Fordi tør hud kan hjælpes Fedtcremer - PDF\nDownload "Fordi tør hud kan hjælpes Fedtcremer"\n1 Fordi tør hud kan hjælpes Fedtcremer\n2 Indhold Hvad er tør hud Fedtprocenter i hudplejeprodukter Hvordan virker fedtcremer Valg af fedtcremer Specielle problemer med tør hud Tørre hænder Tørre fødder Tørre øjenomgivelse Hvad er tør hud? Når huden mangler fedt og vand/fugt, bliver den tør, skællende og ofte kløende. Mange kender til at have tør hud, og specielt om vinteren, hvor luftfugtigheden falder, er huden særlig udsat. Huden bliver som regel også mere tør med alderen, og også hudsygdomme samt medicin kan være årsag til, at huden bliver tør og skællende. Når du smører fed creme på din hud, trænger fedtstofferne ned i huden og lægger en barriere, så fugten kan holdes i huden, og du undgår beskadiget eller irriteret hud.\n3 Fedtindholdet i forskellige hudplejeprodukter Fedtcreme består primært af fedtstof, men også af vand, fugtbindende ingredienser og andre ingredienser, der bl.a. sørger for at fedt og vand emulgerer (således at cremen ikke skiller ). Salve/olie 100% FEDT Hvis man har tør hud, anbefales det at man smører sig med en fed creme. Fedtcreme 70% FEDT Selvom fedtcreme er den cremetype, der sidder længst på huden, vil den i løbet af 6-8 timer være delvis væk. Specielt hvis huden har været udsat for vand, sæbe, slid eller kulde. Det vil selvfølgelig være meget individuelt, men to gange indsmøring om dagen vil være nok for de fleste med tør hud. Generelt kan det siges, at jo lavere fedtindhold der er i cremen, jo oftere opstår behovet for indsmøring. På billedet kan det aflæses, hvor på fedtskalaen de mest anvendte typer produkter til hudpleje ligger. Der er glidende overgange mellem de forskellige kategorier Creme Lotion 25-50% FEDT 10-18% FEDT\n4 Hvordan virker fedtcremer Når huden er tør, mangler hudcellerne det gode fedt til at holde dem klistret sammen. Man kan sige, at huden er blevet utæt, og vandet fra huden har derved let ved at fordampe. Derfor udtørrer huden. Fedtcremen lægger sig mellem hudcellerne og gør huden tæt igen. De fugtbevarende stoffer i fedtcremen går dybere ned i huden, lægger en barriere, og binder det vand der er i huden, dvs holder på fugten i huden. Begge dele er med til at huden plejes og heles. Fedtcremer kan bruges over hele kroppen, når man har tør hud. På trods af det høje fedtindhold er Decubal s fedtcremer lette at smøre ind i huden. Vidste du at... fedtstoffet i fedtcremen hæmmer vandfordampning og virker plejende. fugtbindere i fedtcremen sørger for at binde vandet i huden, og lindrer irritation. HUSK AT FOREBYGGE! Daglig pleje af den tørre hud forhindrer yderligere udtørring, revner og eventuelle infektioner i en skadet hud. For mange vil en mindre fed creme til ansigtet være bedre egnet. Prøv Decubal face vital cream, 18% fedtindhold\n5 Valg af fedtcremer Decubal lipid cream, 70 % fedtindhold Til ekstra tør og udsat hud Decubal repair cream, 70 % fedtindhold Når skaden er sket Decubal lips & dry spots balm, 99 % fedtindhold Pleje og genopbygning af mindre hudområder Læs mere om Decubal lipid cream Decubal repair cream Decubal lips & dry spots balm\n6 Decubal lipid cream Til ekstra tør og udsat hud Decubal lipid cream, 70% fedtindhold Beskytter huden mod udtørring og fugttab, og forbedrer hudbarrieren. Fedtcremen er vandbaseret og tillader derfor huden at ånde. HUSK! Forebyg frostkinderne hos børnene, og smør lipid cream på kinderne, inden de skal ud i blæst eller kulde. Fedtindhold 70% Lipid cream indeholder enkle, sikre ingredienser, er dermatologisk testet og Astma-Allergimærket, så risikoen for allergi er minimeret. Trods det høje fedtindhold trænger fedtcremen hurtigt ind. Lipid cream anbefales til den daglige pleje og forebyggelse - og til hele kroppen. Derfor fås lipid cream både i tuber med 100 ml og 200 ml samt i pumpebeholder med 500 ml.\n7 Decubal repair cream Decubal repair cream, 70% fedtindhold Fugtgivende og genopbyggende fedtcreme. Indeholder hudidentisk ceramideblanding og B3-vitamin, der genopbygger og aktiverer hudens egen produktion af de fedtstoffer, som den tørre hud mangler. Uden konserveringsmidler. Anvendes til meget tørre hudområder eller sprækket hud på f.eks: Albuer Fødder/hæle Hænder Knæ Brug Repair cream til huden er helet igen, og forebyg herefter med f.eks Decubal lipid cream Fedtindhold 70% Når skaden er sket\n8 Decubal lips & dry spots balm Pleje og genopbygning af mindre hudområder Fedtindhold 99% Decubal lips & dry spots balm, 99% fedtindhold Målrettet og effektiv hjælp til pleje af tør og skadet hud: Læber Flossede neglebånd Hvide knoer Smårifter og mindre revner i huden Albuer Salven bruges lige dér, hvor problemet er eller opstår. Plejer, genopbygger og heler effektivt huden. Uden konserveringsmidler. TIPS! Brug Decubal lips & dry spots balm under din læbestift. Forebyg ved at smøre de tørre læber inden du går ud i blæst, sol eller kulde.\n9 Tørre hænder Tips Hvis din hud på hænderne er tør og skællende, er det en god idé straks at få smurt dem med en fedtcreme, der plejer og blødgør huden. Ubehandlet, kan tørheden udvikle sig til revner og sår. Specielt håndryg, fingerspidser og neglerandene er udsatte steder. Smør fedtcremen godt ind i huden. Gerne flere gange om dagen. Vi anbefaler: Decubal lipid cream, 70% fedtindhold, forebyggende Decubal repair cream 70% fedtindhold, forebyggende, genopbyggende og helende Decubal lips & dry spots balm, 99% fedtindhold Plejende og genopbyggende til mindre hudområder Smør et tykt lag fedtcreme på hænderne og tag et par bomuldshandsker på. Lad det sidde natten over. Det giver meget fedt og fugt til huden. Opleves fedtcremen for fedtet om dagen på jobbet, så brug alternativt en mindre fed creme som f.eks. Decubal hand cream, 37% fedtindhold. Husk at tage varme handsker når det er koldt udenfor.\n10 Tips Hvis fødderne klør kan Decubal anti-itch gel virke kølende og kløestillende. Brug Decubal foot cream, 37% fedtindhold til daglig fodpleje, hvis fedtcremen om dagen føles fedtet på dine fødder. Skift fodtøj hvis fødderne bliver varme og fugtige. Hvis skoen klemmer, kan der dannes hård hud, der lettere revner. Tørre fødder Tørre fødder kan klø så intenst at det forstyrrer nattesøvnen, og revner i hælene gør ofte så ondt, at man bliver mindet om det hele tiden. For nogen tager det lysten fra den lange gåtur eller til at dyrke sport. Daglig indsmøring i fedtcreme vil blødgøre, forebygge og pleje huden, og er skaden sket kan man anvende repair cream, så huden hurtigere heler op. Fodpleje Fodbad et par gange om ugen kan blødgøre den hårde hud. Vask fødderne med vaskeolie, den udtørrer mindre end sæbe. Anvend f.eks Decubal shower & bath oil, 47% fedtindhold. Lad fødderne hvile i fodbadet i ca. 10 minutter Frotter fødderne godt og fil den hårde hud af Massér fødderne med fedtcreme Smør en ekstra gang inden sovetid og tag en bomuldssok på natten over\n11 Tør, rød, skællende hud om øjnene Mange med tør hud,og specielt dem med atopisk eksem, kender til i perioder at have meget irriteret og tør hud omkring øjnene. Ud over at det kan klø og svie, kan det påvirke livskvaliteten, når den 5. kollega spørger om man er ked af det, eller om man ikke har sovet nok. Øjenlåg og huden omkring øjnene er meget tynd og hæver let, når man gnider og klør sig i øjnene. En fedtcreme kan hjælpe med til at holde huden smidig, hel og mindre skællende. Brug dagligt: Decubal Eye Cream, fedtindhold 22% For ekstra pleje: Til natten kan du anvende Decubal lipid cream, 70% fedtindhold. Tips Stil din øjencreme i køleskabet. Når cremen bliver påført kold, trækker blodkarrene sig sammen og hævelser forsvinder. Smør din øjencreme på med spidsen af ringfingeren, så undgår du at trykke for hårdt. Gem øjen-make up til festlige lejligheder. En kølig gelemaske på øjenomgivelserne kan lindre kløe og svie. Prøv Decubal anti-itch gel\n12 Forebyg hver dag tør og irriteret hud Drop de lange og meget varme bade Spar på sæbe og shampoo, og erstat sæben med Decubal shower & bath oil, 47% fedtindhold Smør fedtcreme ind i huden lige efter badet og efter behov Begræns solbadning Beskyt hænderne ved vådt arbejde med fedtcreme og beskyttelseshandsker Tag varme handsker på inden du går ud i kulde og blæst Drik nok vand HUSK Smør huden med fedtcreme inden den udsættes for blæst og kulde - det gælder også børnene s hud sA5L Plejeprogram HÅNDEKSEM.indd 1 15/10/ Find mere information på Samt i Decubal s andre pjecer: Ansigt, Børn, Håndeksem, Hårbund, Hænder, Fødder, Krop m.fl.


Herlufsholm Fantasy Bogmesse udskriver novellekonkurrence | Furesø Bibliotek og Borgerservice\nI 2012 blev Herlufsholm Fantasy Bogmesse for første gang afholdt på Herlufsholm Kostskole. Det blev så stor en succes, at arrangementet er blevet en fast tilbagevendende begivenhed. Bogmessen afholdes i efterårsferien, nemlig fredag og lørdag den 19.-20.oktober. Her er der mulighed for at møde de mest populære forfattere inden for fantasy genren, landets bogforlag vil være repræsenteret med gode tilbud, diverse rollespilsforeninger vil lave events og meget, meget mere.\nForud for bogmessen udskrives en novellekonkurrence, hvor børn og unge har mulighed for at indsende deres egen fantasynovelle. Konkurrencedeltagerne inddeles i tre alderskategorier, og de bedste noveller inden for hver kategori går videre til hovedkonkurrencen, hvor en jury bestående af de tre forfattere Nicole Boyle Rødtnes, Michael Kamp og Nanna Foss vil udvælge de endelige vindere. De tre kategorier er opdelt efter alder. Der er en kategori for de 10-12 årige, en for 13-15 årige og en for de 16-18-årige.\nVejen til finalen går gennem tre runder: Første runde er lokal. Den lokale vinder i hver kategori går videre til anden runde, som er regional. Vinderen af den regionale runde går til den sidste runde, som er den landsdækkende finale. Vinderne i finalen får direkte besked senest den 12 oktober. Offentliggørelsen af vinderne og præmieoverrækkelsen finder sted den 20. oktober på Herlufsholm Fantasy Bogmesse.\nDer er flotte præmier at vinde.\nAlle andenpladser vinder et gavekort til Bog & Idé, sponsoreret af Langes Bog og Idé i Næstved, mens første præmien i hver kategori i år er en tur til Warner Bros Studio i London incl. rejsegavekort til fly. Vinderne af første præmierne får deres noveller udgivet af Tellerup på bibzone.dk samt en illustration af grafiker Danielle Finnster.\nLæs meget mere om hvordan du deltager i folderen, der er link til herunder eller skriv til fbb@furesoe.dk, hvis du har lyst til at deltage. Sidste frist for indsendelse af bidrag er fredag den 14. september.


Min datters hår vokser ikke. om småbørn\nSite map Vækstforstyrrelser Se hele Helens bogserie. Din e-mail adresse bliver hos os. Tusind tak for jeres svar Iiih må nok indse tålmodigheden er den eneste vej frem. Kære Helen.\nMIN DATTERS HÅR VOKSER IKKE - hvad er frihed. Hvornår får min datter noget hår på hovedet (to år)?\nMin datters hår vokser ikke, hvad er psyllium Opret dig som bruger eller log ind for at deltage i debatten.\nNu starter madkampen! Og med dit massive søvnunderskud kan den måske virke lidt uoverskuelig  men husk! 3. mar Hej Helen Jeg skriver til dig, da min datter har meget tyndt og tjavset hår, der næsten ikke vokser. Hun bliver snart 5 år. Hej piger Min datter er halvandet år nu, men har stadig ikke et tæt langt hår. datter. Hun var først tæt på 2 år, da hendes hår virkelig begyndte at vokse stærkt. Jeg skriver til dig, da min datter har meget tyndt og tjavset hår, der næsten ikke vokser. Hun bliver snart 5 år, og hun har faktisk altid haft meget tyndt hår. Hun er nu kommet i en alder, hvor hun spørger mig om, hvornår hun får langt hår som de andre piger i børnehaven. min bliver 2 i april og har sgu heller ikke meget hår i toppen. DEt i nakke er vokset lidt og har klippet det op så det der vokser meget langsomt kan komme med ned så det ikke bliver klamt tyndt og tjavset. Men kan vist ikke samle håret i nogen hestehale desværre:)Men havde selv meget tjavset hår som lille og det er meget tykt nu. billig ski jakke Jeg er blevet mor. Jeg har ansvaret for en lille dejlig pige.\nNår de er spædbørn, er det ikke unormalt at have meget lidt hår, men før du ved Alle børns hår vokser forskelligt, og du har intet andet valg end at vente og se. 8. maj Hun fortalte, at hun som lille led af en sygdom, der gjorde, at hendes hår holdt op med at vokse. For at hun ikke skulle komme til at ligne en. De børn, der ikke er vokset op i normalområdet ved års alderen, vokser kun sjældent op til Vækst kan ikke vurderes på en enkelt højde og vægt-måling. 8. sep Min datter bliver snart 4 år. Hendes hår er mildest talt noget rod. Det har hvirvler mærkelige steder, det er ikke lige langt, det er tyndt og det er. Svaret på dette spørgsmål er ikke enkelt, da børn er forskellige og dermed også barbere dit barns hår af, hvis du vil have større chance for, at han/hun vokser op og Min veninde er uhelbredelig syg af kræft i hjernen (bare 31 år gammel). Tykt hår Du har måske hørt nogen sige, at du blot skal barbere dit barns hår af, hvis du vil have større chance for, at han/hun vokser op og får tykt og lækkert hår. Dette passer ikke som sådan. Håret bliver mere jævnt efter en tur med barbermaskinen, men tykkere bliver det ikke.\nMIN DATTERS HÅR VOKSER IKKE - job pædagog vuggestue. Hvornår får min datter noget hår på hovedet (to år)?\nMin datter bliver to år i morgen, og det glæder jeg mig rigtigt meget til. Meeeen, hun har altså stadig ikke meget hår i toppen. Hun er aldrig blevet klippet eftersom det ikke har været nødvendigt , og hun har da også fået lidt mere hår end da hun blev født. Hun har knapt nok hår til at jeg kan lave et "springvand" på toppen, hvor det ellers er der, hun har mest hår. Jeg har ellers glædet mig sådan til at sætte hår på hende har købt alverdens hårting , men snøft, det bliver nok ikke lige foreløbig. Alle de andre børn i mødregruppen også drengene er blevet klippet flere gange.\nAndre hvis børn har været længe om at få langt hår min datters hår vokser ikke Min niece er 2½ år og har næsten ikke hår på hovedet. Det er kun 'baby'-dun. Anmeld. oktober Morgensol. Begge mine piger var læææænge om at få hår, Bella som er 4 1/2 nu, var stort set skaldet til hun blev 2. Først da hun blev 3 kom der rigtig fart på. Nu har hun langt lækkert hår . Prøv at flette hendes pandehår i franske fletninger- en på hver side,det holder ihvertfald min datters hår væk fra ansigtet en hel dag. Med tiden holder hun op med at hive elastikkerne ud, så derfor lad være med at få hende klippet hvis det er ikke det du vil. Det jeg mener er- gør det du syntes er rigtigt og ikke dem som syntes at børn skal ikke have langt hår.\nmar Ja, jeg ved godt at Caroline ikke har den største hårpragt, og hun har Min datter var nærmest skaldet til hun blev 1, men langsomt kom Jeg har hørt fra min frisør at det er en skrøne, at det nye hår der vokser ud skulle. nov Min datter bliver to år i morgen, og det glæder jeg mig rigtigt meget til Meeeen, hun har altså stadig ikke Meeeen, hun har altså stadig ikke meget hår i toppen. Jeg selv har ret tykt hår, og det vokser også pænt hurtigt. Hår vokser jo, det bliver langt igen. Min første datter blev født med så meget hår at det allerede der kunne komme i rottehaller: D hun er Meeen elsker bare det lidt krøller babyhår, der ikke er tungt og ja problemet er, at hun hiver aaaalt ud.\nSandt og falsk om børnehår hunde til nyt hjem\n8. maj Hun fortalte, at hun som lille led af en sygdom, der gjorde, at hendes hår holdt op med at vokse. For at hun ikke skulle komme til at ligne en. 8. sep Min datter bliver snart 4 år. Hendes hår er mildest talt noget rod. Det har hvirvler mærkelige steder, det er ikke lige langt, det er tyndt og det er. 3. mar Hej Helen Jeg skriver til dig, da min datter har meget tyndt og tjavset hår, der næsten ikke vokser. Hun bliver snart 5 år. Hvorfor er min datters hår falder ud? Ved hjælp af hår bånd, der ikke har metalclips eller anden måde for at blive fanget i håret kan også hjælpe. som hår normalt vokser og falder ud i tre -måneders cyklusser. Overdreven stress i dit daglige liv kan forårsage håraffald og bryde.\nMin datters hår vokser ikke, den grå heks Opret dig som bruger eller log ind for at deltage i debatten.\nDin søgning gav:. Ny bruger Vokser kode? Ja, jeg datters godt at Caroline ikke har den største hår, og hun har noget ikke meget fint og tyndt hår, som lige nu har noget den længde, hvor det min står lige op i luften Vækstforstyrrelse er, når et barn afviger fra vækstmønsteret for normale børn. Her tænkes specielt på tilvæksten i højden. Det er vigtigt at huske på, at ikke to børn er ens, og at det normale har vide grænser.\nSå jeg elsker min naturlige hårfarve, og farver ikke mit hår. Og jeg vil heller ikke farve det, når jeg, om sikkert ikke så mange år, begynder at få grå hår. At få grå hår er en del af at blive ældre – så hvilket signal vil det sende, hvis jeg hellere vil have hår som en på 20 når jeg er 60? At det ikke . 4/6/ · Tog billeder af hende, som hun stod nøgen, nedbrudt og forulempet med sænket hoved og udspilet numse med min hvide sperm der langsomt gled ud af hende. Ved ikke hvorfor jeg tog de billeder. Der er så meget der er uklart. Så mere tumlede end gik jeg op af trappen med flasken i hånden for at skylle min datters numse af min pik under bruseren/5(80). De kræver de ressourcer, jeg har, og det ville være for meget for mig at skulle gabe over mere. Kærligheden vokser med hvert barn, det er der ingen tvivl om. Vores hjerter deles ikke i mindre stykker, men multipliceres derimod, når udvider vores familie – og alligevel skal jeg ikke have flere børn. Min datters ven ville have mig (Sex i familien - Nær JOHH, afbrød Joan, kom nu mor, den chance får du nok ikke igen. Min puls bankede og jeg kunne mærke min fisse var blevet rigtig fugtig. Jeg lukkede døren bag mig og gik over mod dem, og Allan kiggede frækt på mig, og jeg forsøgte at slå blikket ned, men jeg kunne ikke lade være. Relaterede\nTips, tricks og råd om dit barns hårpleje Tøj - Grundudstyr\nAnterior: « « Bælte med h\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Min datters hår vokser ikke teckl.ahillhqms.se


Køb Kay Bojesen Ravn online [Se bedste tilbud] - Fruea\nRito.dk er aktuelt imellem de mest benyttede online webshops der sælger kreative produkter. Deres udvalg indbefatter ca. 15000 varer fra en række mærker. Netshoppens Trustpilot-score på 9,8 af 10 tilkendegiver utrolig kundetilfredshed. Tallet er baseret på 4008 vurderinger, hvoraf 3827 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 35104 mennesker tilhængere af Rito.dk, og herpå har butikken modtaget 597 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,8 af 5, som ligeledes er vældig imponerende.\nHobbyshoppen.dk er pt. imellem de mest benyttede internet foretagender med kreative produkter. Forretningens sortiment favner omtrent 250 produkter fra diverse brands. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 ud af 10 viser enorm kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 70 evalueringer, hvoraf 63 af disse giver topkarakter. På Facebook er 5224 personer tilhængere af Hobbyshoppen.dk, og her har netbutikken modtaget 86 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,5 af 5, som ligeledes er yderst imponerende.\nSymaskineTorvet.dk er pt. en af de mest benyttede internet forhandlere inden for kreative produkter. Virksomhedens udvalg rummer på den anden side af 800 varer fra flere producenter. Firmaets Trustpilot-evaluering på 9,8 af 10 demonstrerer stærk kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1353 ratings, hvoraf 1255 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4398 personer fans af SymaskineTorvet.dk, og herpå har butikken modtaget 42 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,9 af 5, som også er utrolig godt.\nCCHobby.dk er nu en af de største e-handler der sælger kreative produkter. Netshoppens udvalg spænder over på den anden side af 10000 produkter fra en række mærker. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 7,3 ud af 10 demonstrerer god kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 599 anmeldelser, hvoraf 383 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 28853 personer tilhængere af CCHobby.dk, og herpå har virksomheden modtaget 159 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,6 af 5, som tillige er meget overlegent.\nHobbii.dk er nu en af de førende internet webshops inden for kreative produkter. Webshoppens sortiment rummer på den anden side af 9000 produkter fra forskellige producenter. Butikkens Trustpilot-evaluering på 9,8 af 10 tilkendegiver stor tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 1952 ratings, hvoraf 1815 af disse giver topkarakter. På Facebook er 65783 brugere tilhængere af Hobbii.dk, og her har forretningen modtaget 1042 bedømmelser med en middel vurdering på 4,8 ud af 5, hvilket ligeså er virkelig overlegent.\nKay Bojesen Ravn shoppes på internettet\nFlere internet foretagender yder i vore dage en række forskellige former for levering. En sikker vinder er lige nu at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv kan hente din pakke når der er tid til det. Den er nemlig rigtig fremkommelig, samt tit derudover den billigste leveringsmodel.\nDu bør på samme måde foretrække at bestille varerne til levering til din bopæl eller til hvor du arbejder. Leveringsformen er af og til en kende mindre prisbillig, men tillige ualmindeligt let. Den billigste leveringstype af kay bojesen ravn kan ikke modsiges at være selv at hente varerne, hvilket står og falder med at du lever tæt på kay bojesen ravn internet forhandlerens adresse.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig usædvanlig relevant såfremt vi absolut skal bruge produktet med det samme, og derfor er det sandelig relevant at man ser det estimerede leveringstidspunkt ved den relevante vare.\nEn række kay bojesen ravn online webshops garanterer muligheden for dag-til-dag levering på deres favorit varenumre, som dog er betinget af at ordren gennemføres forinden et konkret tidspunkt, så de højst sandsynligt kan nå at få kay bojesen ravn på posthuset inden de lageransatte holder fyraften.\nNogle internet foretagender sikrer gratis fragt, men i de fleste tilfælde er det kun gældende hvis du shopper for et konkret beløb. Alternativt skal man udvælge den prisbilligste form for fragt, som typisk – om du befinder sig i Aalborg, Frederikssund eller Billund – vil blive at få kørt varerne til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være ultra smertefrit for almindelige dødelige at prissammenligne på kay bojesen ravn fra flere e-handler, og derfor har de fleste internet selskaber i Danmark set sig nødsaget til at nedskære priserne på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, samt til kvinder og mænd – voldsomt, og endda nogle gange garantere gebyrfri levering.\nDog kan det imidlertid vise sig fordelagtigt at analysere nogle forskellige forretninger på nettet efter kay bojesen ravn rabatkoder forinden du shopper, så du ikke er i tvivl om at skaffe sig den billigste pris.\nDu må imidlertid huske på, at når en internet butik afsætter kay bojesen ravn til en pris som er besynderligt gunstig, bør det ofte være et bevis på en bedragerisk online forretning. Kortbetalinger er i hvert fald inkluderet i en lovbestemmelse, som sikrer køber overfor bedrageriske online virksomheder.\nVi anbefaler generelt betalinger med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du vælge et tilbud fra eksempelvis ViaBill, når du agter at afbetale prisen over et længere tidsrum.\nFør nogen køber kay bojesen ravn på en e-shop kan man når alt kommer til alt gennemlæse butikkens vilkår, det er dog ofte ikke videre interessant.\nEt alternativ er at tjekke om internet virksomheden er medlem af e-mærket, fordi det generelt er en erklæring om at webshoppen opererer i overensstemmelse med den officielle danske lovgivning, udover at online butikken tit evalueres af specialister som mestrer lovene på området. Desuden får du mulighed for at få hjælp, såfremt du bliver udsat for vanskeligheder i forbindelse med din bestilling.\nUdover dette er det prisværdigt at du er hensynstagende til de mest aktuelle vilkår der kan have indflydelse på købet, til eksempel hvilken returret på kay bojesen ravn online butikken tilbyder. I den relation er det ydermere essesentielt, at man når som helst beholder sin faktura, således man altid vil kunne bevidne sin shopping, uden hensyn til om man er på udkig efter produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot frembringer stort set stabile løsninger til at dechifrere flere eksisterende forbrugeres bedømmelser og derved anbefaler vi, at du beser webshoppens kay bojesen ravn bedømmelser forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook frembyder lige så vel egentlig nyttige muligheder for at få indsigt i online webshoppens troværdighed. Tilmed ses en række online firmaer hvor folk kan offentliggøre en kritik af ordreforløbet, som ydermere må drages fordel af til at få et indblik i hvor glade kunderne er.\nDenne side er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi arbejder sammen med en mængde online firmaer og publicerer firmaernes varer, og indkasserer provision under forudsætning af at en af de besøgende på vores hjemmeside fuldfører en handel.\nViden angående kay bojesen ravn og webshops vedligeholdes ofte, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for justeringer der er lavet siden vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


ES20 udendørs højttalere er konstrueret til at modstå ekstreme forskelle i fugtighed og temperatur og er det perfekte valg til din have, gårdhave eller terrasse\nPå trods af deres kompakte størrelse leverer de god bas takket være et portet kabinetdesign og en finjusteret 5,25” mellembasdriver. Diskant håndteres af en 1” aluminium dome-diskanthøjttaler for den skarpeste ydeevne og en udtryksfuld lyd.\nCrossover: 65 – 20,000 Hz\nAnbefalet effekt, nominel: 10-100 Watt\nSignal-til-støj-forhold: 88 dB\nDimensioner, produkt (BxDxH): 27,3 x 17,2 x 16,5 cm.\nNettovægt: 2,5 kg.\nCB-ES20-WH: Cambridge Audio ES20 Udendørs højttaler, hvid, 1 par


Abstract I dette projekt bliver der foretaget en kritisk argumentationsanalyse af Michael Sandels bog The Case Against Perfection - Ethics in the Age - PDF\nAbstract I dette projekt bliver der foretaget en kritisk argumentationsanalyse af Michael Sandels bog The Case Against Perfection - Ethics in the Age\nDownload "Abstract I dette projekt bliver der foretaget en kritisk argumentationsanalyse af Michael Sandels bog The Case Against Perfection - Ethics in the Age"\n1 Abstract I dette projekt bliver der foretaget en kritisk argumentationsanalyse af Michael Sandels bog The Case Against Perfection - Ethics in the Age of Genetic Engineering og Jürgen Habermas bog Den Menneskelige Naturs Fremtid - på vej mod en liberal eugenik?. Der bliver i projektet udledt, rekonstrueret og analyseret argumenter imod genetisk forbedring fra bøgerne. Der bliver i analysen anvendt teoretikerne Kahane, Bostrom og Roache samt argumenter fra den transhumanistiske bevægelse for at få et kritisk perspektiv på Sandels og Habermas argumenter. I denne sammenhæng vurderes de empiriske præmissers sandhedsværdi og de normative præmissers konsekvenser. Projektet konkluderer at deres argumentation ikke er succesfuld og finder i disse bøger ingen overbevisende argumenter imod genetisk forbedring af mennesker. 1\n2 Indholdsfortegnelse PROBLEMFELT 3 PROBLEMFORMULERING 5 PROBLEMAFGRÆNSNING 5 METODE 6 KRITIKERE 6 ARGUMENTATIONSANALYSE 7 SANDELS THE CASE AGAINST PERFECTION 13 GAVEARGUMENTET 14 ANSVARSARGUMENTET 17 ÅBENHEDSARGUMENTET 19 VÅBENKAPLØBSANALOGIEN 22 SOLIDARITETSARGUMENTET 25 ULIGHEDSARGUMENTET 28 FOLKESKOLEANALOGIEN 29 DELKONKLUSION 32 HABERMAS DEN MENNESKELIGE NATURS FREMTID 33 OBEJKTIVISERING AF MENNESKER 33 LIVSPLAN OG SELVFORSTÅELSE 39 ASYMMETRISKE FORHOLD 42 FORVENTNINGER 44 DELKONKLUSION 47 KONKLUSION 48 LITTERATURLISTE 49 2\n3 Problemfelt I 1978 blev Louise Joy Brown født som den første, som var blevet undfanget udenfor en kvindes krop. I dag findes der fertilitetsklinikker i hele verden og muligheden for at selektere i menneskelige celler, har fået revolutionerende betydning. Vi har i dag muligheden for at reproducere os, uanset om vi er fertile eller ej. Siden Louise Joy Brown, er vi kommet endnu længere med udviklingen af prænatale teknologier. (etiskraad.dk, 1) I 2004 blev der fastlagt nye retningslinjer for vejledningen om prænatal information. En af hovedændringerne var at tilbyde den gravide en undersøgelse, som blandt andet belyser sandsynligheden for, at hun føder et barn med Downs syndrom. Undersøgelsens formål er at påvise eller udelukke alvorlige sygdomme eller handicap hos fostret og herunder at afklare og optimere behandlingsmulighederne. Ved indførelsen af disse nye retningslinjer kombineres de reproduktive og genetiske teknologier og vi ser altså at når enhver kvinde, som beslutter sig for at få foretaget en abort på baggrund af resultaterne for undersøgelsen, også foretager et fravalg af bestemte gener hos fosteret. Teknologien tillader altså kvinder i dag at foretage et bevidst valg for hendes eventuelt kommende barn. (sst.dk) Genetik, it og medicin tilhører i dag områder af den teknologi, der i stigende grad træder ind i kroppen og den teknologiske udvikling foregår i dag med en tiltagende progression. Da vi i dag anvender prænatal diagnostik hos mennesker og vi hos andre dyr og planter kan manipulere i generne, ser vi det derfor som en nærtstående mulighed at vi i en ikke så fjern fremtid, kan manipulere med generne i embryoner. Et embryon skal i denne opgave forstås som betegnelsen for et menneskeligt foster indtil den tredje måned af graviditeten. Det kan virke som ren science fiction at vi vil kunne ændre et barns gener, men i takt med den hastige teknologiske udvikling, mener vi at vi før eller siden vil blive konfronteret med muligheden for genetiske forbedringer. Mennesket har gennem historien prøvet at udvikle og forbedre omgivelserne omkring dem. Disse ændringer har igennem tiden tvunget individet til at tilpasse sig og orientere sig derefter. Det samme gør sig gældende for nye teknologier og muligheden for genetisk forbedring vil øge muligheden for at præge 3\n4 menneskekroppen. Dette leder dog hen mod en række moralske spørgsmål, omhandlende forsvarligheden af forbedringsteknologier, som vi i projektet ønsker at undersøge. Mennesket udfordres i dag til at revurdere og definere sig ud fra en verden som er i konstant forandring. Er det at fortrække at blive i nutidens velkendte forhold, eller skal vi imødekomme menneskets kontinuerlige nyskabelser? Forbedringer af mennesket vækker spørgsmål om definitionen af grænsen mellem menneske og maskine, mellem det subjektive og det objektive. Spørgsmål som har ledt til et nyt begreb kaldet liberal eugenik, et begreb som kunne lede tankerne hen på sterilisering og menneskeavl. Dette begreb dækker dog over en mere human og frivillig tilgang til eugenik, hvor mennesker frit skal kunne vælge om de vil benytte sig af de nye teknologier, og genetisk forbedre deres eget barn, hvis de ønsker dette. For at belyse nogle af de moralske spørgsmål omhandlende forbedringsteknologien, vil vi i projektet tage udgangspunkt i Jürgen Habermas og Michael J. Sandels argumenter imod denne udvikling. Da både Habermas og Sandel i opgaven vil blive anvendt, til at belyse den kritiske vinkel på denne teknologiske udvikling, har vi også valgt at anvende nogle teoretikere med en mere positiv vinkel på forbedringsteknologi. Dette har vi valgt, for at være i stand til at lave en kritisk og dybdegående diskussion af de fremsatte argumenter. Blandt fortalerne for den nye teknologi, er en bevægelse, som er opstået i løbet af de sidste par årtier kaldet transhumanisme. Transhumanismen definerer sig selv således: Transhumanism is a class of philosophies of life that seek the continuation and acceleration of the evolution of intelligent life beyond its currently human form and human limitations by means of science and technology, guided by lifepromoting principles and values. (humanityplus.org, 1) Transhumanisterne går grundlæggende ind for teknologi, der forbedrer mennesket, for så vidt det er sikkert og frivilligt for alle at deltage. Dette indbefatter også genetisk forbedring. Transhumanisterne er en af de fortalere for genetisk forbedring vi i projektet vil benytte til at belyse og diskutere Habermas 4\n5 og Sandels argumenter. Vi finder det interessant at undersøge denne nye mulighedshorisont og vi vil derfor ud fra dette fremtidsscenarie om genetiske forbedringer klarlægge og diskutere nogle af de etiske problematikker, som menes at kunne have fundamentale konsekvenser for mennesket og dets selvforståelse. Med udgangspunkt i problematikken om genetiske forbedringer, vil vi gennem en argumentationsanalyse redegøre for og diskutere nogle af de centrale argumenter imod brug af genetiske teknologier, som kan fremme og forbedre mennesket. Problemformulering Igennem en kritisk analyse af Habermas og Sandels argumentation imod genetiske forbedringer vil vi diskutere om det er etisk forsvarligt at anvende disse forbedringer. Problemafgrænsning Vi har i projektet valgt ikke at beskæftige os med etikken bag genetisk terapi eller selektion. Hovedvægten vil derimod ligge på etikken bag forbedring af embryoner, i vores tilfælde, forældre der forbedrer deres kommendes barns gener. Vi vil ikke beskæftige os med klassisk eugenik, men derimod vil vil kun fokusere på hvad Habermas og Sandel kalder liberal eugenik. Da der her er tale om en argumentationsanalyse vil vi hovedsageligt forholde os til de argumenter som Habermas og Sandel præsenterer i den udvalgte litteratur. 5\n6 Metode Dette afsnit har til formål at indføre læseren i de metodiske overvejelser vi har haft i forbindelse med projektet. Vi vil i følgende afsnit klargøre hvad et argument er, hvordan det kan opbygges og analyseres. Vi har i vores argumentationsanalyse ønsket at tydeliggøre de krav, der stilles til argumenter for at vurdere deres styrker og svagheder. Vi har valgt at anvende logisk og etisk argumentationsteori fra henholdsvis Derfor af Collin et al. (1987) og Ethical Reasoning af Anne Thomson (1999). Vi vil endvidere i dette afsnit belyse vores refleksioner omkring vores valg af teorier og deres anvendelse i projektet. Herved vil vi forsøge at synliggøre den ramme, projektets problemstilling er blevet behandlet indenfor. Kritikere Vi har i projektet valgt at tage udgangspunkt i Michael J. Sandels og Jürgen Habermas etiske overvejelser omkring genetisk forbedring. Vores målsætning har været at vurdere styrkerne og svaghederne ved argumenterne og dermed øge gennemsigtigheden i diskussionen om genetisk forbedring. Vi har i projektet valgt at anvende transhumanismen, Guy Kahane, Nick Bostrom og Rebecca Roache som kritikere af Sandels og Habermas argumentation imod genetisk forbedring. Dette mener vi er medvirkende til en bredere og mere dybdegående diskussion af de fremsatte problemstillinger. Vores analyse er centreret omkring Habermas og Sandels argumenter imod genetiske forbedringer og vi vil derfor i nedenstående kort præsentere og beskrive, hvorfor vi finder disse relevante for vores opgave. Habermas Jürgen Habermas blev født i 1929 i Düsseldorf, og læste filosofi i Göttingen, Zurich og Bonn. Habermas er en af de mest ansete og læste socialteoretikere siden anden verdenskrig. Hans teorier har påvirket sociologi, filosofi, politik, jura og kulturstudier. Udover sine vidtrækkende akademiske udgivelser er Habermas en af de fremmeste intellektuelle debattører i Europa i dag. (Finlayson, 2005) For at belyse nogle af de centrale etiske argumenter imod genetiske forbedringer, har vi valgt at anvende bogen Den Menneskelige Naturs Fremtid - 6\n7 på vej mod en liberal eugenik? af Habermas. Da Habermas i sin bog berører nogle af de moralske og etiske spørgsmål, der er opstået som følge af den progressive udvikling i genetik finder vi ham derfor som et oplagt valg til vores argumentationsanalyse. Sandel Michael J. Sandel er født i 1953 og fik sin doktorgrad i filosofi på University of Oxford i Han er nu ved Harvard University, hvor han har undervist i politisk filosofi siden Fra 2002 til 2005 var han med i The President s council on Bioethics, hvor han var med til at undersøge de etiske implikationer af nye biomedicinale teknologier. (gov.harvard.edu & newstatesman.com) Vi finder Sandel anvendelig til at belyse vores problemstilling, da han i sin bog fokusere på nogle af de moralske spørgsmål, som opstår ved udsigten til at perfektionere sig selv og sit barn. Argumentationsanalyse Vi har valgt at anvende argumentationsanalyse som et redskab til at rekonstruere teoretikernes argumenter, for at kunne undersøge de empiriske præmissers sandhedsværdi og de normative præmissers konsekvenser. Følgende afsnit vil derfor redegøre for logisk argumentationsteori samt redegøre for, hvordan vi vil anvende denne i analysen. For at få en etisk vinkel på vores udledte argumenter, har vi endvidere valgt at gøre brug af etisk argumentationsteori. Argumentation Et argument er en påstand, som man kan stille sig spørgende eller tvivlende overfor, og det er derfor nødvendigt med en begrundelse for påstanden, for at man kan tage stilling enten for eller imod. Et argument kan derfor defineres som: ( ) noget, som skal begrundes, og af noget, der skal tjene som begrundelse (Collin et al., 1987, side 9). Det som skal begrundes kaldes konklusionen og begrundelsen kaldes præmisserne. Der skal dog være mindst to påstande, for at det er et argument vi 7\n8 har med at gøre. Konklusionen vil ikke altid forekomme til sidst i argumentet som den gør i eksemplerne, men kan også forekomme i starten eller i midten af argumentet. Et argument er dog ikke blot en række påstande, for eksempel vil en telefonbog være et eksempel på en række påstande, men der vil her ikke være tale om et argument, da der ikke er nogen forbindelse mellem de forskellige påstande. I et argument skal der derimod være en hensigt om at begrunde en påstand ved hjælp af andre påstande. En måde at udtrykke en sådan hensigt kan vises ved argumentmarkører som derfor, for, da og følgelig. (Collin et al., 1987) Argumentmarkørerne bruges til at markerer hensigten om, at de påstande der lægges frem, skal forbindes til et argument: Man må ikke løbe med meget store sakse, da det kan være farligt. Det er dog ikke altid at argumentmarkører bliver anvendt, og nogle gange har ordene andre funktioner end at påvise en følgerelation. I eksemplet ser vi hvordan en typisk argumentmarkør kan bruges til at placere en begivenhed i tid, og dermed ikke nødvendigvis har noget med argumentation at gøre: Da Erik løb med saksen gik det ikke galt. Logisk gyldighed Når vi skal vurdere de udledte argumenter er en af forudsætningerne for dette, om argumentet er logisk gyldigt. Hvis det er logisk gyldigt, og præmisserne er sande, vil konklusionen nødvendigvis også være sand. Argumentet kan aldrig være sandt eller falsk, men kun gyldigt eller ugyldigt. Det er nemlig kun præmisserne og konklusionen, der kan være sande eller falske. Et gyldigt argument kan derfor godt have en falsk konklusion, hvis et eller flere af præmisserne er falske. Et argument kan også være ugyldigt, men kun hvis man uden selvmodsigelse kan acceptere præmisserne og samtidig benægte konklusionen. (Collin et al., 1987) At acceptere præmisserne i følgende argument, men at benægte konklusionen vil føre til en selvmodsigelse, og dermed er argumentet gyldigt: Præmis 1 - Alle danskere har et personnummer. 8\n9 Præmis 2 - Asbjørn er dansker. Konklusion - Asbjørn har et personnummer. Ved at acceptere at alle danskere har et personnummer og at Jensen er dansker, vil man også være bundet til at acceptere at Jensen har et personnummer. Her ville man være selvmodsigende, hvis man accepterede præmisserne, men benægtede konklusionen. På den måde har vi en test for gyldighed, der bygger på et princip om at man i argumentation ikke må være selvmodsigende. Præmisserne i et argument kan dog godt være implicitte. Dette kan skyldes, at den som argumenterer, går ud fra at modtageren ved hvad den implicitte præmis indeholder og at modtageren har accepteret denne (Collin et al., 1987). Eksempelvis: Præmis 1 - Mette er dansker. Konklusion - Mette har dansk statsborgerskab. Dette argument, har således den implicitte præmis at alle der har dansk statsborgerskab er danskere. Vi mener ikke at en implicit præmis kan være en fældende kritik af et argument, medmindre at den manglende præmis er omstridt og betydningsfuld. Vi har derfor valgt at skelne mellem to slags implicitte præmisser; de trivielle og de ikke-trivielle. De trivielle præmisser er de præmisser som man med rette kan forvente at modtageren kender og anerkender. Eksempler på dette, kunne være at vi befinder os på jorden med tyngdekraft eller at jordbær er røde medmindre andet nævnes. De ikke-trivielle implicitte præmisser er de præmisser som skal præciseres for at argumentet kan bedømmes. De er nemlig ikke udtryk for en almen accepteret antagelse, og kan eksemplificeres således: Præmis 1 - Jannick er fremmedarbejder. Konklusion - Jannick bør forlade Danmark. Den implicitte præmis er her at alle fremmedarbejdere bør forlade Danmark. Denne underforståede præmis mener vi ikke er en alment accepteret og triviel præmis og derfor ser vi denne som vigtig at udpege. (Collin et al., 1987) 9\n10 Empiriske og normative præmisser. Både implicitte og eksplicitte præmisser kan være af empirisk eller normativ karakter. Empiriske præmisser kan være statistikker, videnskabelige beviser og lignende. De har alle tilfælles at understøtte den givne konklusion og de bliver fremsat som sande (Thomson, 1999). Et eksempel på en empirisk præmis kunne være: Præmis 1 - Man bliver meget fuld af at drikke en flaske whisky. Denne præmis siger altså noget om verden, og i dette tilfælde også noget om årsagssammenhænge. En empirisk præmis kan undersøges og valideres eller falsificeres, og på den måde er det relativt nemt at vurdere sandhedsværdien af denne type præmisser. Normative præmisser fremsætter en moralsk dom om hvad man bør gøre i en situation. Der er altså tale om en type præmisser man ikke kan vurdere sandheden af, men som man skal vurdere om man vil bekende sig til, før man kan vurdere argumentets styrke. Et eksempel på en normativt præmis kan se sådan ud: Præmis 2 - Man bør ikke drikke sig meget fuld i arbejdstiden. Hvis man godtager disse eksempler på empiriske og normative præmisser er man også nødt til at komme frem til den normative konklusion: Konklusion - Man bør ikke drikke en flaske whisky i arbejdstiden. Ud over at være eksempler på empiriske og normative præmisser, er det foregående eksempel også et eksempel på et handlingsanvisende argument. Det er denne type argumenter vi hovedsageligt vil beskæftige os med i denne opgave, da moralske argumenter altid er handlingsanvisende. Der findes også ikkehandlingsanvisende argumenter der ikke beskæftiger sig med hvad vi skal gøre, men hvordan verden er. 10\n11 Hvis vi i projektet skal vurdere om et arguments konklusion er sand afhænger det altså af præmissernes sandhedsværdi og sammenhængen mellem dem og konklusionen. Da vi i projektet ønsker at lave en argumentationsanalyse af etiske argumenter skal vi undersøge sandheden af de empiriske præmisser og vurdere konsekvenserne af de normative præmisser. Etisk argumentation Som tidligere nævnt vil konklusionen i et argument bestå af en påstand og denne påstand, vil blive understøttet af en eller flere præmisser. I etiske argumenter vil konklusionen indeholde en normativ påstand. De moralske argumenter fungerer som et handlingsforslag og vil ofte indeholde ordene burde, skulle, rigtigt og forkert. Selvom argumentet ikke direkte er et handlingsforslag, kan disse ord indikere at man har med et moralsk argument at gøre. Disse ord er dog ikke nogen garanti for at man har med et etisk argument at gøre, da også ikke-etiske argumenter kan indeholde anbefalinger eller forslag. Eksempelvis kan et ikkeetisk argument som indeholder en handlingsanvisning være, hvilken bil man burde købe. Den afgørende forskel mellem ikke-etiske argumenter og etiske argumenter er hvordan disse er opbygget og forklares i følgende eksempler. Det første argument er bygget op således at hvis du vil have A så skal du gøre B. Det første argument er et eksempel på et ikke-etisk argument, som forsøger at fortælle hvad man skal gøre hvis man vil opnå et eller andet. (Thomson, 1999) Hvis du vil have klip i dit kørekort, bør du drikke og køre bil. Det andet argument er derimod bygget op således at du bør gøre A uanset hvad du ønsker at opnå eller hvad dine interesser er. Ingen bør drikke og køre bil. Dette fortæller at du burde gøre det, fordi det er det rigtige at gøre og er således et eksempel på et etisk argument (Thomson, 1999). 11\n12 Moralske analogier En anden måde at præsentere et argument der ofte bruges i etisk argumentation, er med en moralsk analogi. Det vil sige at to situationer bliver sidestillet og hvad man derfor kan konkludere i den ene situation må også gøre sig gældende i den anden. Disse analogier kan både være eksplicitte og implicitte. Brugen af analogier kan være et smart og stærkt værktøj i et argument. Dette fordi, hvis vi accepterer at X er ligesom Y i alle moralsk relevante aspekter, bliver vi altså også nødt til at konkludere det samme for X som for Y. (Thomson, 1999) Anvendelse i projektet Vi vil i projektets argumentationsanalyse anvende ovenstående som værktøj til at rekonstruere og analysere argumenterne fra Sandel og Habermas. Vi vil rekonstruere argumenterne så de er logisk gyldige og derefter udfordre de empiriske præmissernes sandhedsværdi og undersøge om der i de normative præmisser findes urimelige implikationer. Derudover vil vi afklare brugen og betydningen af centrale begreber. 12\n13 Sandels The Case Against Perfection I det følgende afsnit vil vi præsentere og analysere Michael J. Sandels argumenter fra bogen The Case Against Perfection (2007). Vi har udledt syv argumenter fra bogen og rekonstrueret dem for at kunne arbejde med præmisserne enkeltvis, for derefter at kunne give en samlet vurdering af argumentet. Vurderingen af præmisserne og argumentet vil lede til en diskussion af de problemstillinger som Sandel lægger op til i sin argumentation. De udledte argumenter er: 1. Gaveargumentet 2. Ansvarsargumentet 3. Åbenhedsargumentet 4. Våbenkapløbsanalogien 5. Solidaritetsargumentet 6. Ulighedsargumentet 7. Folkeskoleanalogien Helbred og forbedring Inden vi går i gang med analysen af det første udledte argument finder vi det nødvendigt, at afklare et par begreber som Sandel anvender. Begreberne er helbredelse og forbedring. Sandel laver ikke selv en decideret begrebsafklaring, men igennem bogen har vi forsøgt at tolke hvad Sandel forstår ved disse to begreber. Sandel skriver om helbredelse:... medicine is governed, or at least guided, by the norm of restoring and preserving the natural human functions that constitute health (Sandel, 2007, side 47) For Sandel er normen for medicin at gendanne og bevare de naturlige menneskelige funktioner, der udgør vores helbred. Han skriver endvidere at medicin, ligesom sport har et formål der dirigerer og begrænser. Han mener dog at hvad medicins præcise formål er, er åben for debat. Sandel skriver her om naturlighed, hvilket er et vagt begreb, som vi vil tage op til diskussion i nedenstående analyse. Om forbedringer siger Sandel: 13\n14 Like cosmetic surgery, genetic enhancement employs medical mean for nonmedical ends - ends unrelated to curing or preventing disease, repairing injury, or restoring health. (Sandel, 2007, side 8) Genetisk forbedring er altså brugen af medicin til ikke-medicinske formål, hvor målet ikke er at forebygge sygdomme. Hvor forbedring og helbredelse præcis grænser imod hinanden er dog uklart i Sandels forklaringer. Gaveargumentet To appreciate children as gifts is to accept them as they come, not as objects of our design, or products of our will, or instruments of our ambition. Parental love is not contingent on the talents and the attributes the child happens to have. (Sandel, 2007, side 45) Sandel skriver i ovenstående citat at børn bør ses som en gave, og han påstår at vi ikke vil gøre dette, hvis vi forbedrer dem genetisk. Vi kan således opdele argumentet og se hvad hver enkelt del består af: Præmis 1 - Børn bør være en gave. Præmis 2 - Børn værdsættes ikke som en gave hvis de forbedres genetisk. Konklusion - Vi bør ikke genetisk forbedre mennesker. Sandel har i dette argument en normativ præmis som er, at børn bør være en gave. Sandels anden påstand er at børn ikke vil værdsættes som en gave hvis de genetisk forbedres. Denne påstand vil vi her kigge nærmere på. Helbredelse Sandel er fortaler for helbredelse af børn, men hvordan kan man accept them as they come og stadig have helbredt dem for sygdomme og handicap? At acceptere sine børn som de kommer er også at acceptere dem med de fejl de måtte have. Med ovenstående mener vi altså at have vist at der findes en svaghed i Sandels argumentation, da man kan argumentere for at helbredelse, i lige så høj grad som forbedring, forhindrer at vi ser børn som en gave. Sandel har dog selv set denne svaghed og svarer med følgende: 14\n15 To appreciate children as gifts or blessings is not to be passive in the face of illness or disease. Healing a sick or injured child does not override her natural capacities but permits them to flourish. (Sandel, 2007, side 46) Sandel kommer her med en række påstande, som underbygger hans ovenstående argument, og han mener at helbredelsen af et barn ikke er at tilsidesætte barnets naturlige kapacitet, men derimod gør dem i stand til at udfolde sig. Vi tolker det Sandel mener med den naturlige kapacitet som et normalt funktionsniveau. Hvis vi kigger nærmere på denne præmis ser vi altså at Sandel mener, at man gennem helbredelse skal styrke barnets mulighed for velfærd. Vi ser dog ikke nogen grund til ikke at forbedre barnets velfærd gennem genetisk forbedring. Sandel mener at genetisk forbedring overskrider et barns normale funktionsniveau, men vi ser ikke nogen stærk argumentation for hvorfor vi ikke burde gøre dette. Endvidere kan denne påstand kritiseres, da det er diskutabelt om man overhovedet kan tale om naturlighed i en verden, hvor levealderen er blevet forøget betydeligt og diverse sygdomme er blevet forhindret i naturligt, at have udryddet store dele af menneskeheden, alt sammen ved hjælp af medicin. Børn som produkt Sandel påstår i det ovenstående argument at vi skal værdsætte børn og at de ikke bør betragtes som objects of our design, or products of our will, or instruments of our ambition. Vi mener dog at også denne påstand kan kritiseres, da mange forældre allerede i dag gør dette, uden at det bliver set som problematisk. Det skyldes at når forældre bevidst vælger at få børn, bliver disse nødvendigvis også products of our will og instruments of our ambition. Det kommer til udtryk, da det er forældrenes egen vilje og ambition til at få børn, der er skyld i børnenes eksistens. De har endda muligheden for at vælge den kommende eksistens fra via abort, hvis dette ønskværdigt. Også her kan man diskutere hvorvidt børn ikke allerede i dag er objects of our design, da det jo er forældrene, der opdrager barnet og dermed er en væsentlig bestemmende faktor i barnets liv. Guy Kahane er blandt andet Research Associate ved Future of Humanity Institute 15\n16 på University of Oxford og Associate Editor på Journal of Medical Ethics. Han har skrevet artiklen Mastery Without Mystery (2011) hvor han kritisk diskuterer Sandels argumentation. Kahane pointerer at prævention er en form for kontrol, som giver magt til at bestemme hvornår og om man overhovedet ønsker et barn (Kahane, 2011, side 9). Da vi i dag har muligheden for at beskytte os selv mod graviditet, bliver det også for mange et bevidst valg at få børn. Sandels påstand om at genetisk forbedring vil føre til at børn bliver set som products of our will eller som objects of design kan altså kritiseres på det punkt, at vi allerede gør dette. Sandel er dog selv opmærksom på, at den ovenstående kritik kan være fældende for hans argumentation og han svarer med følgende: Of course, unconditional love does not require that parents refrain from shaping and directing the development of their child. To the contrary, parents have an obligation to cultivate their children, to help them discover and develop their talents and gifts (Sandel, 2007, side 49). Sandel mener altså at forældre har en pligt til at guide og hjælpe barnet med at udvikle sig bedst muligt. Men Sandel siger også i det første citat at forældres kærlighed ikke afhænger af barnets talenter. Dette må jo også betyde at det i princippet er ligegyldigt om barnet har Downs syndrom, er helt normalt eller er blevet genetisk forbedre og er derfor selvmodsigende i sin argumentation. Opsamling Vi mener at vi med ovenstående har påvist, at der findes svagheder i Sandels argumentation og at et barn stadigvæk kan være en gave, selvom det er genetisk forbedret. Da Sandel er meget uklar i sin beskrivelse af forskellen mellem helbredelse og genetisk forbedring, bliver det svært at se hvorfor han mener at helbredelse er det rigtige at gøre, mens forbedring er forkert. Yderligere har vi påvist at Sandels påstand om at genetisk forbedring fører til et syn på børn som designobjekter er selvmodsigende. 16\n17 Ansvarsargumentet It is sometimes tought that genetic enhancement erodes human responsibility by overriding effort and striving. But the real problem is the explosion, not the erosion, of responsibility. As humility gives way, responsibility expands to daunting proportions. We attribute less to chance and more to choice. Parents become responsible for choosing, or failing to choose, the right traits for their children. (Sandel, 2007, side 87) Vi ser at ovenstående argument har følgende præmisser: Præmis 1 - Forældre bør ikke have mere ansvar end de allerede har, da det kan føre til mere skyld og dermed et dårligere liv. Præmis 2 - Genetisk forbedring gør forældre ansvarlige for de træk deres barn har og mangler. Konklusion - Vi bør ikke genetisk forbedre mennesker. Det normative præmis i ovenstående argument er, at forældre ikke bør have mere ansvar, da de dermed kan få mere skyld og et dårligere liv. Sandel skriver, at nogle forældre allerede i dag føler skyld over at have fået et barn med Downs syndrom, da dette var en situation de kunne have undgået ved at få foretaget en abort. Vi finder det uproblematisk at acceptere, at det er et stort ansvar at have et barn, uanset om det er forbedret eller ej, og jo flere muligheder og valg, desto mere ansvar kommer der også. Dette ansvar kan medføre skyldfølelse, da man kan reflektere over om man har valgt rigtigt eller forkert. Valg og fravalg Alle forældre vil angiveligt det bedste for deres børn og de fleste forældre vil være bekymrede, for et eller andet aspekt i deres børns liv, eksempelvis om man nu har valgt den rigtige skole. Sandel skriver: Parents become responsible for choosing, or failing to choose, the right traits for their children. Med genetisk forbedring vil der angiveligt komme flere muligheder for at vælge og man bliver dermed ansvarlig for at vælge rigtigt. Men om man vælger de rigtige gener kan 17\n18 sammenlignes med om man vælger den rigtige skole for barnet, man kan som forældre ikke altid vide sig sikker på om man vælger det rigtige. Man kan argumentere for at valgmuligheder ikke nødvendigvis er en dårlig ting, for eksempel har vi i dag frie uddannelsesmuligheder. Det betyder at alle har muligheden for at få en uddannelse uanset økonomi og social baggrund. Det er dog værd at nævne, at de mange valg kan skabe en usikkerhed, da valg nødvendigvis kræver fravalg. Men at denne usikkerhed er ensbetydende med at vi skal efterlade mere til tilfældighederne er en kritisabel påstand. Sandel mener at vi i dag efterlader færre ting til tilfældighederne, for i stedet at træffe valg. Umiddelbart virker det som om at Sandel mener at det er bedre at efterlade flere ting til tilfældigheder frem for at vælge. Det virker dog mærkeligt ikke at give sine børn de bedst mulige forudsætninger, men derimod overlade dette til tilfældighederne. Den vigtighed Sandel lægger i tilfældighederne synes præget af en religiøs overbevisning, da han ikke præcisere værdien af tilfældighed. Men i en verden styret af naturlovene vil dét at efterlade noget til tilfældighed, udtrykke en ligegyldighed med udfaldet. Hos Sandel vil tilfældigheden og de fejl der kommer med den, have en værdi og dette tyder på en religiøs betoning - altså at der er en plan med alt. Cryobank Sandel skriver at der allerede i dag findes muligheder for at påvirke ens barns gener, på måder man ikke kunne tidligere. Sandel nævner i denne forbindelse sædbanken Cryobank, hvor man kan komme og købe sæd som man vælger ud fra et katalog. Der er mulighed for at vælge efter højde og intelligens, og Cryobank siger at de blot tilfredsstiller et eksisterende marked. (Sandel, 2007) Vi ser Sandels eksempel med Cryobank som en analogi for mulighederne genetisk forbedring giver. Hvis det er moralsk forkert at genetisk forbedre fordi det giver flere valg, må det også være moralsk forkert at benytte sig af sædbanker som Cryobank. Da det i dag er acceptabelt for par at anvende sædbanker til at få deres ønskebarn, mener vi derfor også at det kunne blive alment accepteret at benytte genetik til at forbedre sit barn. Man kan sammenligne disse to eksempler og argumentere for, at der ikke er moralsk 18\n19 forskel på de muligheder sædbankerne giver og de muligheder genetisk forbedring giver, for at påvirke ens kommende barns gener. Opsamling Vi lever i dag i et samfund hvor mange valgmuligheder er en del af hverdagen. Dette betyder at vi skal træffe nogle valg, som kan efterlade os usikre på hvorvidt vi har truffet det rigtige valg. Sandel mener at de valgmuligheder, der følger med genetisk forbedring vil medføre mere skyld, og at vi derfor bør efterlade mere til tilfældighederne. Vi ser dog ikke dette som en legitim grund til ikke at genetisk forbedre. Det virker som om at Sandels påstand er præget af en religiøs overbevisning, da han tillægger tilfældet en værdi, den kun kan få i en verden med en almægtig gud. Og hvis man ikke tillægger tilfældighederne denne værdi, virker det omsonst at efterlade noget til tilfældigheder i stedet for at træffe et bevidst valg. Endvidere har vi argumenteret for at da det i dag er acceptabelt at benytte sædbanker, ser vi heller ikke at det ikke kunne blive accepteret at benytte genetisk forbedring. Åbenhedsargumentet In a social world that prizes mastery and control, parenthood is a school for humility. That we care deeply about our children, and yet cannot choose the kind we want teaches parents to be open to the unbidden. Such openness is a disposition worth affirming, not only within families but in the wider world as well. It invites us to abide the unexpected, to live with dissonance, to reign in the impulse to control. A Gattaca-like world, in which parents became accustomed to specifying the sex and genetic traits of their children, would be a world inhospitable to the unbidden, a gated community writ large. (Sandel, 2007, side 86) Præmis 1 - Vi bør stræbe mod en verden, der er åben for det uventede. Præmis 2 - En verden hvor man kan genetisk forbedre mennesker, er en verden som ikke er åben for det uventede. Konklusion - Vi bør ikke genetisk forbedre mennesker. Sandel anvender i dette argument nogle upræcise begreber, der mangler en 19\n20 afklaring. Da Sandel anvender de svært håndgribelige begreber som det uventede og åben og ikke giver en nærmere forklaring, medfører dette at argumentet kan kritiseres for at være upræcist. Som vi tolker Sandel omhandler det uventede alle de karaktertræk som udspringer af vores gener, og som vi ikke selv har nogen kontrol over. Argumentet har således en implicit præmis som er, at de ting vi ikke kan bestemme, som vores børn bliver født med, har en form for værdi. Åbenhed Sandel påstår i ovenstående argument at: That we care deeply about our children, and yet cannot choose the kind we want teaches parents to be open to the unbidden (Sandel, 2007: 86). Sandel siger at forældreskab medfører åbenhed og ovenstående argument kan kun godtages, hvis man er enig i at forældreskab er det eneste der medfører åbenhed overfor det uventede. Da Sandel ikke giver en nærmere begrebsafklaring af åbenhed, lægger det op til en diskussion af hvorvidt forældreskab er det eneste som kan give åbenhed. Det er nærliggende at forestille sig at der er andre faktorer der påvirker ens evne til at være åben for det uventede end blot forældreskab. Der findes i dag mange som vælger ikke at få børn, og ud fra Sandels argument må man jo antage, at disse individer ikke er åbne. Da der kan argumenteres for at læren om åbenhed kan komme fra flere steder er det derfor en kritisabel påstand at genetiske forbedringer automatisk vil medfører en lukket verden. Når Sandel siger at det uventede medfører åbenhed, kan denne påstand kritiseres, da man kan argumentere for at det kan være positivt at vide hvad man venter. Eksempelvis får størstedelen af gravide i dag foretaget prænatal diagnosticering, som kan hjælpe forældre med at være forberedt, hvis de nu får et barn med handikap (dfms.dk). Et handicappet barn kræver sandsynligvis mere plads og tid. Dette kan betyde at forældrene skal gå ned i tid på arbejdet eller er nødt til at flytte i et større hus. Kahane accepterer at forældreskab kan lære os at være åbne. Han mener dog at dette snarere skyldes den uforudsigelighed, der er omkring barnets udvikling til 20\n21 et individ med egen vilje, og ikke fordi det er uforudsigeligt om barnet får blå eller brune øjne. Kahane stiller sig endvidere spørgende overfor hvorvidt dette er den eneste måde at lære om åbenhed og om det overhovedet er den primære vej. (Kahane, 2011) Religiøs betydning Kahane tager i sin artikel fat i den uklarhed, der er omkring begrebet det uventede og skriver at Sandel giver begrebet en religiøs betydning, men at Sandel samtidig synes at tage afstand fra et religiøst verdenssyn. Kahane skriver at dette er ulogisk, da intet kan være uventet hvis Gud eksisterer. Dette skyldes at hvis Gud eksistere så vil alt hvad der sker, være et resultat af Gud. Kahane mener derfor at hvis uventede skal have værdi så må dette nødvendigvis være i en irreligiøs verden. Han foreslår at vi skal anerkende at der er ting som er uden for vores påvirken, men at dette ikke nødvendigvis betyder, at vi skal lade være med at ændre på de ting, som vi har muligheden for at ændre. Kahane mener således at det uventede får en værdi, men at værdien ligger i, at vi skal acceptere at der er ting uden for vores rækkevidde. (Kahane, 2011) Med Kahanes forståelse af det uventede ser vi altså at Sandel kan kritiseres for at have givet begrebet en værdi som er ulogisk. Kahane skriver også i sin kritik af Sandel at det er barnligt at tro at man kan være almægtig, da der altid vil være ting som vi mennesker ikke kan ændre på, såsom fortiden og logikken. Grundet dette mener Kahane også at det uventede ikke vil kunne forsvinde fra vores liv. Kahane skriver også i sin kritik af Sandel at hvis vi forbyder genetiske forbedringer for at bevare det uventede er dette en selvmodsigelse. Dette skyldes at Kahane mener at det at forbyde genetiske forbedringer også er en form for valg og kontrol, da det at vælge tilfældighederne også er at vælge. Ud fra Kahanes synspunkt, kan man derfor kritisere Sandel for at være selvmodsigende. Hvis vi vælger at forbyde genetiske forbedringer vil vi nemlig stadig have valgt og dermed udøvet en kontrol over individet. (Kahane, 2011) Opsamling Ovenstående analyse viser at Sandels åbenhedsargument på mange måder ikke 21\n22 hænger logisk sammen. Sandels utydelighed ved brugen af begrebet uventet medfører at man kan misforstå det, men endnu vigtigere kan der argumenteres for at Sandel er selvmodsigende i sin brug af begrebet. Sandels konklusion er derfor heller ikke en sand konklusion, da det empiriske præmis ikke kan understøttes. Endvidere kan der argumenteres for at forældreskab ikke nødvendigvis er den primære kilde til åbenhed, da dette vil betyde at mennesker uden børn vil være lukkede overfor det uventede. Våbenkapløbsanalogien Sandel påstår at ændringer, både genetiske og hormonelle kan muliggøre et våbenkapløb, eksempelvis hos den laveste del af befolkningen. Hvis det er muligt for de laveste at blive højere, vil normen for hvad der er lavt nemlig konstant stige: As the unenhanced begin to feel shorter, they too might seek treatment, leading to a hormonel arms race that will leave everybody worse off, especially those who cannot afford to buy their way up from shortness. (...) But the arms-race objection is not decisive on its own. (...) The real question is whether we want to live in a society where parents feel compelled to spend a fortune to make perfectly healthy kids a few inches taller. (Sandel, 2007, side 18-19) Vi kan rekonstruere argumentet på følgende måde: Præmis 1 - Vi bør ikke indlede et våbenkapløb. Præmis 2 - Genetisk forbedring af mennesker vil føre til et våbenkapløb. Konklusion - Vi bør ikke genetisk forbedre mennesker. Sandel anvender i argumentet udtrykket arms race som leder tankerne hen på våben og krig og især den kolde krig - han bruger altså et ladet udtryk i sin argumentation. Sandel påstår at der vil være en risiko for et våbenkapløb. Det er da værd at overveje om dette kan få konsekvenser, men er de nødvendigvis så dårlige som Sandel påstår? 22\n23 Konkurrence I den sammenhæng som Sandel bruger udtrykket våbenkapløb i ovenstående argument kunne man også bruge begrebet konkurrence - noget der er en kerneværdi i nutidens kapitalistiske samfund. Vi ser at våbenkapløb godt kan være en positiv ting, eksempelvis er der er dagligt et våbenkapløb mellem konkurrerende firmaer, butikker og virksomheder. De er med til at presse hinanden og dette skaber blandet andet en kontinuerlig forbedring af hinandens servicer. Det skal dog tilføjes at der selvfølgelig også er en negativ side ved dette, nemlig at der er firmaer der simpelthen ikke kan følge med i denne konstante konkurrence og dermed er nødsaget til lukke. Våbenkapløb kan også ses i sport, hvor alle gerne vil være den bedste. Ligesom ved firmaer er der mulighed for at nogle mennesker ikke kan holde til den konkurrence der er i livet, såsom stress og nedslidning, og de bør naturligvis hjælpes, som Sandel skriver i følgende citat: Rather than employing our new genetic powers to straighten the crooked timber of humanity, we should do what we can to create social and political arrangements more hospitable to the gifts and limitations of imperfect human beings. (Sandel, 2007, side 97) Ovenstående citat forklarer at Sandel hellere vil forbedre omverdenen end mennesket, men det er det svært at se hvorfor vi ikke kan gøre begge dele. Der findes altså her en implicit præmis som er, at vi ikke både kan forbedre genetisk og give social hjælp. Vi mener dog at det er svært at se enten/eller forholdet imellem genetisk forbedring og social hjælp til dem der har det svært i samfundet. Det er fordi, vi ikke ser en nødvendig kobling af genetisk forbedring og mindre social hjælp. Hvis der eksempelvis bliver født færre med genetiske sygdomme, vil der sandsynligvis blive flere ressourcer fri til at hjælpe dem der stadig har brug for det. Brystanalogi Når Sandel omtaler våbenkapløbet inden for højde siger han at det: will leave everybody worse off. Han giver dog ikke en beskrivelse af, hvordan det vil efterlade alle i en værre situation end før våbenkapløbet. En analogi der kunne 23\n24 vise et udviklingsforløb som dette våbenkapløb kunne være brystimplantater. Det er i dag muligt at få foretaget kosmetisk kirurgi, hvis man ikke er tilfreds med størrelsen af sine bryster. Dette skulle ifølge Sandels logik lede til et våbenkapløb indenfor bryststørrelser og der findes da visse ekstremer, men det er langt fra blevet alment at få indgrebet foretaget. Kosmetiske ting såsom brystforstørrelse er ofte et udtryk for mode og smag der ændrer sig over tid. Ligesom ved brystoperationer, ser vi ikke at højdeforøgelse nødvendigvis vil lede til et våbenkapløb og vi ser derfor ikke at dette vil efterlade: everybody worse off. Endvidere kan man sige at konkurrence går ud på at blive bedre end man var før, måske bedre end andre, virker det absurd at alle ville få det værre end før. Forbedringer er jo netop defineret ved det at gøre noget bedre end det var før. Helbred Sandel mener dog at der er en forskel mellem helbredelse og forbedring og skriver at helbred i modsætning til forbedring ikke kan maksimeres og at man ikke bør tænke på heldbred som noget der kan maksimeres: Although more health is better than less, at least within a certain range, it is not the kind of good that can be maximized. No one aspires to be a virtuoso at health (except, perhaps, a hypochandriac). (...) Unlike the talents and traits that bring success in a competitive society, health is a bounded good; parents can seek it for their children without risk of being drawn into an ever-escalating arms race. (Sandel, 2007, side 48-49). Muligvis kan vi ikke maksimere helbred, men det er dog svært at tolke hvad han mener med: at least within a certain range, for hvornår kan bedre helbred være en dårlig ting? Sandel påstår at forældre kan gå for langt og overreagere, hvilket kan være en dårlig ting. Men lige så snart forældre begynder at bekymre sig så meget om deres barns helbred at de ikke længere hjælper barnet, så er der jo ikke længere tale om en forbedring. Opsamling Vi ser ikke at det våbenkapløb, som Sandel frygter vil efterlade alle dårligere 24\n25 stillet, nødvendigvis vil opstå ved brugen af genetisk forbedring. Dette skyldes at ligesom brystforstørrelse så kan genetiske forbedringer være et udtryk for mode og smag, og man kan derfor argumentere for at disse forbedringer ikke nødvendigvis vil føre til et våbenkapløb. Endvidere ser vi ikke nødvendigvis konkurrence som en dårlig ting, da konkurrence er med til at presse en til at yde sit bedste. Selvfølgelig er der grupper som ikke vil kunne følge med i denne konkurrence og de skal naturligvis hjælpes. Men genetiske forbedringer udelukker ikke nødvendigvis denne hjælp, men genetiske forbedringer kan være med til at øge mulighederne for social hjælp. Vi kan altså ikke godtage Sandels argument om at muligheden for et våbenkapløb vil efterlade alle i en dårligere situation end de var i før. Solidaritetsargumentet Sandel mener at den tilfældighed, der præger vores genetiske arv i dag, er med til at styrke samfundets solidaritet. Han påstår at fordi ingen har ansvaret for deres personlige genetik er alle derfor begrænset af tilfældighederne. Dermed har mennesker, der har været heldige i det genetiske lotteri en solidaritet med folk der har været mindre heldige: Why, after all, do the successful owe anything to the least advantaged members of society? One compelling answer to this question leans heavily on the notion of giftedness. That the natural talents that enable the successful to flourish are not their own doing but, rather, their good fortune - a result of the genetic lottery. If our genetic endowments are gifts, rather than achievements for which we can claim credit, it is a mistake and a conceit to assume that we are entitled to the full measure of the bounty they reap in a market economy. We therefore have an obligation to share this bounty with those who, through no fault of their own, lack comparable gifts. (Sandel, 2007, side 91). Sandels argument kan her stilles op i følgende præmisser: Præmis 1 - Vi bør værne om vores solidaritet. Præmis 2 - Genetisk forbedring vil føre til mindre solidaritet. 25\n26 Konklusion - Vi bør ikke genetisk forbedre mennesker. Sandel påstår at vores solidaritetsfølelse i samfundet kommer af en bevidsthed om at vi er genetisk heldige. Hvis man accepterer ovenstående påstand om at solidaritet fremkommer ved tilfældig genetisk ulighed og en bevidsthed om dette, så kan man jo argumentere for at vi alle også er et produkt af det sociale lotteri. Man kan altså argumentere for at i ligeså høj grad som vi er bevidste om vores genetiske held, så er vi også bevidste om vores sociale held. Hvis vi således er bevidste om at vi af held er socialt godt stillet så vil vi jo også have solidaritet med de som er dårligt socialt stillet. Dette vil jo så resultere i at de socialt godt stillede, som har råd til genetiske forbedringer vil have en solidaritet med dem som ikke er. Som følge af ovenstående vil Sandels anden påstand om at genetiske forbedringer vil forhindre solidaritetsfølelsen være kritisabel, da man kan argumentere for at vi alle er en del af et socialt lotteri og dermed vil vi kunne skabe solidaritet gennem bevidstheden om dette. Gaver Sandel anvender i ovenstående argument begrebet gift. Dette begreb har vi tidligere i den ovenstående analyse forsøgt at udrede, men det synes ikke muligt at forstå hvad Sandel præcist mener med dette begreb. Sandel skriver i ovenstående argument: If our genetic endowments are gifts, rather than achievements for which we can claim credit, it is a mistake and a conceit to assume that we are entitled to the full measure of the bounty they reap in a market economy (Sandel, 2007, side 91). Med dette citat kan vi udlede at Sandel mener at vores genetiske arv og talenter er en slags gave, i modsætning til de præstationer man selv kan opnå. Vi mener dog at det er svært at lave denne skillelinje, da det er svært at se hvornår det som vi opnår i livet ikke er på grund af egne bestræbelser, men på grund af vores talenter. Som eksempel kan man nævne grundlæggeren af Microsoft, Bill Gates, der igennem en årrække blev betragtet som verdens rigeste mand. Det er her svært at gennemskue om Sandel mener at Gates har et genetisk talent for at programmere og at dette er en gave, eller om dette er en opnåelse som Gates har 26\n27 opnået på egen hånd. Dog kan man også argumentere for at Bill Gates muligvis har haft et talent for at programmere, men at han højst sandsynlig har arbejdet hårdt for at blive verdens rigeste mand og bevæger man sig ud i denne diskussion bliver det hurtigt sløret hvor grænsen er mellem talenter og egne opnåelser går. Derfor vil teorien om en sammenhæng mellem solidaritet og naturlige talenter også kunne vise sig sand i alle tænkelige situationer, og vil derfor være ubrugelig. Dette skyldes at alle præstationer kan være et resultat af naturlige talenter og kan derfor være grobund for solidaritet. Det er svært at se forskellen på de præstationer der er resultatet af hårdt arbejde, de præstationer, som er resultatet af talenter. Man kunne endog tale om at nogen kunne have et talent for hårdt arbejde, og så er det endnu sværere at lave en klar distinktion mellem de to. Netop den vaghed, der er omkring distinktionen mellem de to begreber, er en svaghed ved Sandels argument, da dette føre til en diskussion mellem talenter og hårdt arbejde. Ikke empirisk målbar Kahane afviser helt at beskæftige sig med Sandels argument om solidaritet, da han mener at dette er bygget på psykologiske spekulationer, som ikke er understøttet af noget bevis. Man kan altså som Kahane kritisere Sandels påstand om at genetisk forbedring vil medføre mindre solidaritet på det punkt, at påstanden ikke er empirisk målbar. Ved denne kritik kan man altså afskrive Sandels argument og påstå at hans argument simpelthen ikke er holdbart, da denne ikke er understøttet af noget bevis. (Kahane, 2011) Opsamling Sandels argument kan kritiseres, da man kan argumentere for at vi alle er et produkt af det sociale lotteri og ifølge Sandels logik vil vi derfor også have solidaritet med dem som ikke har råd til genetiske forbedringer. Sandels argument er også kritisabelt, da de begreber han anvender er for svagt defineret til at det er muligt at sige noget om at folk, der ikke selv er ansvarlige for deres succes er mere solidariske end folk, der arbejder meget hårdt for at opnå deres succes. Endvidere kan man vælge ikke at godtage Sandels argument, da hans påstand ikke er understøttet af noget bevis og dermed ikke er empirisk målbar. 27\n28 Ulighedsargumentet Nedestående citat er et uddrag fra et afsnit omhandlende hukommelsesforbedringer: Some who worry about the ethics of cognitive enhancement point to the danger of creating two classes of human beings - those with access to enhancement technologies, and those who must make do with an unaltered memory that fades with age. And if the enhancements can be passed down the generations, the two classes may eventually become subspecies of human beings - the enhanced and the merely natural. (Sandel, 2007, side 15) Præmis 1 - Vi bør ikke have ulighed. Præmis 2 - Genetisk forbedring vil skabe ulighed, klasser og muligvis underarter af mennesket. Konklusion - Vi bør ikke genetisk forbedre mennesker. Det normative præmis i dette argument er at vi ikke bør have et samfund med ulighed, fordi dette ville være et dårligt samfund. Sandel påstår at genetisk forbedring i første omgang vil komme de rigeste og mest privilegerede til gode. Sandel påstår derfra at genetiske forbedringer vil skabe ulighed. Transhumanisterne argumenterer dog imod denne påstand. De argumenterer for at teknologier bliver billigere og derfor efterhånden vil blive tilgængelig for folk med færre ressourcer. Man kan som eksempel tage computerens fremkomst. Da computeren først blev produceret var det ikke alle der havde råd til denne nye teknologi, men i dag er det nærmest blevet et alment eje. Transhumanisterne mener at selvom de fattige måske er de sidste til at få en del af goderne, bør vi ikke holde de rigeste fra at bruge en teknologi de har ressourcerne til (humanityplus.org, 2). Man kunne forestille sig, som med computeren at når genteknologi bliver billigere, så vil den også blive mere tilgængelig og dermed vil alle kunne få del i de genetiske forbedringer. Prisen på gener I følge tidsskriftet Science kostede det i 2003, 300 millioner dollars at få kortlagt 28


Færger til Sverige › Færgeforbindelse, pris, tidsplan ››› faehren.net\nBestil en færge » Færgedestinationer - Lande og regioner » Færger til Sverige\nRejs med færgen til Sverige! Rejsen til Sverige kunne ikke være mere afslappet end med færgen. Så du starter din Sverige ferie udhvilet og uden stress.\nDer er flere ruter at vælge imellem til din passage til Sverige. Med havne i Kiel, Travemünde og Rostock er det ekstremt fleksibelt at planlægge din ferie fra Tyskland. Efter overfarten vil Göteborg, Malmø eller Trelleborg byde dig varmt velkommen.\nSverige Søg og book en færge\nAlle færgeforbindelser på Sverige\nFærgehavne på Sverige\nFerie på Sverige\nTOP-destinationer på Sverige\nFærger til Sverige søg og book\nBrug vores færgesøgning til at finde din færge til Sverige. Vi sammenligner tilbuddene fra forskellige rederier på hver rute. Så du får altid det billigste tilbud på din Sverigefærge. Tjek tilgængelighed og tidsplaner nu.\nHer finder du alle aktuelle færgeforbindelser til Sverige.\nFerry Rostock – Nynashamn (Stockholm) Færge fra Tyskland til Sverige 3 gånger i veckan\nca 18 timmar Hansa Destinations (Hansalinjen)\nFerry Rostock – Visby (Gotland) – Nynashamn (Stockholm) Færge fra Tyskland til Sverige En gang om ugen\nFerry Rostock – Visby (Gotland) Færge fra Tyskland til Sverige En gang om ugen\n14 timer 30 minutter Hansa Destinations (Hansalinjen)\nRostock – Trelleborg færge Færge fra Tyskland til Sverige 3-4 gange om dagen\nFærge Kiel – Göteborg Færge fra Tyskland til Sverige 7 gange om ugen\n14 time (r) 30 minutter Stena Line\nFähre Sassnitz – Ystad Færge fra Tyskland til Sverige 2 gange om dagen\n2 Timer 30 minutter FRS færger\nFærge Eckero – Grisslehamn Færge fra Åland, Finland til Sverige 3 gange om dagen\n1 time(r) 45 minutter Eckerö Line\nFærge Helsinki – Stockholm Færge fra Finland til Sverige 7 gange om ugen\n17 Timer 30 minutter Viking Line\nFærge Klaipeda – Karlshamn Færge fra Litauen til Sverige 7 gange om ugen\n13 Timer DFDS Seaways\nFærge Klaipeda – Trelleborg Færge fra Litauen til Sverige En gang om ugen\n17 Timer 15 minutter TT-Line\nLangnäs – Kapellskär færge Færge fra Åland, Finland til Sverige 14 gange om ugen\n3 Timer 20 minutter Finnlines\nMariehamn – Kapellskär færge Færge fra Åland, Finland til Sverige 3 gange om dagen\n2 time (r) 15 minutter Viking Line\nFærge Nådendal – Kapellskar Færge fra Finland til Sverige 14 gange om ugen\n8 Timer 30 minutter Finnlines\nFærge Paldiski – Kapellskär Færge fra Estland til Sverige 7 gange om ugen\n9 Timer 30 minutter DFDS Seaways\nTallinn – Stockholm færge Færge fra Estland til Sverige En gang om ugen\n16 Timer St. Peter Line\nTravemünde – Trelleborg færge Færge fra Tyskland til Sverige 3 gange om dagen\n8 Timer 15 minutter TT-Line\nFærge Langnäs – Stockholm Færge fra Åland, Finland til Sverige 7 gange om ugen\n6 Timer 20 minutter Viking Line\nMariehamn – Stockholm færge Færge fra Åland, Finland til Sverige 3 gange om dagen\n5 Timer 30 minutter Viking Line\nFærge Riga – Stockholm Færge fra Letland til Sverige 7 gange om ugen\n18 Timer Tallink Silja\nFærge Sankt Petersborg – Stockholm Færge fra Rusland til Sverige 2 gange om ugen\n39 Timer 30 minutter St. Peter Line\nSassnitz – Trelleborg færge Færge fra Tyskland til Sverige 14 gange om ugen\n4 Timer Stena Line\nTravemünde – Malmø færge Færge fra Tyskland til Sverige 19 gange om ugen\n8 Timer 45 minutter Finnlines\nFærge Turku – Stockholm Færge fra Finland til Sverige 14 gange om ugen\n155 minutter Viking Line\nVaasa – Umeå færge Færge fra Finland til Sverige 11 gange om ugen\n4 timer 30 minutter Wasaline\nVentspils – Nynäshamn færge Færge fra Letland til Sverige 12 gange om ugen\n8 Timer 30 minutter Stena Line\n6 Timer 30 minutter Polferries\n18 Timer Polferries\nHer finder du alle aktuelle færgeforbindelser fra Sverige.\nFærge Nynashamn – Rostock (Stockholm) Færge fra Sverige til Tyskland 3 gånger i veckan\nFærge Nynashamn (Stockholm) – Visby (Gotland) – Rostock Færge fra Sverige til Tyskland En gang om ugen\nFærge Visby (Gotland) – Rostock Færge fra Sverige til Tyskland En gang om ugen\nFærge Rostock – Nynashamn (Stockholm) › Færgetid › Pris › Fartplan › tidsplan › faehren.net Færge fra Gotland til Sverige 5 gange om dagen\n3 time(r) 15 minutter Destination Gotland\nGøteborg – Kiel Færge Færge fra Sverige til Tyskland 7 gange om ugen\nYstad – Sassnitz færge Færge fra Sverige til Tyskland 2 gange om dagen\nTrelleborg – Klaipeda færge Færge fra Sverige til Litauen En gang om ugen\n16 Timer 30 minutter TT-Line\nGrisslehamn – Eckero færge Færge fra Sverige til Åland, Finland 3 gange om dagen\nKapellskär – Langnäs færge Færge fra Sverige til Åland, Finland 14 gange om ugen\n3 Timer 35 minutter Finnlines\nKapellskär – Mariehamn færge Færge fra Sverige til Åland, Finland 3 gange om dagen\nKapellskär – Nådendal færge Færge fra Sverige til Finland 14 gange om ugen\nKapellskär – Paldiski færge Færge fra Sverige til Estland 7 gange om ugen\n9 Timer DFDS Seaways\nFærge Karlshamn – Klaipeda Færge fra Sverige til Litauen 7 gange om ugen\nFærge Stockholm – Helsinki Færge fra Sverige til Finland En gang om ugen\n17 Timer St. Peter Line\nFærge Stockholm – Tallinn Færge fra Sverige til Estland En gang om ugen\n62 Timer 30 minutter St. Peter Line\nVisby – Oskarshamn færge Færge fra Gotland til Sverige 3 gange om dagen\n2 Timer 55 minutter Destination Gotland\nVisby – Västervik færge Færge fra Gotland til Sverige 6 gange om ugen\n2 Timer 30 minutter Destination Gotland\nMalmø – Travemünde færge Færge fra Sverige til Tyskland 19 gange om ugen\nFærge Stockholm – Langnas Færge fra Sverige til Åland, Finland 7 gange om ugen\n6 Timer 15 minutter Viking Line\nFærge Stockholm – Mariehamn Færge fra Sverige til Åland, Finland 3 gange om dagen\n5 Timer 25 minutter Viking Line\nFærge Stockholm – Riga Færge fra Sverige til Letland 7 gange om ugen\n17 Timer Tallink Silja\nFærge Stockholm – Sankt Petersborg Færge fra Sverige til Rusland En gang om ugen\n38 Timer 30 minutter St. Peter Line\nFærge Stockholm – Turku Færge fra Sverige til Finland 14 gange om ugen\n130 minutter Viking Line\nFærge Trelleborg – Rostock Færge fra Sverige til Tyskland 3-4 gange om dagen\n6 timer Stena Line\nTrelleborg – Sassnitz færge Færge fra Sverige til Tyskland 14 gange om ugen\nTrelleborg – Travemünde færge Færge fra Sverige til Tyskland 3 gange om dagen\nUmeå – Vasa færge Færge fra Sverige til Finland 11 gange om ugen\n6 Timer 5 minutter Polferries\nFærge Nynashamn – Ventspils Færge fra Sverige til Letland 12 gange om ugen\nAlle færger inden for Sverige\nHer finder du alle de aktuelle færgeafgange inden for Sverige.\nFærge Rostock – Nynashamn (Stockholm) › Færgetid › Pris › Fartplan › tidsplan › faehren.net Innlandsfähre Gotland 5 gange om dagen\nFærge Nynashamn – Visby Innlandsfähre Sverige 6 gange om dagen\nOskarshamn – Visby færge Innlandsfähre Sverige 3 gange om dagen\nVastervik – Visby færge Innlandsfähre Sverige 6 gange om ugen\nVisby – Oskarshamn færge Innlandsfähre Gotland 3 gange om dagen\nVisby – Västervik færge Innlandsfähre Gotland 6 gange om ugen\nDu kan finde en oversigt over alle færgehavne på Sverige her.\nDer er mange måder at holde ferie på i Sverige. Sverige fascinerer med enestående flora og fauna og tilbyder naturelskere et ophold foran en spektakulær baggrund. Livlige metropoler, middelalderbyer, farverige huse, paladser og slotte byder på et varieret program for kulturinteresserede. Det svenske folk er stolt af deres traditioner og elsker at dele dem med gæster.\nDen svenske hovedstad Stockholm forstår at inspirere sine besøgende med kunst, kultur og den historiske gamle bydel. Her møder moderne tradition, urban livsstil går hånd i hånd med store parker, promenader og maleriske natur.\nAt Stockholms slot er en af de største slotte i Europa. Historien kan opleves på en rundvisning i det barokke vartegn. I dag fungerer det som en arbejdsplads for den kongelige familie og er hjemsted for mange museer.\nEr residensen for den kongelige familie Drottningholm Slot . Dens prægtige udseende gav det sit navn Svenske Versailles en. I den sydlige fløj er de private værelser, andre dele af paladset og haverne er åbne for besøgende.\nMed op til 30.000 øer er det Stockholms skærgård en populær destination. Det karakteristiske landskab kan let udforskes med båd eller kajak når som helst på året!\nIdyllisk placeret på en lille ø, minder dig om Gripsholm Slot med sine murstensrøde vægge og tårne ligner det virkelig et eventyrslot. Indenfor kan besøgende forvente storslåede lejligheder, et teater og statens portrætsamling.\nDen middelalderlige Visby venter sine gæster med en snoede gamle bydel, bindingsværksarkitektur og en velbevaret bymur. 50 vagttårne, porte, vindebroer og voldanlæg venter på at blive opdaget.\nI Småland den Astrid Lindgrens verden Glæd børns hjerter. Det er her i Vimmerby, at den berømte børns forfatter blev født, og det var her hendes historier fandt sted. I eventyrsparken møder de besøgende Pipi, Michel & Co. og kan på hjertelig vis gå på opdagelse i husene – men pas på! Voksne er nogle gange alt for store til denne verden …\nStorslåede landskaber, endeløse skove og klare søer tilbyder naturelskere alt hvad hjertet begærer. Dem, der ønsker at se elge, kan gøre det i Grönåsens Elgpark at gøre. Et særligt højdepunkt: elgsafari!\nI Sveriges snedækkede nord kan besøgende se frem til et helt specielt eventyr: med et Hundeslæde safari gæsterne kan nyde den endeløse vidde i det skandinaviske land i harmoni med naturen.\nLapland tilbyder sine besøgende spektakulære naturoplevelser i meterhøj sne om vinteren. Lapland er en af de bedste regioner i verden til at opleve det unikke ved nordlyset.\nTyske borgere på 16 år og derover har brug for pas eller identitetskort for at komme ind i Sverige. For børn og unge under 16 år anerkendes ID -kort, børnepas, pas eller ID -kort. Alle dokumenter skal være gyldige for hele opholdets varighed. Visum er ikke påkrævet.\nEt alternativ til færgen ville være at rejse i bil. A7 fører forbi Flensborg til Danmark, hvorfra du kan rejse komfortabelt over Öresundsbroen til Sverige. Der er også en bred vifte af jernbane- og langdistancebusforbindelser. Regelmæssige flyforbindelser gør ture til Stockholm og Göteborg mulige året rundt. ››› Færger til Skandinavien\nSpørgsmål og svar om Sverige-færgen\nFærger til Sverige Oplevelser & rejsebeskrivelser


De Fantastiske Fehoveder - Sæson 9, Af. 19 - Knyttede bånd / Har DImmsdale talent? - Helt afsnit | Nickelodeon\nKnyttede bånd / Har DImmsdale talent?\nSæson9 A 19 • 03.05.2021\nFar tager mor med på, hvad han tror, er et ridderkrydstogt for at forny deres ægteskabsløfter, men det er faktisk et strikkekrydstogt. // Der er talentshow i byen, og alle er med - undtaget Timmy.\nSkolens kæledyr / Grønkålsgutterne\nTil trods for Timmys advarsler, ønsker Chloe at den påstået farlige klassekanin slippes fri. // Chloe bliver nødt til at stjæle, da Timmys far har købt den sidste Grønkålsgut-dukke, hun mangler i sin samling.\nFarlantis / Chloe styrer\nTimmy og Chloe bliver miljøforkæmpere, da de redder undervandsbyen Atlantis fra et farligt havuhyre. // Timmy fortryder, at han ønskede, at Chloe skulle være gangvagt, da han ser, hvor alvorligt hun tager opgaven.\nCrocker alene hjemme / Pjækkerøv\nCrockers mor lader ham være alene hjemme for første gang, så han ringer til Timmy for at lære, hvordan man har det lidt sjovt. // Chloe vil sprænge fremmøderekorden, men Timmy fortæller hende, at skolen er lukket.\nChloe møder Poof for første gang, da han kommer hjem på ferie fra skolen. Cosmo og Wanda vinder en gratis middag, så Chloe skal babysitte Poof og hans venner. Alt går fint, indtil Vicky dukker op.


Mest populære seværdigheder i Portofino\nBillede taget af Donna Gonella\nCastello BrownHvis du har planer om at tage på sightseeing i Portofino, er Castello Brown blot nogle af de monumenter, du kan opleve. Området er godt at udforske til fods og har desuden masser af dejlige strande.\nSt. Martins KirkeHvis du er interesseret i lokale, religiøse steder, kan du kigge forbi centrum af Portofino, som her hjemsted for St. Martins Kirke. Området er godt at udforske til fods og har desuden masser af dejlige strande.\nChurch of San GiorgioHvis du er interesseret i lokale, religiøse steder, kan du kigge forbi centrum af Portofino, som her hjemsted for Church of San Giorgio. Området er godt at udforske til fods og har desuden masser af dejlige strande.\nSpiaggia dell' OlivettaUanset om du ønsker leder efter skjulte skatte i sandet, eller du søger lidt frisk luft, er Spiaggia dell' Olivetta et sted, du bør besøge under dit tur til Portofino. Hvis du ønsker at gå langs vandkanten, kan du tage til Paraggi Strand, som befinder sig i nærheden.