevante spørgsmål, der skal lede børnene hen mod et overordnet emne (ibid., p. 49). I interviewet vil strukturen dog kun være overordnet planlagt ud fra interviewguiden, og der er derfor tale om et semistruktureret og eksplorativt design, som forhåbentlig vil muliggøre mere levende svar (Kvale, 1997, p. 104; Kvale & Brinkmann, 2009, p. 126). Interviewguiden vil eksempelvis blive suppleret med konkrete eksempler fra børnenes hverdag, da en sådan konkretisering kan gøre det nemmere for børnene at forstå og forholde sig til vores spørgsmål. På den måde forsøger vi at tage hensyn til, at mange børn først i års alderen kan løsrive sig fra konkrete situationer og tænke mere abstrakt (Piaget, 1992, p. 61f). I vores forsøg på at skabe levende eksempler for børnene forventer vi at kunne bruge det, vi har observeret i børnenes hverdag. Dette er netop en af hovedårsagerne til, at vi har valgt at observere, inden vi interviewer. Desuden vil denne rækkefølge give børnene anledning til at se os an og blive mere trygge ved vores tilstedeværelse, inden vi skal tale med dem i enerum. 17\n22 Interviewsituationen Vi har valgt at foretage interviewet i børnehaven, da vi har mulighed for at låne et lokale, hvor vi kan sidde uforstyrret med børnene. Vi betragter desuden dette som det mest oplagte valg, da observationerne ligeledes finder sted i børnehavekontekst. Vi har besluttet, at vi begge er til stede under interviewet i håb om at mindske risikoen for at undlade relevante spørgsmål eller overse interessante udspil fra børnenes side. For bedre at kunne holde fokus på selve samtalen og stadig sikre os at få det hele med har vi valgt at optage interviewet på diktafon. Hermed ikke sagt at lydoptagelsen er interviewet der er selvfølgelig kun tale om en dekontekstualiseret udgave heraf, som ikke indbefatter den emotionelle kontekst og den nonverbale kommunikation. Vi har desuden bestemt os for løbende at tage noter for så vidt muligt at sikre os, at intet går tabt (Kvale, 1997, p. 161; Thagaard, 2004, p. 100f). I tråd med interviewets semistrukturerede design har vi ikke stringent planlagt, hvem af os der skal stille spørgsmålene. I den forbindelse vil vi supplere hinanden og på den måde give interviewet præg af en mindre formel samtale, hvilket forhåbentlig kan bidrage til udviklingen af en afslappet atmosfære. På trods af vores forsøg på at fremme en uformel stemning kommer vi ikke udenom, at forskningsinterviewet er et professionelt foretagende, hvor der er et markant asymmetrisk forhold mellem de to parter. Det er fx intervieweren, der fastsætter interviewemnet samt stiller og følger op på spørgsmål. Interviewet er med andre ord en envejsdialog, hvor intervieweren har monopol på at fortolke. Interviewet kan derfor ikke forstås som en fri og åben dialog mellem to ligestillede, og denne magtasymmetri er givetvis endnu tydeligere, når det er børn, vi interviewer (Kvale & Brinkmann, 2009, p. 50f). Vi søger dog at imødekomme denne problematik ved at lade børnene interviewe sammen, så uligheden ikke forstærkes, alene fordi børnene er i undertal. Desuden vil vi under interviewet give børnene mulighed for også at stille os spørgsmål, således at envejsdialogen forhåbentlig nedtones Bearbejdning af empiri I naturlig forlængelse af foregående refleksioner følger overvejelser knyttet til bearbejdningen af empirien. Herunder hører en stillingtagen til, hvordan vi vil systematisere vores observationer og transskribere lydoptagelserne fra interviewet, samt hvordan vi forventer at udarbejde vores analyse. 18\n23 Systematisering af observationer I kølvandet på observationsindsamlingen følger bearbejdning i form af beskrivelse og tolkning. Beskrivelsen handler om at sætte ord på observationerne, hvorimod tolkningen handler om at forstå det beskrevne. Når vi har været ude i børnehaven og foretage observationerne, bliver de alle skrevet ind i et skema (Bilag 5, pp ), som indeholder to spalter. Den ene spalte skal indeholde beskrivelser af det, vi har set, mens den anden rummer tolkningen af det sete. I tråd med Immanuel Kants (jf. Løkken & Søbstad, 1998, p. 31) skelnen mellem Das Ding an sich og Das Ding für mich, forventer vi ikke, at beskrivelsen vil være fuldstændig objektiv de reelle begivenheder transformeres til det faktuelle i vores deskriptive fremstilling. Tolkningen er således ikke en uafhængig del, men starter allerede under observationerne og følger desuden som en forlængelse af beskrivelsen (Hedegaard, 2001, p. 69; Løkken & Søbstad, 1998, p. 65). De faktiske hændelser i de observerede samspil udsættes således for en selektiv proces i forbindelse med såvel observation som bearbejdning heraf (Wadel, 1991, p. 76). Til trods herfor vil vi forsøge at foretage en analytisk skelnen mellem materiale, der kan forstås som relativt objektivt, og vores mere subjektive tolkninger. I relation til observationsskemaet skal det endvidere bemærkes, at vi ikke forestiller os at notere de perioder i de enkelte situationer, hvor legen bare glider, dvs. hvor der ikke sker noget nyt i relation til netop vores fokus. Sådanne pauser markeres med linjeskift. Flere af situationerne vil derfor muligvis virke fragmenterede, hvorfor børnenes hverdag kan komme til at fremstå omskiftelig og en anelse kaotisk. Dette må dog forstås som resultatet af vores observationsmåde. Det skal ligeledes nævnes, at alle navne, inklusiv børnehavens, naturligvis bliver anonymiserede. Denne anonymisering er konsekvent i såvel observationer som interview, således at et barn tildeles samme navn på tværs af de forskellige situationer. Pædagogers navne vil desuden blive skrevet med kapitalbogstaver for at undgå en forveksling med børnene Transskription af interview Vender vi os mod bearbejdningen af det båndoptagede interview, er det ofte normal procedure at transskribere samtalen. Det er dog ikke ukompliceret at transskribere, da det er en fortolkningsproces, hvor den forskel, der nødvendigvis er mellem det verba- 19\n24 le og det skriftlige sprog, kan være forbundet med visse problematikker. Interviewet er et socialt samspil mellem mindst to personer ansigt til ansigt, og i transskriptionen reduceres denne fysiske tilstedeværelse til skriftsprog. Desuden indebærer transskriptionen en transformation, således at velformulerede mundtlige udtryk nemt kan komme til at fremstå usammenhængende, når de pilles ud af deres sociale kontekst. Vi vil derfor forsøge at undgå tilbøjeligheden til at betragte transskriptionen som det egentlige data for vores undersøgelse. Da transskriptionen i sig selv udgør en tolkningsproces, har vi nøje overvejet, hvordan vi bedst oversætter vores interview til skriftsprog (Kvale & Brinkmann, 2009, pp ). Vores intention er ikke at foretage en detaljeret sproglig analyse af interviewpersonernes udtalelser, og derfor har vi ikke brug for at medtage alle sproglige detaljer i vores transskription. Her har vi desuden vægtet, at udtalelserne skal være forståelige på trods af, at de er dekontekstualiserede. Da vi arbejder fænomenologisk, er det dog samtidig nødvendigt, at vi oversætter vores interview relativt præcist, så vi fortsat er tro mod interviewpersonernes formidling. Vi vil derfor forsøge at varetage begge disse hensigter, når vi transskriberer Analysestrategi I forlængelse af ovenstående bearbejdning planlægger vi at foretage en meningsfortolkning, som rummer mere end en strukturering af observationerne og interviewets indhold og omfatter en mere grundig og kritisk tolkning af materialet. Tolkningen indeholder en analyse, hvor vi vil dele materialet op i mindre dele i et forsøg på at opnå større forståelse. Formålet med vores analyse er selvsagt ikke at nå frem til en enkelt sand forståelse, da der inden for postmoderne og hermeneutisk tænkning netop er plads til fortolkningsmangfoldighed (Kvale & Brinkmann, 2009, pp ). Tolkningen kan ifølge Kvale (2005, pp. 8-11) foregå på tre niveauer. Først og fremmest fokuserer vi på børnenes selvforståelse ved at forsøge at sammenfatte meningen i deres handlinger og udtalelser, sådan som vi forstår dem (ibid., p. 8). Desuden trækkes på common sense om meningsindholdet, hvor vores beskrevne forforståelser kommer i spil (ibid., p. 8). Dette niveau er relevant set i lyset af, at vi er to om at indsamle empiri og dermed gerne skulle nå frem til en form for enighed om, hvad vi har set. Er vi ikke enige, kan vi få en givtig diskussion om, hvad der kan betragtes som en plausibel tolkning og på denne måde afprøve undersøgelsens vali- 20


Hele den vide verden mødes i ægte dansk jul — Erik Lindsø\nTraditioner og skikke fra alverden har vi gennem årene puttet ned i julesækken, rystet den, og når vi åbnede den, var det på forunderlig vis den ægte dansk jul, vi trak op af sækken.\nKlumme i Sjællandske 17. december 2017\nDen gode gamle danske jul er i store træk kommet indvandrende hertil. Alligevel er den på forunderlig vis blevet ægte dansk.\nDen 24. december hen sidst på eftermiddagen, bliver julefreden, der ellers har sænket sig over København brudt af en usandsynlig nyhed: Hjemme hos familien Lehmann i Ny Kongensgade har man slæbt et træ ind i stuen og pyntet det og sat lys i. Folk bliver så nysgerrige, at de strømmer til huset - ja, nogle sætter stiger til, så de kan kigge ind af vinduerne på første sal for at se, hvad i alverden, der foregår. Året er 1811, og det år, hvor det første juletræ tændes i København.\nMen det allerførste juletræ, der blev slæbt ind i en dansk stue, sat på fod, pyntet og tændt, var på det sydsjællandske gods Holsteinborg i 1808. Lensgreven på godset havde set det på en rejse til Tyskland, hvor skikken med juletræ i stuerne havde været kendt i flere år. Da han kom hjem, besluttede han: So ein juletræ müssen wir auch haben! Og det fik vi så!\nMange strittede dog imod den fremmede skik. Grundtvig var blandt de argeste modstandere. Sådan en preussisk tradition på dansk grund - ikke tale om! Men da han fik børn, overgav han sig!\nJuletræet er altså en tysk opfindelse. Ligesom adventskransen. Sterarinlysene bidrog franskmændende med, og det at tænde levende lys ved juletid har vi i det hele taget fra de katolske lande.\nIdeen med fjerkræ juleaften kommer ligesom juletræet fra Tyskland. Kartoflen, som i hverdagen har mistet terræn til noget så udenlandsk som pizza, pasta og kebab, men som uvilkårligt findes frem og skrældes og koges til julemiddagen for at det kan være rigtig dansk, ja den er kommet hertil fra Sydamerika.\nIngen jul uden en god sovs, som er en raffineret kunstart rundet af det franske køkken.\nDe syltede asier til maden har vi fra Holland. Rødkål kommer fra England.\nKanel, som vi kommer på risenrøden, kommer fra Sri Lanka, risene til grøden fra Indien. Det at koge dem til grød er en gammel persisk tradition, vi har taget til os.\nEr der da slet ikke noget, vi selv har fundet på?\nJo, de sukkerbrune kartofler, som vist nok kun spises juleaften, er en dansk opfindelse. Det samme er risalamande. Og besynderligt nok har det bedste danske bidrag til julebordet fået et fransk navn. Kirsebærsovsen, vi kommer ovenpå, kan spores til Amerika. Traditionen med at putte en mandel i risalamanden for at vinde mandelgaven har vi lært af franskmændende.\nPebernødder hedder på originalsproget Pfeffernüssen - og rigtigt gættet: den er kommet trillende hertil fra Preussen.\nJulestjernen - den røde potteplante, vi køber i supermarkedet til en billig penge - er fra Mellemøsten.\nJulemanden kommer mange steder fra, men han har ingen danske aner, selvom vi har prøvet at gøre ham grøndlansk.\nOg ja, den stjerne, der ledte de vise mænd fra Østerland til barnet i krybben og juleevangeliet, som er årsagen til det hele, ja den stjerne lyste på himlen i det Mellemøsten, hvorfra folk nu flygter til vores land.\nSå - altså - når vi fejrer ’en rigtig dansk jul’, så er det ægte danske kun risalamande og brunede kartofler. Alt det er andet ved julen er af fremmed etnisk herkomst. Den danske jul er på den måde et herligt kulturmøde.\nGrænsen nr. 6, 2017\nTroels Gollander: Julen\nHøjskolen er en livsform, der er historisk forankret\nErik Lindsø December 2, 2017


Seebergs hus, lobbyisme og troværdige politikere | viborg-folkeblad.dk\nSeebergs hus, lobbyisme og troværdige politikere\n09.12.2008. VIA Direktion\n06 nov. 2021 kl. 11:52\nAf Søren Gytz Olesen, Skovbakkevej 108, Viborg.\nLæserbrev: Man må ønske menighedsrådet ved Asmild Kirke tillykke med deres lobbyisme, der nu har medført, at de kan se frem til at kunne købe Peter Seebergs hus til nedrivning og bygge 1000 kvadratmeter menighedshus i stedet.\nSiden 2008 har menighedsrådet kæmpet for at holde byggerier væk fra området ved kirken - og det har stædig nedlagt protest, når nogen fik ideer til byggeri; protester begrundet med beskyttelse af kirkebyggelinjer, Viborg som domkirkeby, kulturarven osv.\nNu mener menighedsrådet pludselig, at det selv bør have ret til de privilegier, som det stædigt har sagt nej til, at andre aktører kunne få del i. Nogen vil givet betegne det som dobbeltmoralsk, andre det der er værre. Det var det ene maskefald.\nPå den anden side står bl.a. Socialdemokratiet med en stort anlagt kampagne om, at vi skal beskytte vores fælles kulturarv bedre i Viborg Kommune (I øvrigt suppleret af Venstremanden Mikael Nøhr).\nSocialdemokratiet søger at lancere en ny linje, hvor der skal tages hensyn til kulturarven og kvaliteten i planlægningen og byggeriet i kommunen. Hvis nogen har tvivlet på denne nye linje, så man kan roligt lægge tvivlen på hylden: Socialdemokratiet støtter salget af Seebergs hus til nedrivning. Et lokalt kulturelt mindesmærke og et uhyre sårbart område med en lokalplan, der netop beskytter mod nybyggeri, skal nu erstattes af en ny lokalplan.\nDet var det andet maskefald.\nSocialdemokratiet har støttet det tætte byggeri i banebyen. Socialdemokraterne støtter fortsat også byggeriet af boliger ud til den mest trafikerede vej i Viborg - også ved banebyen. Oprindelig skulle der være kontorer m.v. her, begrundet i trafikstøjen. Men så dukkede en byggematador fra Silkeborg op og sagde, at han gerne ville bygge boliger der - lige ud til den tætte biltrafik.\nDet synes både Socialdemokratiet, Venstre samt Konservative var en god idé. Godt nok havde man kort tid før besluttet at planlægge for en anden udnyttelse - men hvad gør det: Vi dispenserer da bare fra vores lokalplan, må de have tænkt.\nFlere andre sager kan fremhæves: En aktuel en af slagen er det kommende højhus ved søbredden på Søndersø. Højhuset på 16 etager kommer så at sige dumpende ned fra himlen; og landede på et sted hvor der godt nok ikke var planlagt for et højhus, men argumenterne hos byrødderne i Socialdemokratiet, Venstre og Konservative var og er tydelig og klar: Det skal man have lov til.\nNu er tilliden på spil også lokalt, hvilket er et relativt nyt fænomen, og derfor er sagerne om planlægning afgørende for at befolkningen taber tillid til demokratiet som sådan.\nKan alle da bare bygge, hvor de vil? Nej selvfølgelig ikke: hvis man er almindelig borger i kommunen må man naturligvis kun bygge på dertil planlagte byggefelter, og skulle garagen være 10 cm for høj - ja så falder hammeren.\nNogen tænker måske: hvorfor ikke slappe lidt af? Er det ikke bare sådan, politk det ér? Folk glemmer da hurtigt Seebergs hus - og når først højhuset er rejst - så er det jo, som det er, og befolkningen gider ikke det vrøvl. Nej, sådan er det ikke, med mindre man opfatter befolkningen som besværlig, og nogen man helst kun skal beskæftige sig med hvert fjerde år.\nTroværdigheden blandt politikerne er lav i DK: Det skyldes bl.a. sagen om Støjbergs troværdighed, den forrige statsministers private forbrug og livsstil, den nuværende statsministers håndtering af minksagen osv. Nu er tilliden på spil også lokalt, hvilket er et relativt nyt fænomen, og derfor er sagerne om planlægning afgørende for at befolkningen taber tillid til demokratiet som sådan.\nHvem skal man tro på, når man ikke gør, hvad man siger, eller siger, hvad man gør. Ja, vi overlever nok et højhus, men vores demokrati overlever ikke, hvis vi ikke har tillid til hinanden i den politiske samtale, og tilliden fra befolkningen er ikke noget, man kan tage for givet længere.\nNår man gang på gang kører hen over befolkningen, så kommer afmagten, og med den kommer reaktionerne: Man vender ryggen til det etablerede politiske system.\nPeter Seebergs tidligere bolig, som kommunen nu vil sælge til menighedsrådet. Foto: Andreas Søndergaard\nPeter Seeberg overtog det smukke havehus, da Aksels farfar o...\nPolitikere siger ja til at sælge kanon-forfatters forladte h...\nAmbitiøst byggeri mellem sø og kirke kan ikke lade sig gøre:...\nAsmild menighedsråd: Søren Gytz Olesen misinformerer\nAsmild Kirke: Niels Tellesen snakker udenom\nDet er, som om tiden har stået stille i hovedet på visse politikere - Tiden er ikke til flere motorveje!\nNyvalgt byrådsmedlem: Dårlig ledelse i kommunens top\nKære læser, De bør gå i teateret\nLastbil og personbil er kørt sammen


tors, maj 31, 2018 – Familien Berg Foged\nDay: 31. maj 2018\n37 år – hurra hurra …\nPosted on tors, maj 31, 2018 by gitte@familien-berg.dk\nSå fyldte fru Berg 37 år – og havde bare den dejligste fødselsdag fra jeg stod op til jeg gik i seng. Blev vækket af mine dejlige familie med morgensang, morgenbord og gaver. Fik nye ride handsker, løbe BH, løbe t-shirt, løbe trøje, en hakke, en bred kost, 500 kr. og en kurv på jobbet med rødvin, en kaffekop til job, flødeboller og slik.\nMin telefon var rødglødende af alle de hilsner, der kom i løbet af dagen. Blev møgforkælet med dejlige gaver og livretten til aftensmad, kolde øl og en dejlig drink på terrassen. Min far og Annegrete kom også med gaver og nød en stund i solen sammen med os. På arbejdet fik jeg også gaver, flag og fødselsdagssang. Jeg havde rundstykker og hjemmelavet lagkage med til kollegaerne. Den bragte stor glæde.\nOg sørme om vi ikke fik 4 nye små mislinger på min fødselsdag. Sikke en dejlig ekstra-gave at få. Nøj, hvor er de altså nussere.\nOg så lige et par billeder af den anden aften, hvor pigerne og jeg var på tur på hesteryg. Først gik jeg med rundt med Bimmer og bagefter tog jeg turen rundt alene på Jens.\nInden jeg tog hjem fra job rundede jeg lige Station i Sæby. Mit nye skilt var kommet op. Det er altid noget andet at se det i levende live. Det så bare fint ud.\nPosted in HverdagenLeave a Comment on 37 år – hurra hurra …


I kritisk tilstand: Radiovært og tidligere bandeleder skudt – Ekstra Bladet\n20. nov. 2018 kl. 09:46\nI kritisk tilstand: Radiovært og tidligere bandeleder skudt\nNedim Yasar skudt på åben gade, da han forlod reception for sin bog, der udkommer i dag\nAf: Sune Fischer , Linette K. Jespersen , Camilla Marie Nielsen\nVed du noget om sagen, så tip os på sms/mms 1224 (alm. takst), eller skriv mail til 1224@eb.dk\nDet er den tidligere bandeleder, 31-årige Nedim Yasar, der blev skudt på åben gade på Hejrevej i Københavns Nordvestkvarter i aftes omkring klokken 19.38, erfarer Ekstra Bladet.\nHans tilstand er kritisk, har politiet oplyst. Foreløbigt ønsker politiet ikke at oplyse yderligere om sagen, end der tidligere meldt ud. Politiet ønsker ikke at kommentere Ekstra Bladets oplysninger om den 31-åriges identitet.\nPå det tidspunkt var Nedim Yasar på vej væk fra en bogreception for sin bog 'Rødder', der fortæller hans historie og vej ud af bandelivet.\nSkudoffers tilstand er kritisk\nBogen udkommer officielt i dag, og receptionen blev holdt i går på Hejrevej 30 tæt på gerningsstedet.\nNedim Yasar forlod i 2012 banden Los Guerreros og gik ind i politiets exitprogram. Siden har han levet et liv i to spor. Et offentligt liv som radiovært på radiostationen Radio 24/7's 'Politiradio' og som debattør, hvor han har delt ud af sine erfaringer fra bandemiljøet, og samtidig en diskret tilværelse på hemmelige adresser rundt omkring på Sjælland – i skjul fra sin fortid og folk, der ville ham ondt.\nTidligere bandeleder frygtede hævn: De kom om natten for at slå mig ihjel\nI forbindelse med udgivelsen af bogen fortalte han i interviews til først Ekstra Bladet, at han stadig levede med en trussel mod sit liv og havde mareridt om natten om, at nogen pludselig sparker døren ind til lejligheden.\nDa Ekstra Bladet mødte den tidligere bandeleder før bogudgivelsen, var det på en hemmelig adresse i Nordsjælland. Her fortalte han, at han så sent som sidste år blev forsøgt overfaldet.\n- Jeg nåede at tænke, 'hvad fuck er det, der står foran mig'. Men så så jeg kniven, og det gik op for mig, hvorfor han var der. Jeg skulle slås ihjel, fortalte Nedim Yasar til Ekstra Bladet.\nHan forsøgte at lukke døren i, men gerningsmanden satte foden i klemme, mens han igen og igen huggede kniven ind gennem dørsprækken for at ramme sit offer.\n'Du er død, mand. Du skal dø, du skal dø, du skal dø', fortalte Nedim, at gerningsmanden sagde fra den anden side af døren.\nTil sidst lykkedes det at slå døren ind i den hånd, der førte kniven, og gerningsmanden flygtede.\nMen i aftes var det på åben gade, at han blev skudt.


Pensioneret snedker laver smukke kirkeskibe til foræringspris - Kristeligt Dagblad\nPensioneret snedker laver smukke kirkeskibe til foræringspris\nIkke kun kirker får glæde af Steen Zoffmanns skibsbyggeri. Flere af hans modelskibe er bygget til museer. Her ender også denne model af den tidligere Juelsminde-Kalundborg-færge ”Lasse”. – Foto: Anders Brohus/Polfoto\nSteen Zoffmann besluttede, da han gik på pension, at nu ville han kun beskæftige sig med smukke ting. Siden har han bygget syv kirkeskibe, der alle er givet væk. Og flere er på vej fra ”værftet” i Østjylland\nDa sømanden for år tilbage gik i land og blev pensioneret, besluttede han, at han i sin tredje alder ville beskæftige sig med smukke ting. Siden har den nu 74-årige bygget syv kirkeskibe, som alle er sejlet ind i lige så mange kirker landet over. Og flere er på vej fra Steen Zoffmanns private ”værft”, der er indrettet i et par hobbyværksteder i den gamle smedje fra 1792 i Ørum ved Vejle, hvor familien bor.\nSom traditionen byder med hensyn til kirkeskibe, forærer Steen Zoffmann sine modelskibe bort som gaver til kirkerne.\n”Og hvis en menighed synes, de mangler et skib til deres kirke, er de meget velkommne til at henvende sig, så vil jeg gerne bygge et til dem,” lyder tilbuddet fra skibsbyggeren, mens han nørkler lidt ved en af de mange små detaljer på en nybygning, denne gang ikke til en kirke, men en model af den nu ophuggede færge ”Lasse”, der sejlede mellem Juelsminde og Kalundborg.\nDen skal til Juelsminde Havnemuseum, for også flere museer har nydt godt af hans gavmilde kreativitet.\nAlle de små detaljer på ”Lasse” er hjemmelavede, ned til mindste del, sådan som alle Zoffmanns modeller af historiske skibe i øvrigt er. Hvor andre modelbyggere vælger den lettere løsning og køber de arbejdskrævende, ofte diminutive maritime dimser til deres skibsmodel som færdigartikler i hobbyforretninger, fremstiller Zoffmann det hele selv, fra anker og kompas til årerne i redningsbåden. Derfor løber det op i 1000 arbejdstimer og et år til halvandet, før han har en model færdig og klar til sejlads ud i verden.\n”For mig er det netop det sjove, at man laver det hele selv,” siger han.\nModellerne af de historiske skibe er bygget efter tegninger og mål, som Zoffmann finder i arkiver på værfter og museer, eller – som hans model af ”Dronning Marie” til Vedbæk Kirke – på Rigsarkivet.\n”Jo, her ville den venlige arkivar gerne sende mig tegninger, og så fik jeg en pris for, hvad det ville koste. Jeg måtte jo så fortælle ham, at jeg forærede mine kirkeskibe væk, så det kunne slet ikke gå at betale over 600 kroner for nogle tegninger, og at mine samlede udgifter til byggematerialer til en model ligger på 300-400 kroner. Det er, hvad det koster, fordi det altsammen er genbrug: Teaktræ fra ophuggede havemøbler, som jeg finder på genbrugspladsen, gamle ledninger, jeg skræller isoleringen af, zink, som jeg har fået foræret af min vvs’er og så videre.”\n”I stedet tilbød jeg ham så at komme og male hans havelåge. Det tilbud kunne han alligevel ikke stå for.”\nGanske vist kom Zoffmann aldrig til at male arkivarens havelåge, men kontakten var etableret: Skibsbyggeren i Ørum fik tegningerne kvit og frit, og Vedbæk Kirke fik 1000 arbejdstimer senere sit nye kirkeskib. Sådan et – af linjeskibet ”Dronning Marie”, havde man haft siden 1908, men det var blevet stjålet i 2014.\n”Og det dukker jo aldrig op igen, så jeg syntes, det var synd for dem, og tilbød så en ny model. ’Dronning Marie’ blev søsat i 1824, men var i 1849 blevet ombygget til en fregat, og det blev så den udgave, vi valgte,” fortæller Steen Zoffmann og forklarer den maritime og militære forskel: Et linjeskib har et kanondæk mere end fregatten.\nSteen Zoffman er uddannet snedker, styrmand og lærer. Han var elev på skoleskibet ”Georg Stage”, har sejlet for Mærsk og rederiet Torm og været skipper på flere sejlskibe, blandt dem Vejle Amts ”Styrvolt”, der i sin tid sejlede med ”børn med vanskelige forældre”, som Zoffmann udtrykker det. Altså unge utilpassede, der havde brug for en timeout på søen, ligesom også den landskendte skonnert ”Fulton” gjorde det.\nMed denne faglige baggrund, parret med en levende kulturhistorisk interesse, har Zoffmann styr på alle de nautiske og historiske detaljer. Akkurat som han inden byggeriet af et nyt modelskib overhovedet går igang, begynder med at læse alt, hvad han kan finde om det oprindelige fartøjs historie.\nMange kirkeskibe er orlogsskibe, altså krigsskibe, men Zoffmann bygger også skibe fra hverdagslivet, som det er tilfældet med hans model af den tremastede barkentine ”Håbet”, til Vejlefjordkirken, der fragtede mursten til byggeboomet i København i slutningen af 1800-tallet – ”min hyldest til den arbejdende befolkning”, som Zoffmann bemærker. Krigsskib er heller ikke hans model til Kolby Kirke på Samsø af et romersk oldtids-kornskib, som Paulus kunne have sejlet med på sine missionsrejser i årene 50-52.\nKirkeskibene, man finder i de danske kirker, er i øvrigt vidt forskellige, i såvel modelvalg, baggrundshistorie som udførelse. Nogle mere heldige end andre, bedømt efter modelbyggerens håndværksmæssige kunnen og maritime kundskaber. Men de ”er alle givet af et godt hjerte”, fastslår Steen Zoffmann, som har fået sine egne modelskibe positivt bedømt af en sagkyndig. De faglige krav om akkuratesse udfordrer og skaber arbejdsglæde, og det er først og fremmest glæden ved arbejdet, der tæller, fastslår han:\n”Glæden ved at lave noget, der bliver pænt, og som andre kan føle glæde ved. Og så synes jeg i øvrigt, det er en stor ære at få et kirkeskib hængt op og derved blive en lille del af den lange kulturhistorie, som folkekirken repræsenterer. Det er en stor fornøjelse.”\nDerfor modtager han gerne bestillinger på flere kirkeskibe til foræringspris, og interesserede kan få kontakt til ham via mail-adressen: zoffmann@gmail.com.\nHvorfor hænger der skibe i kirken?\nSkikken med at hænge et skib op i en kirke kendes fra alle europæiske områder med tilknytning til havet og er i Danmark fortsat en levende tradition. Omkring hver anden dansk kirke har en eller flere skibsmodeller hængende eller stående. I modsætning til andet kirkeinventar har kirkeskibene ikke nogen direkte funktion i gudstjenesten, men hænger som et symbol på ”rejsen fra Jorden til Himlen”, som det er blevet udtrykt.\nVed enhver sørejse er der elementer af forventning og håb, og derfor har kirkeskibene også – hvis de ellers er rigtigt ophængt – altid kurs mod kirkens alter, siger Steen Zoffmann.\nFra Bibelen husker man Noas ark efter syndfloden, og Jonas’ rejse til Nineve, hvor han fik midlertidigt ophold i fiskens bug. I Det Nye Testamente er der Paulus’ missionsrejser og Jesus, der stillede stormen på søen og i øvrigt ofte talte til folkeskarerne fra en båd.\nSkibe og tro\nForbindelsen mellem skibe og tro/religion går flere tusinde år tilbage. Helleristninger fra Bohuslän og Bornholm forestiller mennesker og skibe, der er fundet billeder af skibe i græske, romerske og egyptiske grave, og vikingehøvdingene lod sig begrave i skibe eller skibssætninger.\nI Danmark går kirkeskibenes historie tilbage til den katolske tid, men de vandt først rigtigt indpas efter Reformationen og blev især populære i 1800- og 1900-tallet. Det ældste danske kirkeskib er den navnløse galeon, der 1610 blev ophængt i Ho Kirke i Vestjylland.\nSteen Zoffmann byggede sit første modelskib i 2005, en model af fregatten “Jylland”, der i øvrigt er den mest populære danske kirkeskibsmodel. Hans syv kirkeskibe er ankret op i følgende kirker: Guldbjerg ved Bogense, Veggerby ved Nibe, Stouby, Eltang, Vedbæk, Kolby på Samsø, Vejlefjordkirken. To af kirkeskibene (i Veggerby og Eltang) er modeller af skoleskibet ”København”, der i december 1928 eller januar 1929 forsvandt sporløst under en sejlads fra Buenos Aires i Argentina til Adelaide i Australien.\nKirkeskibet i Kolby Kirke på Samsø er bygget som et af oldtidens romerske kornskibe. Det kunne være et skib af denne type, som Paulus rejste med på en af sine missionsrejser. – Foto: Steen Zoffmann\nKulturminister: Modelskibe belyste den kolde krig\nHollandsk snedker bygger kæmpeark\nSteen Zoffmann bygger kirkeskibe, som han forærer kirker rundt i landet. Har indtil nu søsat 7. Foto: Polfoto\nSteen Zoffmann i gang med at slibe skroget til ”noget der måske engang ender som et kirkeskib”. Som traditionen byder, forærer han sine kirkeskibe bort. Det tager ham omkring 1000 timer at få en model færdig. – Foto: Anders Brohus/Polfoto\nKirkeskibet ”Håbet” hænger i Vejlefjordkirken. Denne tremaskede barkentine sejlede med mursten til byggeboomet i København i slutningen af 1800-tallet og er Zoffmanns ”hyldest til det arbejdende folk”. – Foto: Anders Brohus/Polfoto


Nyheder Action Trader EA Review - Bedste Forex EA'er | Ekspertrådgivere | FX-robotter\nHomeNyheder Action Trader EANyheder Action Trader EA Review\nBedste Forex EA'S | Sagkyndige rådgivere | FX ROBOTS Nyheder Action Trader EA 2\nPris: $ 347 (BETALING AF EN TID, LIFETIME-LICENS, GRATIS UPDATERINGER & FULL STØTTET)\nBemærk: Der er 2 forskellige pakker i News Action Trader Ekspertrådgiver lige nu:\n- 2 MÅNEDSBETALINGSPLAN: Detaljeret manual, gratis opdateringer og sælgersupport, almindelig pris: $ 247 pr. Måned\n- BETALINGSPLAN EN TID: Detaljeret manual, gratis opdateringer og sælgersupport, almindelig pris: $ 397 - Spar $ 97!\nVIGTIGT: Du får EA og News Feed-softwaren med News Action sammen med de bedste indstillinger!\nNyheder Action Trader EA Gennemgang - profitabel ekspertrådgiver til nyhedshandel\nNyheder Action Trader EA er en meget kraftfuld og pålidelig FX Expert Advisor og fuldautomatisk nyhedshandelssystem oprettet af professionel erhvervsdrivende Mikhail Zaprudin.\nMikhail var tidligere en ingeniør, der udviklede meget pålidelige realtidshandelssystemer til kraftværker i næsten 5 år. Han udviklede adskillige ekspertrådgivere til Metatrader 4 (MT4) og Metatrader 5 (MT5) platforme. Dette er hans mest succesrige og innovative system.\nMed sit avancerede design, gennembrudsteknologi og fantastiske hastighed, Nyheder Action Trader EA er den eneste måde, du skal handle med nyhederne på. Den bruger økonomisk information i realtid fra en pålidelig nyhedskilde (Forex Factory - Forex Kalender) og åbner, administrerer og lukker handler automatisk for dig - helt på autopilot.\nNyheder Action Trader EA - Sådan fungerer denne fuldt automatiserede Forex Expert Advisor\nHar du nogensinde siddet og stirret på handelsdiagrammerne og set enorme pigge op, ned eller endda i begge retninger som dette?\nHer er en kendsgerning: Du kan tjene masser af penge, hvis du handler med disse nyhedshændelser og får det rigtigt!\nMen du er nødt til at udnytte teknologien, som ved brug af en software, der kan opnå hastighed, mens du implementerer en effektiv strategi til at fange enhver mulig dollar fortjeneste fra disse nyhedsbevægelser.\nNyheder Handlingshandler EA - Mere end bare et simpelt handelssystem\nSom du måske ved, hvis du har erfaring med handel, er et problem, der opstår fra handelsnyheder glidning og spreads ekspanderende. Dette er, hvad der får mange scalping-systemer og nyhedssystemer til at mislykkes. Men ikke denne EA.\nNyheder Action Trader EA har en rigtig unik strategi, der tegner sig for spredning og glidning af handler og dynamisk vil tilpasse handelsmålene og stoppe tabet baseret på begge variabler for at sikre, at dine handler er beskyttet. I nogle tilfælde kan og vil det blot annullere handler, hvis forholdene er helt forkerte.\nHar du hørt om whipsaws? Dette kan være en konto morder for den uerfarne erhvervsdrivende. Piskesager er vilde gynger i prishandlingen, der kan få din handel eller handel til at blive stoppet for et stort tab, lige inden du går i den rigtige retning. Det er dybest set prishandling, der bevæger sig kraftigt op og ned eller omvendt på en måde, der kan få handler til at lukke med et tab, når de skulle lukke for at vinde. Og endda at tage flere handler på én gang.\nNyheder Action Trader EA har beskyttelsesforanstaltninger på plads for at beskytte og endda drage fordel af piskesager i mange tilfælde.\nDet vigtigste aspekt er korrekt timing. Hvis du opsætter handler for tidligt, risikerer du at udløse dem, inden handlingen begynder at forårsage helt tilfældige handler. Og hvis det er for sent, risikerer du at sprænge en del af din konto fra forsinkelser og forkerte poster.\nNyheder Action Trader EA er meget specifik med tolkning af data og timing-handler for at sikre, at handler, der udløses af nyheder på det rigtige tidspunkt, og lukket på det rigtige tidspunkt for at låse overskud, undgå store tab og for at sikre kontosikkerhed. Alt gøres automatisk med hurtig og omhyggelig hastighed.\nNyheder Action Trader EA - Rentabil ekspertrådgiver til nyhedshandel\nHar du hørt om “Nyhedshandel” Før? Handel med nyhederne er en teknik til handel med aktier, valutaer og andre finansielle instrumenter på de finansielle markeder. Trading nyhedsmeddelelser kan være et vigtigt værktøj for finansielle investorer. Økonomiske nyhedsrapporter fremmer ofte stærke kortsigtede bevægelser på markederne, hvilket kan skabe handelsmuligheder for de handlende.\nNyheder Action Trader EA er en fuldt automatiseret forex trading system, der er bevist, at det fungerer i de sidste 2 år og vil fortsætte med at lykkes i mange år fremover.\nGrunden til at det har været i stand til at trives i modsætning til andre handelssystemer er fordi ...\nDet gør det IKKE brug farlige gitter eller martingale metoder.\nDet gør det IKKE handel aktivt med tendenser.\nNyheder Action Trader EA fungerer på flere valutapar (fortrinsvis AUDJPY, AUDUSD, GBPUSD, NZSDUSD, USDCAD og XAUUSD) på tværs af flere markedssessioner.\nHer er hvad du har brug for at vide om Nyheder Action Trader EA:\nDet er 100% fuldt automatiseret fra at åbne, administrere og lukke handler.\nOverholder altid de grundlæggende regler på markedet, der har konsekvent tilpasset sig siden begyndelsen af handelen.\nNybegyndervenlig og nem at installere til mennesker, der har middelmådig erfaring med teknologi.\nDenne Forex Robot blev grundigt testet ved hjælp af ægte live trading konti i Brexit perioden.\nStrategien er FIFO Overensstemmende, Ingen Afdækning, og kompatibel med alle gearingskonti.\nNyheder Action Trader EA Blev udviklet af et ekspert team af handlende, der vil se dig lykkes!\nGøre brug af Nyheder Action Trader EA og drej din investering i GOLD!\nNem penge uden nogen indsats er, hvad Nyheder Action Trader EA handler om. Efter parametrene, skalaen og grænserne for dine transaktioner er blevet leveret af dig, overtager robotten og håndterer alle transaktionerne for dig. Dette tillader dig at tage kontrol, mens du også fokuserer dine energier på andre vigtige forhold.\nI modsætning til os mennesker, Nyheder Action Trader EA er uden følelsesmæssig ustabilitet og vil kun arbejde i et fuldstændigt regnemæssigt miljø.\nNyheder Action Trader EA handler i bestemte timer, analyserer og bestemmer de kommende nyhedshændelser for de næste par timer eller dage. Derudover giver denne ekspertrådgiver dig mulighed for at handle med specificerede risici og ønskelig rentabilitet. Handelssystemet får stor fortjeneste og åbner handler næsten hver dag.\nDenne FX Robot handler på alle par. Fra vores erfaring anbefaler vi at bruge AUDJPY, AUDUSD, GBPUSD, NZSDUSD, USDCAD og XAUUSD (guld) alene.\nI medlemsområdet skal du aktivere News Action Trader-softwaren ved hjælp af knappen Aktiver nu. Dette giver dig mulighed for at indstille kontonummeret. Bare rolig, at du når som helst kan vende tilbage til siden og aktivere den igen, hvis du har brug for at skifte konti.\nStandardrisikoen er indstillet til maksimalt 1% af saldoen. Det er en konservativ værdi, det anbefales ikke at indstille større end 2% værdi for sikker stabil vækst.\nNyheder Action Trader EA - Det eneste værktøj til handel med nyheder, du har brug for for at lykkes\nDer er meget dystre risikoen for ikke med Nyheder Action Trader EA fordi skaberne af denne handelssoftware garanterer a mere end 70% succesrate og vil også give verificerede resultater.\nRefusion politik: Det er vigtigt for os, at du afgør om denne EA passer godt til dig. Derfor bad vi sælgeren om at medtage en ubetinget 30-dages pengene-tilbage-garanti af enhver grund.\nNyheder Action Trader EA er øjeblikkeligt tilgængelig på utrolig pris, dvs. kun $ 347. Så du skal ikke vente med at få fat i din kopi!\nBesøg det officielle EA-websted for Action Trader\nGuld Trader EA anmeldelse\nNyheder Action Trader\nNyheder Action Trader Review\nHandel med nyhederne\nNYHEDER AKTIONHANDLER EA - Lønnsom FOREX-EKSPERT-RÅDGIVER FOR NYTT HANDELSPRESTATION OPDATERING: + 5.3% MÅNEDSVENDIG RETUR (VIRKELIGE PENGEKONTO!) Kære kollega Forex-erhvervsdrivende, NYHEDER! News Action Trader EA Review - Ny profitabel ekspertrådgiver til nyhedshandel Få mere information og bonussioner her: https://www.bestforexeas.com/news-action-trader-ea-review/ News Action Trader EA er en meget kraftig og pålidelig FX Expert Advisor og fuldt automatiseret nyhedshandelssystem oprettet af den professionelle erhvervsdrivende Mikhail Zaprudin. Mikhail var tidligere en ingeniør, der udviklede meget pålidelige realtidshandelssystemer til kraftværker i næsten 5 år. Han udviklede adskillige ekspertrådgivere for Metatrader 4 (MT4)... Læs mere "\nNYHEDSFORHANDLING EA - ANBEFALINGER FOR AT HJÆLPE DEV UDTRÆD Kære kollega Forex-erhvervsdrivende! Følgende anbefalinger er for at hjælpe dig med at få den bedste og mest rentable oplevelse fra din brug af denne software og handel med Forex generelt. Få mere information om News Action Trader EA her: https://www.bestforexeas.com/news-action-trader-ea-review/ Overvej venligst at følge disse anbefalinger, da vi har gennemgået dem og brugt dem i årevis med succes inklusive andre hundreder af andre forhandlere, vi samarbejder med. 1) Hvilken Forex Broker skal du bruge? ECN / NDD-konto med kommissioner anbefales, f.eks. IC-markeder Få mere information her: https://www.bestforexeas.com/ic-markets-review/ Efter tilmelding til en af... Læs mere "