App-udvikler: Derfor skal vi have adgang til data på din smartphone - Computerworld\nNår du henter en app, skal den typisk have adgang til en masse data og funktioner på din telefon. Få her forklaringen på, hvorfor data- og funktionsdelingen er så vigtig i årets Roskilde Festival-app.\n25. juni 2014 kl. 14.04\nSom ved download af de fleste apps kræver Roskilde Festival 2014-app'en også adgang til flere funktioner på din smartphone.\nRoskilde Festival er på banen med sin spritnye app, der i lighed med mange andre apps kræver adgang til en masse data og funktionalitet på din smartphone.\nBlandt andet kræver Roskilde Festival-app'en årgang 2014 adgang til din online-identitet, dine billeder, dit kamera, enheds-id og opkaldsoplysninger.\nEsben Christensen fra den canadiske app-leverandør Greencopper, der står bag årets Roskilde Festival-app, fortæller her, hvorfor det er nødvendigt at give app'en adgang til disse data og funktioner.\n"Hvis du eksempelvis skal dele dit Roskilde-program eller dit favoritband på sociale medier, skal app'en have adgang til blandt andet din Facebook- eller din Twitter-profil, så du kan dele disse steder," forklarer Esben Christensen, der er skandinavisk chef for Greencopper.\nIndsamler alle data\nHan fortæller, at app'ens adgang til billeder skyldes, at du kan dele billeder i app'en. Derudover er det muligt at tage billeder igennem app'en, som derfor skal have adgang til dit kamera.\nAt det lille smartphone-program derudover ønsker dit enheds-id og dine opkaldsoplysninger begrunder Esben Christensen på følgende måde:\n"Vi indsamler generel data om forbruget i app'en, som for eksempel, hvor mange gange den er blevet åbnet, og til dette har vi brug for at indsamle enheds-id'et."\n"Alle data behandles dog anonymt og gemmes ingen steder," tilføjer han.\nBrugen af Roskilde Festival-app'ens delte dataadgange og funktioner kan der også hurtigt blive brug for, hvis du skal have det optimale ud af app'en på Dyrskuepladsen i Roskilde.\nSkattejagt med ny teknologi\nFor i midten af denne uge bliver app'en opdateret med de sidste funktioner som kort over området og så et forsøg med Apples lokationsteknologi iBeacon, der så dagens lys med iOS 7, og som på festivalen kan afprøves med en nyere iPhone (minimum iPhone 4).\nIBeacon-teknologien gør det muligt for festivalen at sende lokationsbestemte beskeder ud til app-brugerne i forskellige områder af festivalen, hvor der er opstillet iBeacon-sendere.\nDet sker eksempelvis i Dream City- og i Art City-områderne, hvor en bluetooth-aktiveret iPhone med minimum iOS 7 kan detekteres inden for 50 meter.\n"Når du går ind i en zone med iBeacon-sendere, vil du eksempelvis få en besked via app'en med opfordring om at tage et billede og uploade det til et stort brugergalleri," forklarer Esben Christensen, som et eksempel på, hvor app'en gør aktivt brug af både din telefons bluetooth-funktion, kamera og billedgalleri.\nRent praktisk bruger festivalen iBeacon-teknologien og funktionsdelingen til at skabe brugergenereret indhold fra forskellige områder af festivalen i en slags skattejagt.\nSådan bruges datadeling til bedre musikoplevelser\nHer er skattejagt-ideen, at hvis man sender billeder fra alle syv city-zoner, så vinder man en præmie af festivalen.\nFå tilbud på mobil\nEsben Christensen fortæller, at selv om iBeacon-teknologien er ret ny, bliver den blandt andet brugt på amerikanske baseball-stadions.\nHer bliver din tilstedeværelse automatisk detekteret via iBeacon-sendere ved indgangen, hvorefter din digitale billet automatisk bliver skudt frem forrest i din telefon.\nDet forventes også, at iBeacon kan blive stort i fysiske butikker og indkøbscentre, som du har apps til.\n"Forestil dig, at du går ind i en Fakta-butik, hvor du blandt andet ofte køber økologiske æbler. Ved hjælp af iBeacon-teknologien ved butikken, at du er til stede, og derefter kan du få pushet beskeder ud omkring tilbud på økologiske æbler," forklarer Esben Christensen.\nFunktioner med fuld musik\nUd over det specifikke ønske om at inkorporere iBeacon-teknologien har festivalen også bestemt sig for at vægte musikken højere end nogensinde i den nye Roskilde Festival-app.\nI år har Roskilde Festival lagt mere musik ind i sin app. Derudover giver app'en mulighed for logon med din Spotify- eller Soundcloud-konto, så du kan høre musik derigennem.\nDet sker blandt andet med integrerede API'er til musikafspilning fra både Spotify og Soundcloud.\n"Der er i år en dybere musikintegration, så du eksempelvis kan logge ind med din Spotify-konto i selve app'en og høre musik fra din egen Spotify-konto i app'ens afspiller," siger Esben Christensen.\nHan fremhæver også en snedig forslags-funktion til dit koncertprogram. Her bliver der brugt API'er mod både Facebook og LastFM, så du kan finde koncerter, der minder om dine favoritmusikkere.\nVed at kigge ned i dine Facebook-likes over musikere, kan Roskilde Festival-app'en stille forslag til, hvilke koncerter og kunstnere du måske bør se.\nForslags-funktionen til dit musikprogram går kort og godt ud på, at app'en gennempløjer alle dine Facebook-likede musikere.\nDerefter bliver disse musikere afprøvet i LastFM's funktion med at finde lignende kunstnere, og til sidst bliver denne liste over 'musik, der minder om dine favoritter' holdt op imod det aktuelle koncertprogram på Roskilde Festival.\n"Hvis du eksempelvis har liket Bruce Springsteen på Facebook, kan app'en i sidste ende måske foreslå, at du så går til Rolling Stones-koncerten, fordi det minder lidt om Bruce Springsteen," siger Esben Christensen fra app-leverandøren Greencopper, som har specialiseret sig i at levere apps til over 200 festivaler i hele verden.\nKan overleve i presset netværk\nHan forklarer, at hvis Roskilde Festivals netværk bliver presset, vil app'en også virke offline med programmer og deslige, når du først har startet den op en gang.\n"Det er dog klart, at integrationer til andre services ikke virker, hvis netværket knaser," lyder det fra Esben Christensen.\nUd over Greencoppers bidrag til den tekniske indmad i årets Roskilde Festival-app er det lille smartphone-program designet af det københavnske bureau Ajukrezi.


Hvidbjerg Bank skal sikre Caroline Küntzel optimerede forudsætninger - Sponsored by Thy\nHvidbjerg Bank skal sikre Caroline Küntzel optimerede forudsætninger\nCaroline Küntzel ser frem mod en sæson, hvor hun har i sinde at udfordre de bedste i verdenen inden for SUP-board.\nCaroline er dedikeret i alt det hun laver, hvilket blandt andet har ført til en virtuel verdensrekord i højeste hastighed på et SUP-board. En virtuel konkurrence, der blev arrangeret af APP World Touren under pandemien, eftersom det ikke var muligt at konkurrere som tidligere grundet diverse restriktioner.\nDet seneste år har tydeliggjort, at Caroline er klar til at tage det næste skridt op ad rangstigen. Til det seneste danske mesterskab gjorde Caroline rent bord, da hun blev suveræn dansk mester i samtlige discipliner inden for SUP. Derfor er det primære mål for Caroline, det kommende år, også APP World Touren, som er verdensmesterskabet inden for SUP-boarding – en turnering en anden thybo, Casper Steinfath, tidligere har haft stor succes i, hvor det gennem tiderne har lykkedes ham at vinde hele seks gange.\nFremadrettet er Hvidbjerg Bank med på Carolines rejse. Med et sponsorat, som APP World Tour-Partner, er Hvidbjerg Bank medvirkende til at sikre optimerede forudsætninger for Caroline Küntzel. Formålet er et gensidigt samarbejdet, der skal komme begge parter til gode samtidig med, at det sikrer Caroline bedre forudsætninger for at deltage og præstere i APP World-Touren.\nCaroline endte som nummer 28 på den overordnede kvindelige APP World Tour-verdensranglisten for 2019, hvilket var det seneste år, hvor APP World-Touren fandt sted. Dette skyldes dog blandt andet, at Caroline ikke havde mulighed for at deltage i hele Word Touren og derfor ikke havde muligheden for at konkurrere om samme antal point som de andre atleter.\nCaroline ser frem mod den nye sæson\nCaroline Küntzel kickstartede sæsonen d. 22. maj, hvor den danske SUP Tour startede i Odense. I den danske SUP Tour dyster atleterne i forskellige former for SUP-discipliner. Denne dag var Caroline overlegen i forhold til sine konkurrenter, hvorfor den unge thybo vandt sikkert med hele 3,23 minutter ned til andenpladsen.\n– Alt i alt var den danske første konkurrence under den danske SUP Tour en kæmpe succes, hvorfor jeg nu blot er endnu mere tændt og klar til World Tourens start til august.\n– Derfor er jeg også utrolig glad for, at Hvidbjerg Bank ser en værdi i at være en del af den rejse jeg er i gang med, udtaler den unge thybo.\nHvidbjerg Bank prøver at gå nye veje\nGrunden til at Hvidbjerg Bank har valgt at indgå et samarbejde med Caroline er tosidet. Først også fremmest ønsker de at støtte unge idrætsudøvere, som har hjemme i deres lokalområdet – her passede Caroline rigtig godt på profilen, eftersom hun er ung, seriøs og målrettet inden for sin sport.\n– Det er vigtigt der er attraktive tilbud til unge mennesker i vores områder, som ønsker sport på det almindelig plan, men bestemt også for dem som ønsker det på eliteplan, udtaler Afdelingsdirektør, Marianne Lillebæk


Unge fritidsjobbere er ved at fortrænge de fuldtidsansatte i butikkerne - HK\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/blogs/hk-midtvest-susanne-sommerlund/2016/10/14/unge-fritidsjobbere-er-ved-at-fortraenge-de-fuldtidsansatte-i-butikkerne)\nVar det en ung mellem 15 og 24 år, der scannede dine varer i supermarkedet, langede dit morgenbrød over disken hos bageren eller udleverede dit yndlingsmagasin i kiosken i weekenden?\nSå er det ikke tilfældigt. Hver femte, der har haft weekendvagter de seneste fire uger, er unge mellem 15 og 24 år. Det viser tal fra Danmarks Statistiks Arbejdskraftundersøgelse, som Ugebrevet A4 har analyseret.\nI 2007 havde 35 procent af de unge i arbejde søndagsvagter inden for en måned, mens det drejede sig om 47 procent i 2015. I samme periode er de unges aftenarbejde steget markant. Sidste år havde over halvdelen af de unge beskæftigede jævnligt vagter om aftenen.\nI bestyrelsen for HK Handel MidtVest har vi haft diskussionen og synes, det er en tendens, der går i den gale retning.\nVi oplever, at butikkerne har ansat unge på deltid, mens jobbene på fuldtid forsvinder. Det betyder, at de medarbejdere, der har taget en butiksuddannelse, har svært ved at finde et fuldtidsjob, de kan leve af. De må skrabe timer sammen med løsarbejde og tage flere jobs for at få økonomien til at hænge sammen. Som butiksansat er din løn sammenlignet med andre typer jobs i forvejen ikke stor. Har du ikke mulighed for at få et fuldtidsjob, kan det være svært at få en almindelig husholdning til at hænge sammen specielt i de større byer, hvor det er vanskeligt at få billige boliger.\nDet er et stort problem, at de, der vælger at tage en butiksuddannelse, ikke kan få fuldtidsjob. Med den tendens, der er i butiksverdenen, uddanner vi jo i stigende grad til deltidsjob.\nUnge og butikkerne har en fælles interesse i deltidsjobbene. De unge fritidsjobbere er interesseret i job, der passer sammen med studiet. Butikkerne ønsker, at de ansatte arbejder på tidspunkter, hvor der er flest kunder, og det kan være svært for de butiksuddannede at være lige så fleksible som de unge, fordi de har et familieliv, der skal hænge sammen. Desuden er der i overenskomsten grænser for, hvor mange skæve vagter fuldtidsansatte må have.\nNoget andet er, at der kan være en bagside ved de unges deltidsarbejde.\nJo mere løst, man er tilknyttet en arbejdsplads, des mere uorganiseret og tilfældigt er arbejdet på mange måder. Arbejdsskaderne stiger. Der er flere, som ikke får instruktion og oplæring, og man kan også være tilbageholdende med at investere i løstansatte med kurser og lignende.\nI HK Handel ser vi også unge, der bliver snydt - blandt andet når Jobpatruljen, som HK og 3F i samarbejde med andre fagforeninger står bag, er rundt om sommeren. Det kan være, at de ikke får løn under pauser, får at vide, at feriefridage ikke gælder for dem, eller de selv skal finde afløsere, hvis de bliver syge.\nEndelig kan man spørge om, hvilken service kunderne bliver stillet over for? Mange unge er rigtigt dygtige. Det oplever vi i HK. Men en ung fritidsjobber kan helt naturligt ikke have den samme viden og erfaring med sig som en butiksuddannet, der har arbejdet i faget i flere år.\nDerfor vil vi i bestyrelsen for HK Handel MidtVest opfordre til, at butikslederne tænker sig om, når de skal ansætte medarbejdere. Skal det være en deltidsansat ung eller en butiksuddannet på fuldtid?


Vi tror på, at alle har en lille designer gemt i sig, og vi elsker at se jeres versioner af Markberg styles. Derfor skabte vi MARKBERG DESIGN CHALLENGE – en sjov måde at være kreativ på og slippe ens indre designer løs. Spørg blot dig selv: Hvordan ser min drømmetaske ud?\nDownload PDF’en nedenfor med vores MARKBERG malebog for at komme i gang med at designe. Vi er så spændte på at se, hvad I finder på! Malebogen vil blive opdateret løbende med nye styles.\nPsst.. Følg løbende med på vores Instagram @markberg_access, hvor DESIGN CHALLENGE vil udfolde sig, og du selv kan deltage med dit eget design for en chance for at vinde den pågældende taske. For at deltage skal du blot poste din version på din story og tagge @markberg_access og #markbergdesignchallenge.\nTips og tricks til at designe i Instagram\nHar du brug for lidt hjælp til at komme i gang med dit design?\nSe blot denne tutorial med lette tips og tricks til at designe direkte i Instagram, og du vil være godt på vej med dit første design på ingen tid! Denne tutorial er også altid at finde under vores Instagram højdepunkt ’Tutorial’.\nVi har samlet nogle af de fine designs fra tidligere DESIGN CHALLENGES her.\nTag et kig – måske du finder noget inspiration?


Økonom: Der er gysser i barsel til mænd\nNyheder Skrevet af Newspaq | 05.02.13 | 11:45\nDet vil være økonomisk fordelagtigt for staten, hvis barselsperioden bliver mere ligeligt fordelt mellem kønnene.\nDet konkluderer økonom Nina Smith ifølge Information på baggrund af sin økonomiske analyse "Kvinders økonomiske bidrag til velfærdsstaten".\nAnalysen viser, at en kvinde igennem et helt liv koster staten 1,6 mio. kroner, hvorimod en mand bidrager med et overskud til staten på 0,6 mio. kr.\nEn af de vigtigste årsager til denne skævhed er det faktum, at det i langt de fleste tilfælde er kvinderne, der tager barselsorlov. Dermed får staten ikke det fulde udbytte af det beløb, der investeres i kvinders uddannelse.\n- Vi har lavet rigtig meget forskning omkring kvinders karriere, og hvis man skal koge det ned, så er min vurdering, at der, hvor vi taber kvinderne, er, når de får deres første barn, siger Nina Smith.\n- Hvis mænd og kvinder i højere grad deles om barsel, børn og karriere, vil vi undgå, at en stor del af det, vi har investeret i uddannelse, ikke bliver udnyttet. Det vil betyde en betydeligt mere kvalificeret og effektiv arbejdsstyrke og beskæftigelse og dermed større skatteprovenu, siger hun.\nPræcis hvor stor gevinsten for staten vil være, hvis man øremærker barsel til mænd, vil Nina Smith ikke give et bud på.\n- Det scenarie eksisterer ikke, så det vil jo være tankespind. Men det er min vurdering, at vi overhovedet ikke vil tabe lige så meget på mændene, som vi vil vinde på kvinderne, siger økonomiprofessoren.\nHun mener derfor, at det ud fra et økonomisk rationale ville være godt at øremærke barsel til mændene.\n- Om man så kan lide det politisk og ligestillingsmæssigt, det er en anden sag, siger Nina Smith.


Forstå FN's Generalforsamling\nDet er den travleste uge i kalenderen for alle i og omkring FN-systemet. Det er ’FN-ugen’. Den anden uge efter åbningen af FN’s Generalforsamling, efter formalia er overstået og dagsordenen for det næste års arbejde (næsten) er fastlagt. Hvor statsledere, virksomheds- og civilsamfundsrepræsentanter, diplomater og aktivister strømmer til FN’s hovedkvarter i New York. Hvor topmøder, højniveaumøder, korridorsnakke, sideevents, taler og håndtryk smelter sammen i en – mildt sagt – lidt overvældende strøm.\nHvad skal man holde øje med? Hvad kommer til at dominere dagsordenen? Hvem deltager – og hvornår?\nVi har samlet et overblik over de største begivenheder og den danske deltagelse her. Helt simpelt. Hvis du til gengæld har lyst til at dykke ned i dagsordnerne, så har vi her samlet vores favoritkilder.\nUN Dispatch’ podcast, hvor Margaret Besheer, FN-korrespondent for Voice of America og Richard Gowan, direktør i International Crisis Group lufter, hvad de tror, der bliver værd at følge i dette års FN-uge.\nFN’s egen podcast, ’UNcomplicated’.\nPå Globalnyt.dk dækker journalist Kirsten Larsen ugen, direkte fra New York.\nDet uafhængige magasin PassBlue bringer højdepunkter og som altid skarpe analyser af, hvad der foregår i FN.\nI den lidt lettere (men underholdende) ende af skalaen har magasinet POLITICO udgivet en ’U.N. Playbook’, hvor du bliver indviet i stort og småt fra de bonede gulve i New York.


Smykker i sterling sølv - få den ægte vare hos Svane & Lührs!\nAlle vores smykker er lavet af sterling sølv - og dermed får du flotte smykker, der holder længe.\nVi elsker den ægte vare - og derfor er alle vores smykker lavet af sterling sølv ( .. og andre kvalitetsmaterialer som ægte skind, ferskvandsperler, zirkonia og smykkesten).\nDe klassiske sølvsmykker er altid et sikkert hit - og smykkerne er også lette at holde smukke.\nSmykker med hvide, klassiske ferskvandsperler i klassisk sterling sølv.\nLIDT OM SMYKKEPLEJE & SMYKKEOPBEVARING\nDet er altid en god idé at passe godt på sit smykke ved at følge de gængse smykkeråd. Under smykkepleje kan du læse meget mere om, hvordan du passer bedst på dine smykker i dagligdagen, så de holder sig flotte i lang tid.\nSmykkeopbevaringen er også et vigtigt element, når det handler om at passe godt på sine smykker. Vi kan også tilbyde et flot alternativ til smykkeskrinet - nemlig et gennemsigtigt smykkestativ i akryl. Smykkestativet beskytter både dine smykker mod bl.a. støv og så udstiller det dine smykker på en flot måde, så du let kan finde dem om morgenen.\nSe smykkestativet lige her.\nFarverige cabochonsmykkesten fuldender den klassiske sølvring & skaber flot kontrast.


Skagen Havkajakklub fylder èt år | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nSkagen Havkajakklub fylder èt år\n5. september 2010 - kl. 0:35 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nSå er Skagen Havkajakklub lagt fra land. …..Det var overskriften ved omtalen af vores første introarrangement for nye medlemmer på Nordstrand den 11. oktober 2009. Det blev et kontant møde med havkajaksporten, idet alle de nye måtte en tur i baljen i det hårde vejr. Men det skræmte dem ikke væk. De er alle stadig medlemmer.\nSom flere sagde :” …hvis ikke der skulle være en sådan klub i Skagen, ja så hørte alt fornuft da op” . Det må nok siges at der er sket meget siden opstarten.\nDet blev også overskriften for bestyrelsens første beretning. Der var ligeledes nogle hurdler der skulle overvindes fra de første indledende møder i foråret 2009 og til vi endelig kunne holde stiftende generalforsamling den 12. september 2009. Her var der 8 fremmødte, og de 5 blev valgt til den nuværende bestyrelse og har sammen med de øvrige tre ildsjæle og nogle der senere er kommet til udført et stort stykke arbejde, der har gjort klubben til det, den er i dag.\nVores base var og er stadig vores to kajak-containere, der står i ”Skurbyen” ud til Kongevillaen. Containerne er indrettet, så der er plads til 15 kajakker i hver. Grundet den store aktivitet og interesse for klubben er der bestilt plads til yderligere to containere.\nNu kan man ikke sådan bare stille en container op i ”Skurbyen”. Derfor har vi afholdt arbejdslørdage, således at vi kunne få containererne beklædt med træ, forsynet med et reglementeret buet paptag og malet svenskrød – så de nu er kamufleret som et fiskerskur.\nSikkerhed betyder meget. Derfor gik bestyrelsen gik i gang med, at få udarbejdet sikkerhedsreglerne og få dem grundigt gennemarbejdet. I samme åndedrag tog vi kontakt til Skagen Redningsstation og henlagde en af de første klubaftener der, for at få klarlagt, hvad Skagen Havkajakklub kan gøre for at undgå overflødige redningsaktioner, og for at høre fra eksperter, hvordan de ser sikkerhed i forbindelse med sejlads i kajak.\nSkagen Havkajakklub er som nystartet klub ikke en formuende klub, og som sådan kan vi ikke dække vores udgifter på baggrund af medlemskontingenter alene. Derfor har vi udarbejdet en plan for sponsoraftaler og fondsansøgninger. Det er lykkedes os at tegne nogle flere sponsorater. Blandt andet har vi de næste 2 år Spar Nord som hovedsponsor, og både Norisol, Topcoat, EzeePrint, Ford og Vestas har sponsoreret klubben. Vi går i den kommende tid i gang med en ny runde for at skaffe flere sponsorere.\nSkagen Havkajakklub er godkendt som folkeoplysende forening. Det har givet os mulighed for at søge om tilskud til blandt andet husleje og etablering, lige som det signalerer en vis seriøsitet i forbindelse med ansøgninger til diverse fonde.\nVi har allerede fået vores første tilskud fra en større pulje. Da klubben startede, var der 3 medlemskajakker, og i løbet af kort tid, kom der yderligere 3. Men vi manglede klubkajakker, der kunne benyttes af de medlemmer, som endnu ikke havde anskaffet sig deres egen kajak. Friluftsrådet blev ansøgt om tilskud til indkøb af kajakker, og med 25.000 fra Friluftsrådet og resten finansieret på anden vis, kunne vi anskaffe 5 klubkajakker i begyndelsen af december 2009.\nSkagen Havkajakklub er medlem af Dansk Kano- og Kajakforbund – DKF. Dermed er vi at opfatte som en seriøs sportsklub og er tilknyttet Danmarks Idræts Forbund. Vi har dermed mulighed for at trække på DKF’s instruktører.\nSkagen Havkajakklub har fået designet sit eget logo i et tæt samarbejde med Anette Heilmann. Logoet benyttes allerede på vores brevpapir og diverse skrivelser. Desuden benytter vi også logoet på vores hjemmeside. www.skagenhavkajak.mono.net\nFor at drive en klub som Skagen Havkajakklub, er det nødvendigt at kunne uddelegere de forskellige ansvarsområder til mindre udvalg. Derfor har vi nedsat 4 faste udvalg. Det er klubhusudvalget, som har ansvaret for praktiske initiativer i forbindelse med vores klubområde og sidenhen også vores klubhus. Det er sikkerhedsudvalget, som har ansvar for, at vores sikkerhedsregler er dækkende og opdateret efter forholdene, og som organiserer prøver og udsteder licenser og indplacerer klubbens medlemmer efter roerstatus. Det er sponsorudvalget, som har udarbejdet skabelon for og udkast til sponsoraftaler, og som fremover koordinerer tegning af sponsorater. Og endelig er det aktivitetsudvalget, som tager initiativ til og planlægger alle typer arrangementer og aktiviteter for klubbens medlemmer – både vores fælles roture i eget og fremmed rovand, vores kajaktræning i svømmehallen, kurser, ture, stævner, træning i motionscenteret og andre arrangementer. Aktivitetsudvalgets arbejde udmønter sig blandt andet i aktivitetsoversigten, som udsendes mindst en gang om måneden.\nVi har holdt kombineret åbent-bestyrelsesmøde-og-klubaften hver torsdag siden klubben startede den 12. september. Der har været meget, som har skullet organiseres i opstartsfasen, men derfor har der alligevel været tid til uformelle snakke om kajakker og grej og udstyr, ligesom vi har ladet os inspirere af diverse spændende kajakfilm. Forventningen er, at fokus roligt vil flytte sig fra bestyrelsesarbejde til klubaktiviteter.\nDer er stor interesse for sejlads i havkajak fra mange sider. Blandt andet har vi i samarbejde med Skov- og naturstyrelsen lavet et arrangement i foråret 2010 ved Stokmilen, som kombinerer havkajaksejlads med naturvejledning. Vi kan også se interessen på medlemstallet. Da vi startede den 12. september 2009, var vi 8 medlemmer – nu 12 måneder senere er medlemstallet over 40.\nVi har i foråret 2010 erhvervet klubhus, efter forhandlinger med Skagen Marinehjemmeværnsforening om køb af deres bygning for enden af Vestre Strandvej. En løsning vi er meget glade og taknemmelige for, idet det ligger tæt på vores kajakcontainere og vandet.\nDer er allerede afviklet en række forårs- og sommerarrangementer i 2010. Her kan nævnes: Silkeborgsøerne, Randers Fjord, Mariager Fjord, Hirsholmene ( to gange ), Uggerby Å, Tversted til Gl.Skagen via Skiveren og Kandestederne, Ålbæk, Strandby, Langs kysten til Sandmilen via Stokrenden m.m., Grenen i godt vejr, Københavns Havn , Trekroner og Kanalerne omkring Christiansborg m.m., plus adskillige ugentlige aftenarrangementer.\nFor at kunne realisere alle disse arrangementer med sejlads i fremmed rovand, har klubben få anskaffet/bygget med hjælp fra sponsorere en kajaktrailer med plads til 12 kajakker, der gør at vi nu kan komme rundt i hele Danmark. I forår/sommer 2011 planlægges der allerede nu en tur i ”Det Sydfynske Øhav”.\nTakket stor velvilje fra Skagen Havn, vore sponsorere og medlemmernes store gå-på-mod og gode humør havde ovennævnte ikke været muligt.\nDer forestår det næste stykke tid en del praktiske opgaver bla. etablering af slæbested, indkøb af flere kajakker og indretning af klubhus og ikke at forglemme at finde sponsorere til disse opgaver, men med den medvind vi har haft det første år bør dette ikke være umuligt.\nVi glæder os til også fremover at kunne give vore nuværende og kommende medlemmerne en oplevelse for livet.\nEndelig skal nævnes, at månedens kajak juli 2010, Necky Chatham, for den landskendte Havkajakken.dk , er blevet anmeldt af roere fra Skagen Havkajakklub, hvilket er en stor anerkendelse af klubben, dens medlemmer og aktiviteter – jo, Skagen Havkajakklub tages skam alvorligt i hele landet, og er kommet for at blive.\nEmail en kopi af 'Skagen Havkajakklub fylder èt år' til en bekendt


Vibeke Manniche – Ord er ikke toldfri – og Berlingske giver for meget spalteplads til kvindehad\nEt er af man kan være så fuld af kvindehad og foragt – men at Berlingske vælger at bringe så fornærmende og hæsligt misogyni skræmmer mig. Byt lige kvinde ud med neger. Ville de så bringe så bragende racistisk indlæg? For debattens skyld. Næppe. Det er IKKE ligegyldigt hvad man bringer. Ord er ikke toldfri. Det er heller ikke ligegyldigt, at en mand med så erklæret kvindehad har sit eget radioprogram. Der er noget, som hedder etik og moral. Også for medierne. Det er ikke alt ´bull shit´ man skal give plads til i den offentlige debat.\nAt der findes forstyrrede, halvgamle (måske små impotente who knows) mænd er der intet nyt i – ej heller at de ´køber´ sig en kvinde. Når ingen andre vil. Men at Berlingske finder det passende at bringe – er jeg langt mere rystet over. Af hvilken årsag? For at fortælle os kvinder, at vi skal kende vores plads?\nJeg kan bare smide avisen væk og ville med glæde opsige abonnementet (min mand er ikke ligeså oprevet ;-). Men set i lyset af, at vi bl.a. også har mænd, som ligefrem plæderer for fx burkaens herligheder (til kvinder alene sæføli) – synes jeg det går den helt, helt forkerte vej. Gys og genfærd. Kvindehad har alle dage eksisteret og synes at være stigende – men at medierne giver plads hertil er jeg mest af alt rystet over. Det er elendigt justement.\nTilbage til krimi 6.0 om Anna Storm, som jeg er ved at få skrevet færdig – jeg skruer lige lidt op for blusset ;-). Og brug din stemme – kvinde. Der er brug for den!\nBy Vibeke Manniche|juli 28th, 2017|Aktuelt, Kunst & Bøger|0 Comments


La Cabra Roastery i København | Nyt hovedkvarter!\nVores nye risteri åbner\nved Esben Piper 18. december 2018\nVores nye risteri åbner i København, februar 2019.\nVi er glade for at kunne dele med jer alle, at vores risteri flytter fra Århus til København. Et nyt og større risteri er en længe ventet udvidelse af vores brand, og flytningen er et vigtigt skridt i vores løbende udforskning af moderne kaffe.\nFor nu har vi lagt vores planer om at bringe La Cabra til New York for at hvile. Uheldige juridiske omstændigheder, herunder vores NY-samarbejdspartner Alpha Dominches nylige lukning, har sat en stopper for vores bestræbelser på at forfølge aktiviteter på dette specifikke sted i byen. I stedet har det fået os til at se nye muligheder på måder at udvide vores risteri på, så vi kan fortsætte vores udvikling. Dette potentiale er præcis, hvad vores nye placering i København vil hjælpe os med at realisere. Interessen for vores tilgang til kaffe er vokset på hver eneste måde, og som en naturlig konsekvens er vi nu vokset væk fra vores placering i Århus.\nVores nye hovedkvarter vil være baseret i rummelige omgivelser, hvor vi kan introducere en ny og større kapacitet Loring roaster sammen med en optimeret produktionsopsætning. Dette giver os mulighed for at imødekomme anmodninger fra vores voksende antal globale engrospartnere. Placeringen vil rumme både kontor og risteri - og med tiden et showroom og en café for vores internationale besøgende.\nSiden begyndelsen af december har vi renoveret en autentisk industribygning i Frederiksberg-distriktet bygget under den danske industrialisering og formet af inspirerende traditionelle arkitektoniske værdier som håndværk og kvalitet. Når vores kontor og risteri flytter til København, skaber vi en platform, der er bedre egnet til vores globale samarbejdspartnere. Samtidig er vi glade for at være mere til stede på en af verdens mest værdsatte kulinariske scener og ser frem til at styrke vores relationer der.\nVores anker i Århus forbliver aktivt og innovativt, når vi fortsætter med at drive vores to kaffebarer og vores surdejbageri i byen, ligesom vi vil holde vores nære forhold til værdsatte samarbejdspartnere og venner intakte.\nPå vegne af hele holdet, Esben Piper


Cykelstole og tilbehør til cykelstole | Køb online | EBIKECENTER\nHos EBIKECENTER har vi valgt det bedste til vores kæreste eje - børnene. Vi fører de populære "Bedst i Tænk" Yepp cykelstole fra svenske Thule, der roses for at være en sikker, let og brugervenlig cykelstol.\nUrban Arrow Fidlock Sele\nYepp Nexxt Front cykelstol Vejl.: 1.000,00 kr.\nYepp Maxi Cykelstol (Stelmontering) Vejl.: 1.300,00 kr.\nYepp Maxi cykelstol (bagagebærermontering) Vejl.: 1.300,00 kr.\nBørn kan komme med en tur på din cykel, når de selv kan sidde op. I gennemsnit fra de er 9 måneder, til de er 10 år gamle. Thule Yepp har en cykelstol til enhver aldersgruppe. Og en cykelstol, som passer perfekt til forældrenes og børnenes behov.\nFor rigtig mange mennesker i Danmark er en cykelstol en helt uundværlig del af den daglige transport af deres børn. Selve stolen vejer blot ganske få kilo, og hos EBIKECENTER er sikkerheden i top, når det kommer til vores cykelstole.\nNyere testresultater viser, at der findes en meget stor forskel på brugervenlig og ikke mindst på sikkerheden imellem de forskellige cykelstole på markedet. Cykelstolen har som vigtigste formål at beskytte dit barn på bedste vis, hvis uheldet er ude. Derfor er vi hos EBIKECENTER dedikerede til at føre sikkerhedsgodkendte cykelstole, der lever op til danske og internationale standarder og lovkrav.\nTyper af cykelstole\nNår du skal investere i en cykelstol, så skal du være opmærksom på, at der findes tre forskellige slags cykelstole. Det er cykelstole til at blive monteret på bagagebæreren, til montering på fronten af din cykel og en cykelstol til montering på din cykels stel.\nDen bagagemonterede cykelstol monteres naturligvis på din cykels bagagebærer. Det er en god idé at undersøge, om din cykel er udstyret med en solid og kraftig bagagebærer, da dette – selvom det er en god løsning for en cykelstol – ikke nødvendigvis er den bedste placering for en cykelstol på netop din cykel.\nEn frontmonteret cykelstol placeres, som navnet antyder, foran dig på din cykel. Mere præcis på styrstammen. Har du to børn, så kan du med fordel bruge en cykelstol på bagagebæreren og cykelstol foran på cyklen, så du kan have begge børn med på én gang,\nDen sidste cykelstol er en stelmonteret udgave, der skal monteres på cyklens stel, og denne cykelstol kan bruges på de fleste almindelige cykler. Desuden er stellet på de fleste moderne cykler designet til at aflede og minimere vibrationer. Dermed giver en placering af en cykelstol her barnet dets mest komfortable cykeltur.\nHvad skal du være opmærksom på, når du vælger en cykelstol?\nDer er nogle forskellige ting, som du skal være opmærksom på, inden du investerer i en cykelstol. Selvfølgelig skal sikkerheden være din førsteprioritet. Derfor mener vi, at du bør være opmærksom på de følgende punkter:\nGå gerne efter en cykelstol, der bærer sikkerhedscertificeringen EN 14344. Dette er et bevis på, at cykelstolen har gennemgået og bestået den strengeste sikkerhedstest i EU.\nDerudover er det essentielt, at en cykelstol har holdere til dit barns fødder. Disse skal desuden have midler til fastspænding af dit barns fødder, så dit barns ben holdes forsvarligt på plads.\nDesuden skal du være opmærksom på, at den ønskede cykelstol har en 5-punktssele eller en 3-punktssele, da disse er de mest effektive og sikre, der findes. Er du i tvivl om, hvordan disse ser ud, så husk blot, at en 5-punktssele er formet som et H med et spænde i midten, mens en 3-punktssele er udformet som et Y – ligeledes med et spænde i midten.\nTjek altid cykelstolens maksimale belastningsgrænse. Som en hovedregel er den på 22 kg, men dette kan variere fra stol til stol. Undersøg derfor altid en given stols specifikationer.\nTag højde for dit barns alder og størrelse, da en cykelstol til montering foran på cyklen er mest ideel til mindre børn.\nI forlængelse heraf skal du overveje, hvor længe du planlægger at bruge cykelstolen. En cykelstol monteret bagpå er bedre egnet til større børn. Dermed kan denne også bruges i flere år frem i tiden.\nVær opmærksom på cykelstolens plads og udformning. Sørg for at investere i en cykelstol, der tillader, at dit barn uforstyrret kan have cykelhjelm på. I samme ombæring bør du også være opmærksom på, at en cykelstol med et højt ryglæn er mere komfortabelt at sidde i – især for meget små og unge børn.\nSom nævnt længere oppe så skal dit barn være i stand til at kunne sidde oprejst af sig selv, før du må medbringe det i en cykelstol. Der eksisterer ikke nogen aldersmæssig lovgivning på dette punkt, da børn besidder evnen til at sidde oprejst på vidt forskellige tidspunkter. Men det er meget normalt, at dette finder sted, når barnet er omkring 9 måneder gammel.\nHar dit barn ikke kræfter nok til selv at kunne sidde oprejst i cykelstolen, så er det ikke tilladt at medbringe det i en cykelstol, da det skal kunne sidde selvstændigt og sikkert.\nThule / Yepp 11 items\nUrban Arrow 5 items\nCykelstole til bag på 3 items\nBeslag / reservedele til cykelstole 11 items\nUniversel 10 items


Stofferne - Et nyt problem i byen - Københavns Stadsarkiv\nDa nye former for narkotika kom til 1960’ernes København, førte det ikke kun til eksperimenter med brug af stofferne. For kommunen betød det nye problem, at forskellige behandlinger måtte afprøves.\nDer findes kun få billeder i arkivet af misbrugsproblemer i byen. Til gengæld er der flere billeder af livet i nogle af de gader, der normalt forbindes med byens narkohandel, nemlig gaderne omkring Københavns Hovedbanegård. En af gaderne er Istedgade, her fotograferet ved hjørnet af Oehlenschlægersgade,1985. Fotograf ukendt, Københavns Museum\nDa stofferne gjorde et indtog i København\nI 1960’erne kom der et nyt problem til København. Ungdomsgrupper som provoer, beatniks og hippier eksperimenterede med euforiserende stoffer som hash, opiater og LSD, men det gik ikke godt for alle. For manges vedkommende endte eksperimenterne i et decideret misbrug, der stadig i dag er en udfordring for individer og samfund.\nRåvildhed om hvad der skal gøres\nNarkotikabehandlingen i København blev i de første år af både politikere, dagspresse og personale beskrevet som kaotisk. Indtil 1960’erne var det lægemidler, der udgjorde euforiserende stoffer. Det førte i særdeleshed til vanskeligheder for læger og apotekere. Men det nye problem var anderledes, der var nye stoffer, flere og yngre misbrugere, og der manglede behandlinger. I 1969 omtalte Socialforvaltningens medarbejderblad emnet, og København var ikke den eneste by, der havde narkotikaproblemet:\n”Det er et gennemgående træk i alle lande, at der hersker stor rådvildhed med hensyn til, hvorledes en effektiv indsats overfor narkotikaproblemet kan gennemføres.”\nI kommunen manglende der både metoder og kapacitet til at behandle misbruget. Der var forskellige meninger om stoffernes farlighed og hvilke behandlinger der virkede, og om behandlingen skulle være baseret på tvang eller frivillighed. Det betød, at mange af de første tiltag havde en eksperimentel karakter. Rapporter og undersøgelser havde svært ved at sætte tal på, hvor stort problemet var, men der var flere pile, der pegede på, at behandlingssystem haltede bagefter.\nDe første behandlingsmuligheder i København var begrænsede og præget af delvist private initiativer. Behandling kunne foregå som indlæggelse på en psykiatrisk hospitalsafdeling eller et ungdomshjem. Det var særligt unge misbrugere, der blev sendt på ungdomshjem, selvom hjemmene ellers var forbeholdt unge med andre problemer.\nEt nyt kommunalt behandlingssystem\nI 1970 afleverede en kommunal arbejdsgruppe et oplæg til, hvordan et kommunalt behandlingssystem skulle indrettes.  Der var lidt viden om, hvilke behandlinger der virkede. Kommunen skulle derfor indrette et system, der bestod af forskellige behandlingsmuligheder og som arbejdede med ”utraditionelle pædagogiske midler”. Arbejdsgruppen slog også fast, at behandlingen skulle være frivillig. Tvang kunne ikke komme på tale, før frivillige behandlinger var blevet afprøvet grundigt.\nBag forslaget lå en forståelse af misbruget som et grundlæggende socialt problem. Behandlingen skulle ikke kun omfatte afvænning, men også en ”sanering” af de enkeltes sociale situation. Oplægget førte til en vifte af kommunale tiltag, der skulle imødegå stofmisbrug. Det spændte fra oplysning over opsøgende arbejde, og til afvænningsture og bomuligheder.\nMangel på pladser og familiepleje\nFamiliepleje blev tilføjet som en anden behandlingsmulighed i 1972. Ophold i familier skulle være med til at stabilisere og resocialisere de unge. Socialborgmester Børge H. Jensen beskrev, at ”Det betyder kolossalt meget for den enkelte at komme ind i et familiemønster og føle den varme og kontakt, der kan være i den rigtige familie.”\nAt placere misbrugere i plejefamilier var også en måde at imødegå, at der var for få behandlingspladser. Derudover havde der været gode erfaringer med anbringelser i familier, og det var billigere end institutionsophold.\nI København blev der oprettet en række grupper, der stod for opsyn og for at finde egnede plejefamilier. Familierne blev fundet ved at de selv henvendte sig og igennem avisannoncer og lokale turistforeninger, der kendte gode familier. Der blev lagt vægt på at udvælge familier, der boede i provinsen, der gerne var landbrugere, og som havde psykisk og fysisk overskud til at have et plejeforhold. Placeringen på landet var vigtig, da der skulle være langt til storbyens forhandlere og miljøer.\nFisketure og rapportskrivning langt væk fra København\nEn af dem der kom i behandling væk fra København, var Henrik. Henrik kom fra et godt hjem i København, var indskrevet på universitetet og klarede sig for studielån. Han havde været afhængig i fem år. Hverken hans egen læge eller nedtrapning i Jugoslavien havde båret frugt med sig. I 1974 kom Henrik i kontakt med den sociale hjælpetjeneste og han kom i afvænning. Herefter førte en nedtrapningstur ham til Jylland sammen med fire andre misbrugere og misbrugsmedarbejdere.\nFormålet med turen var at blive fri for stoffer og fastholde motivationen for det. Opholdet bestod af en blanding af terapeutiske og daglige gøremål som madlavning og rengøring, såvel som andre aktiviteter som læsning, fisketure, og besøg på værtshuse og diskotek. Det var et gruppeprojekt, hvor de unge støttede hinanden i et liv uden stoffer og sammen afbestilte leverancer af stoffer fra København.\nHenrik vil blive i Jylland\nKlienterne skulle sammen med personalet skrive en rapport fra turen. Her beskrives Henriks udvikling:\n”Henrik har udviklet sig betydeligt under nedtrapningen og stabiliseringen. Hans selverkendelse og indsigt er vokset og som følge deraf formulerer han et ønske om at undgå at blive nødt til at returnere til KBH permanent. Han ønsker at blive i provinsen, hvor stoffristelserne er meget små.”\nFor at forlænge opholdet i Jylland besøgte Henrik mulige plejefamilier i nærområdet og var blandt andet kommet i kontakt med en lokal eneboer, Ole, som han gerne ville i familiepleje hos. Ole havde dog stillet krav til opholdet:\n”Ole vil kun tillade Henrik at tage ophold hvis han ikke får socialhjælp eller lignende og vil indordne sig under selv at skulle skaffe sin egen føde (fisk, husdyrhold o.l.) og lidt skovhuggerarbejde.”\nGruppen bakkede op omkring muligheden, men den var også forbeholden om isolation mon var det bedste for Henrik.  Henrik endte ikke med at blive eneboer, men kom efter turen i familiepleje hos en kunstner i Herning, og flyttede senere til Ribe hos en anden familiepleje og begyndte at læse til lærer.\nHenrik skulle igennem mange ophold for blive kvit med stofferne. Narkotika var ikke kun et problem for misbrugerne, men også for samfundet og for de kommunale myndigheder. Narkotikaproblemet varslede ikke alene et nyt arbejdsområde, hvor myndigheder og behandlere stadig den dag i dag, søger at forebygge, behandle og mindske problemerne. Med stoffernes indtog meldte der sig også et nyt kendetegn for storbyens slagside.\nFind selv arkivalierne\nHerunder kan du finde links til arkivmaterialet i Starbas, hvorfra du kan bestille det til læsesalen.\nPersonalebladet Kontakt (Åbner i nyt vindue og fører til anden hjemmeside)\nDen opsøgende sociale hjælpetjeneste (Åbner i nyt vindue og fører til anden hjemmeside)\nBorgerrepræsentationens Journalsager, 1970 nr. 585 (Åbner i nyt vindue og fører til anden hjemmeside)\nDu kan også læse om misbrug i byen i debatter i Borgerrepræsentationens trykte forhandlinger. Forhandlingerne kan findes på læsesalen selvbetjeningsmagasin.


Indblik: Når banderne tager over\nTryghed i udsatte områder\nI Boligen nr. 9 kunne redaktionen afsløre, at ledere i en række politikredse erkender, at de ikke lever op til det senest indgåede politiforligs krav.\nSpecifikt kravet om, at politiets forebyggende indsats i kriminalitetsudsatte boligområder skal være på niveau med indsatsen, der blev opbygget under den foregående forligsperiode, der løb fra start 2012 til udgang 2015. Og hvor politiet var tildelt en bevilling på knap en kvart milliard til at forebygge bande- og rockerdannelser i udsatte boligområder.\nArtiklen fik Folketingets Retsudvalg til at Indkalde justitsminister Søren Pind og udlændinge-, integrations- og boligminister Inger Støjberg (V) i åbent samråd.\nHvis politiet ikke fastholder den forebyggende indsats, kan det gå galt – hvor galt kan læses af dette indbliks artikler om Black Army, som har taget kontrollen over Bøgetorvet i Vollsmose.\nBøgeparken er visitationszone. Og det er medlemmerne af Black Army, som udfører visitationerne.\nIndblik: Det virker som et Indianerreservat\nJens Pilholm er direktør i CIVICA, og han er frustreret over, at en kriminel bande i realiteten fører kontrol med Bøgeparken i Vollsmose.\nIndblik. Molotovcocktailkaster kan blive boende\nBoligretten har afsagt dom i sag i den første af en række sager om ophævelse af lejemålet, som er fulgt i kølvandet på voldsomme optøjer under valgkampen sidste år.


I september vil jeg // Vind billetter til Food Festival – thitlund.dk\nI september vil jeg // Vind billetter til Food Festival\nBom dia – godmorgen. Manner, hvor har vi haft en dejlig tur. Som I nok kunne læse i postkortet har dagene været fyldt med sol, strand og afslapning, og derfor er det også ekstra hårdt at stå tidligt op i dag, men heldigvis står søndagen på noget så dejligt som besøg i det københavnske hos et nyt, lille familiemedlem.\nInden vi har sat første vask over, er det altså ud af døren igen, og sådan kommer den kommende måned til at være et større virvar af ude og hjemme for mit vedkommende, som I kan se nedenfor. Faktisk står alle weekender, udover den kommende, på udenlandsrejser til både Malmø og Malaga. Ikke at jeg klager – overhovedet – men jeg ser også frem til næste weekend, som dels skal bruges på kajaktur og traditionen tro Food Festival, som jeg har været så heldig at udlodde billetter til.\nHvis du vil deltage i konkurrencen om billetter til Food Festival skal du blot skrive en kommentar til indlægget her, hvor du skriver, hvem du gerne vil invitere med, hvis du vinder. Jeg trækker en vinder torsdag d. 6 september.\nNedenfor kan I se, hvad der ellers er på programmet den kommende måned. Nu vil jeg klappe computeren sammen og komme afsted. I må have en dejlig søndag! <3\n♥ Til Food Festival. Jeg har været forbi hvert eneste år, og jeg synes altid, det er så imponerende, hvor mange spændende arrangementer, seje mennesker og lækre boder, de kan få samlet, og i år har jeg været så heldig at få lov til at udlodde to billetter til en heldig vinder. Det eneste I skal gøre er at ligge en kommentar, hvor I skriver, hvem I gerne vil have med. Jeg trækker en vinder på torsdag.\n♥ Til Malmø – næste tur for Tobbers og mit vedkommende, og jeg glæder mig så meget! Jeg har aldrig besøgt byen før, der eftersigende skulle være fantastisk hyggelig. Jeg glæder mig allerede til at trække stikket omkring frokosttid om fredagen og nyde en weekend med fika, tullen rundt og shopping.\n♥ På arbejdstur til Malaga. Ja, rejser er der ikke for lidt af den kommende måned. Tværtimod synes jeg, september er fyldt godt op med aftaler og arrangementer, og i slutningen af september tager jeg på et par dages workaway med mit arbejde og samme dag, jeg kommer hjem, skal jeg fejre min lillesøster, der fylder atten.\n♥ Tilbage i min rutiner. Når jeg ikke er her, der og alle vegne, så glæder jeg mig til, at jeg forhåbentlig kan falde ind i mine gode vaner. Både hvad angår træning som selvsagt er noget andet, når man er på farten og ikke mindst vores madplaner, der giver overskud i hverdagen. Noget, der nok er brug for den kommende tid, hvor der er ekstra tryk på.\n♥ Nyde det spirende efterår. Kan I mærke det? Det kan jeg! Den lune sol der får konkurrrence af den snigende kulde. Jeg elsker det – det er en af de mest magiske årstider med det bedste af begge verdener! Skyfri himmel, lunende solstråler og frisk vind. Lad det blive ved sådan længe!\n♥ Skrive boganbefalinger. Med en overstået sommerferie og vores tur til Portugal har jeg fået slugt en hel del sider, og der er især to bøger, jeg med stor fornøjelse har begravet næsen i, og som jeg glæder mig til at dele med jer.\n♥ Sejle kajak med min familie på Silkeborgsøerne. Faktisk var det min Farfar, der selv sagde, han synes, det kunne være sjovt, og det skal man ikke sige to gange.\nHvad har I af rare september-planer?\nSofie\tpå 2. september 2018 ved 11:21 am\nJeg vil tage min kæreste og 1,5 årige datter med ☺\nJeanette Malene\tpå 2. september 2018 ved 11:29 am\nJeg har været en trofast besøgende til food festival de sidste tre år. Jeg ELSKER det! Man bliver så inspireret af både nye og gamle ting.\nJeg vil tage mine to søstre med, uanset om jeg vinder eller ej. Vi er splittet til hver sin del af Danmark – Sjælland, Midtjylland og Nordjylland, og det er sjældent vi alle tre ses sammen, men det skal vi endelig næste weekend, og jeg glæder mig ❤\nAnna Nissen\tpå 2. september 2018 ved 11:40 am\nJeg vil invitere min foodie af kusine med\nCharlotte\tpå 2. september 2018 ved 11:42 am\nJeg vil tage min mand med. Han elsker alt hvad der har med mad at gøre 🙂\nKaroline\tpå 2. september 2018 ved 11:43 am\nJeg vil tage min søde kæreste med, efter at have undværet ham i en hel uge\nPernille Bjaldby Christensen\tpå 2. september 2018 ved 2:49 pm\nJeg vil tage min dejlige veninde Catrine med 🙂 God søndag!\nAnne\tpå 2. september 2018 ved 4:04 pm\nJeg vil tage min mor med på marked\nJeg var i Malmø for fire uger siden, og det er virkelig en fantastisk hyggelig by. Det bedste er, at man kan gå rundt til alt, og de smukke brostensgader står i kontrast til det nye Västra Hamnen. Gør jer selv den tjeneste at besøge Saluhall, som er et madmarked, hvor der er noget for enhver (Holy Greens er SÅ godt) og spis frokost på SMAK, der ligger i Malmö Kunsthall. Her havde jeg en af de bedste madoplevelser i mit liv Ellers kan jeg anbefale middag på Atmosfär. Det er lidt, og det er ikke et sted, man skal spise, hvis man et skrubsulten. Ikke desto mindre var maden perfekt, og retterne var meget inspirerende. Jeg var på kanalrundfart som det første. Der er afgang oppe ved Centralstationen. Det gav en virkelig god fornemmelse af byen. Ellers fulgte jeg det meste af Emma Martinys guide til Malmø, som jeg kan anbefale, at du tager et kig i. God tur\nThit\tpå 10. september 2018 ved 11:30 am\nTusind tak for alle dine gode input! Det ser virkelig ud som om, du har været nogle gode steder! Især synes jeg Saluhall lyder lækkert og ikke mindst SMAK, som jeg jo næsten er nødt til at tage forbi, hvis det har været så godt?! Alle dine tips er fluks skrevet ned, og nu glæder jeg mig bare endnu mere til at skulle afsted! Jeg håber, du får en dejlig start på ugen. Klem!\nLouise\tpå 2. september 2018 ved 8:23 pm\nJeg vil tage min madglade mand med. Det vil være det perfekte sted at fejre vores første bryllupsdag 🙂\nLouise A\tpå 2. september 2018 ved 9:47 pm\nFood festival står helt klart også på septembers to-do liste. Jeg er også en trofast deltager til Food festival, og vil invitere min kæreste med, som ikke har oplevet det endnu. Derudover står september på 4 fødselsdage og selvfølgelig Aarhus Festuge.\nLouise\tpå 2. september 2018 ved 10:21 pm\nJeg vil tage min kæreste Lars med \nAnette Frost\tpå 3. september 2018 ved 2:37 pm\nEj hvor lækkert kunne godt tænke mig at opleve den food festival i Århus\nEmma\tpå 4. september 2018 ved 12:22 pm\nJeg ville forkæle min skønne mor med en dag på tangkrogen\nAnne M.\tpå 4. september 2018 ved 2:30 pm\nMin bedste veninde 🙂\nBirgitte Balladone\tpå 4. september 2018 ved 4:20 pm\nJeg tager min familie med … og vi er mange, så dejligt hvis vi vandt 🙂\nTrine\tpå 4. september 2018 ved 8:18 pm\nMin kæreste, Michael. Vi ELSKER Food Festival <3\nMonica\tpå 4. september 2018 ved 9:27 pm\nJeg vil tage min bedste studiebody med, fordi vi bare elsker at nørde mad og læser ernæring og sundhed sammen\nAmanda P\tpå 5. september 2018 ved 7:46 am\nJeg vil tage min kæreste med! 🙂\nMarlene\tpå 5. september 2018 ved 3:34 pm\nDet ville være skønt at vinde billetter til min kæreste og jeg 🙂 Han havde ikke mulighed for at besøge festivalen sidste år, så vi glæder os til at skulle afsted i weekenden!\nAnna Stenbro\tpå 6. september 2018 ved 12:23 pm\nJeg ville elske at kunne invitere min søde veninder og hendes lille datter med på Food Festival – min veninde er en dejlig mor og et rigtigt madøre, og hun fortjener at blive forkælet ❤❤


Express 1 er blevet solgt\nMolslinjen har valgt at købe Express 1 efter at have leaset hurtigfærgen i 10 år. Arkivfoto: Berit Hvassum\n7. MAJ 2022 • 11:20\nI 2012 leasede Molslinjen færgen i en tiårig periode. Nu er vurderingen, at det er en forretningsmæssig god beslutning at eje den.\nMolslinjen – og dermed Bornholmslinjen – er blevet herre på eget skib. Rederiet har således købt hurtigfærgen Express 1, som til daglig sejler frem og tilbage mellem Rønne og Ystad. I 2012 begyndte færgen at sejle på Molslinjens rute på Kattegat, men indtil nu har den været leaset hos selskabet Fast Ferry Leasing Limited på en tiårig kontrakt.


Tirsdag, 04 oktober 2016 09:02\nKulturhusene i Danmark er en del af Dansk Folkeoplysnings Samråds projekt Folkeoplysning for Flygtninge. Projektet er blevet til på baggrund at den øgning af flygtningestrømmen, som også kan mærkes i Danmark. I Dansk Folkeoplysnings Samråd er det en målsætning at bidrage til, at der bliver taget godt imod de flygtninge, der er i Danmark, og at de får en god tilværelse, uanset hvor længe de skal være her.\nVejen til målet består i at skabe en masse aktivitet, hvor flygtninge kan møde danskere og blive en del af det danske samfund - også den del, der ligger ugen for arbejdsmarkedet. Danskerne kan samtidig blive klogere på, hvordan flygtningenes virkelighed ser ud, og forhåbentlig få øje på de mange resurser, som flygtningene også har.\n”Folkeoplysning for flygtninge er et projekt i en rigtig god sags tjeneste, som vi som kulturhusforening gerne vil støtte. Vi, der er så lykkelige – helt uden at have gjort noget for det selv – at være blevet født på denne temmelig fredelige og privilegerede del af kloden, bør så absolut dele goderne med andre, fx vores fine tradition for folkeoplysning med videns - og begejstringsdeling. Mange steder er vores medlemshuse allerede i berøring med både gamle og nytilkomne flygtninge og har allerede aktiviteter i gang. Jeg er dog sikker på, at vi både kan og gerne vil gøre mere for at invitere flygtningene indenfor – især hvis vi kan inspirere hinanden undervejs og måske udvikle samarbejder på tværs”, siger Kulturhusene i Danmarks formand, Peter Ørting, om bestyrelsens beslutning om at gå ind i projektet.\nSmå skridt tæller\nMulighederne er mange og behøver ikke at involvere traditionel folkeoplysende undervisning. En fællesspisning eller en anden aktivitet, som man inviterer lokale flygtninge med til er allerede et skridt i retning af større forståelse og sammenhold. I KulturCosmos i Viby Sj. har man i september 2016 afholdt en Asylmiddag, hvor lokale borgere og beboere fra asylcentret havde lejlighed til at møde hinanden. Læs om arrangementet her\nAndre steder, som fx på Godsbanen i Aarhus, har man indledt et samarbejde med de lokale Venligboere om at lægge lokaler til deres Venligbo Cafë.\nI Stenløse Kulturhus, der ligger i Egedal Kommune, har man i samarbejde med det lokale foreningsliv sat en række aktiviteter i gang, der skal lette mødet mellem Stenløses borgere og de mange nye flygtninge, der er kommet til i kommunen. Der arrangeres åbne møder og foredrag, og man har ligeledes startet en interkulturel syklub, hvor to syriske skræddere har tilbudt deres hjælp. Den historie kan du læse i Politiken\nPå Klaverfabrikken i Hillerød lancerede man allerede for flere år siden konceptet Verdens Brændpunkter, hvor skoleelever via musik og en personlig fortælling får indblik i nogle af verdens aktuelle konflikter. I det kommende år sættes der folus på Syrien og Afghanistan. Læs artiklen her på siden\nHvordan kommer man videre?\nFor at inspirere de folkeoplysende organisationer til at tænke flygtninge ind i både nye og eksisterende aktiviteter, har DFS udarbejdet et katalog med eksempler på aktiviteter, som man kan lade sig inspirere af.\nFredag, 01 juli 2016 10:12\nMød Verdens Brændpunkter\nMali, Egypten, Ungarn, Irak, Brasilien. Ved første øjekast kan det være svært at se, hvad der binder de fem lande sammen. Men selvom geografi og kultur er forskellig, så har landene det til fælles, at de er nogle af ”Verdens Brændpunkter”. De er ramt af konflikter eller gennemgribende problemer og derfor valgt ud som fokusområder for et musik- og samfundsfagligt skoleforløb udviklet og produceret på det kombinerede kulturhus og spillested Klaverfabrikken i Hillerød af spillestedsleder, Jens Jepsen, og musik-booker, Jens Rømer.\nEt simpelt koncept\n”Det er et simpelt koncept,” fortæller Jens Rømer, og beskriver projektet: Herboende musikere med anden etnisk baggrund fortæller de personlige beretninger om deres liv og det land, de kommer fra, ja måske endda er flygtet fra. Foredragene krydres med musikalske smagsprøver og afholdes på Hillerøds skoler. Bagefter inviteres eleverne ind på Klaverfabrikken til en koncert, hvor de samme musikere spiller musik med rødder i det land, de oprindeligt stammer fra.\nVerdens Brændpunkter er nu på vej med sin femte sæson i efteråret 2016. Sæsonerne følger skoleåret, og der præsenteres to lande hvert år. En del af de musikere, der har medvirket hidtil, har allerede været veletablerede i dansk musikliv. De har fungeret som musikambassadører, der kunne kaste lys over konflikter – også i lande, som der ikke normalt er fokus på i medierne. For eksempel har kendte musikere som Karen Mukupa og Moussa Diallo været med til at udbrede kendskabet til, hvad der sker i lande som Tanzania og Mali.\nRo i salen\nForedrag og koncerter henvender sig kun til skolernes ældste elever. Det er dog også de hormonelle teenagere, det normalt kan være allersværest at fastholde og engagere. Men her er det som regel ikke noget problem. De personlige historier, øjenvidneberetningerne, gør landene og de konflikter, de er ramt af, mere nærværende og aktuelle. Eleverne lytter – både til fortællingerne og musikken. Det er et vigtigt element i konceptet, at de medvirkende er musikere med en personlig historie og tilknytning til landet, ikke eksperter.\n”Den personlige relation styrker oplevelsen af musik, som ellers kan virke fremmedartet”, siger Jens Jepsen. ”Og når musikeren lige hiver op i trøjen og viser et skudsår frem, så er der ro i salen”, tilføjer Jens Rømer.\nSamtidig peger de to organisatorer på, at foredragene både øger forståelsen for de vanskelige situationer, der får mennesker til at forlade deres land, og derudover danner grundlag for en sund snak om kildekritik, for ”det er jo den type historier, der ofte mangler i mediebilledet”. I medierne vælger man ofte at vise de stærke billeder og en enkelt slagkraftig vinkel. Den personlige fortælling kan noget andet og maler som oftest et billede af konflikten, som ikke er sort-hvidt.\nMusikken bygger bro\n“Don’t be afraid - you are witnessing history!” Sådan sagde musikeren Nadin El Khalidis ældre bror, da de sad i et beskyttelsesrum i Bagdad og kunne høre bomberne tilintetgøre den by, de var vokset op i og dermed også det trygge familieliv, de havde været vant til. Og selvom Nadin først rigtigt forstod betydningen af de ord langt senere i sit liv, har de hængt ved og er blevet en ledetråd igennem hendes karriere som musiker.\nNår hun går på scenen viser hun de få ting frem, som hun tog med sig, da hun flygtede fra Irak til Sverige i 2002: En dukke, et fotoalbum, hendes farfars tallerken og et kassettebånd med Joan Baez. De er en væsentlig del af hendes historie, og for hende er både musikken og den personlige fortælling en måde at bearbejde de krigsoplevelser på, som også er en del af bagagen.\nOg netop kombinationen af at spille musik og fortælle om sit liv er essentielt. Hun optaget af at bygge bro og skabe forståelse mellem kulturer og svarer gerne på alle de mange forskellige spørgsmål, som både svenske og danske teenagere kan finde på at stille: ”Jeg er ikke sensitiv omkring min historie. Jeg vil gerne dele den. Og når vi mødes omkring musikken og taler sammen, holder vi håbet i live.”\nSyrien og Afghanistan på programmet\nI efteråret 2016 er det Syrien, der er i fokus, og til foråret 2017 er der afghanske musikere på plakaten. Fælles for den kommende sæsons musikere er, at de alle er flygtninge. Syriske Nour Amora og Mohamed Diab er begge flygtet i 2014 og bor i dag i henholdsvis Danmark og Sverige. De spillede allerede sammen i Syrien og har nu fundet sammen igen. Til forskel fra nogle af de tidligere medvirkende i Verdens Brændpunkter, der allerede er veletablerede i musiklivet, håber de, at deres medvirken kan blive et springbræt og en mulighed for at tage hul på en ny musikalsk karriere her i Skandinavien.\nDet samme håber de afghanske musikere Heidar Wali og Mirwais Fedai. De kendte ikke hinanden på forhånd, men viste sig at være et godt match.\nDet er de midler, som Klaverfabrikken modtager i tilskud som regionalt spillested, der har gjort det muligt at udvikle og videreføre Verdens Brændpunkter. Og der arbejdes hele tiden på at gøre konceptet endnu bedre og på at nå ud til flere. Som noget nyt vil den nye sæsons musikere blive undervist af en professionel storyteller. Uddannelsen er støttet af Interkulturelt Center, og skulle gerne gøre formidlingen endnu bedre.\nUd til flere\nPå Klaverfabrikken håber man, at flere kommuner, kulturhuse og spillesteder - og også meget gerne højskoler og efterskoler - vil tage konceptet til sig. Udover de arrangementer Klaverfabrikken laver i Hillerød, afholdes der pt. foredrag og koncerter i København, arrangeret af Kulturstationen Vanløse og Amager Kulturpunkt. Også i Sverige og Norge er der interesse for konceptet, så her arbejdes der på et fællesnordisk projekt, der vil gøre det muligt at lade musikerne rotere imellem de tre lande.\nPrisen for foredrag, koncert og undervisningsmateriale afhænger af antallet af elever og ligger mellem 1600 kr. og 7000 kr., som går til dækning af musikernes honorar.\nFor hver ny sæson kommer der nye lande til. ”Desværre løber vi jo nok aldrig tør for brændpunkter,” siger Jens Jepsen, hvilket ellers ville være den ultimative sejr for den gensidige mellemmenneskelige forståelse. Men hvis man kan mødes gennem den personlige fortælling og musik i Hillerød – eller et andet sted i Danmark – er man da nået et stykke ad vejen.\nEfterårets koncertfortælling hedder Souls of Syria og kan nu også bookes til et enketstående arrangement uafhængigt af Verdens Brændpunkter. Læs mere i den vedhæftede folder.\nMan kan læse mere om Verdens Brændpunkter på Klaverfabrikkens hjemmeside og på http://www.xn--verdensbrndpunkter-wub.dk/\nMandag, 02 maj 2016 09:27\nKulturhusene i Danmark vil i den kommende tid bidrage aktivt til udviklingen af Dansk Folkeoplysnings Samråds nyeste projekt Folkeoplysning for Flygtninge. Projektet er blevet til på baggrund at den øgning af flygtningestrømmen, som verden oplever i øjeblikket, og som også kan mærkes i Danmark.\nI Dansk Folkeoplysnings Samråd er det en målsætning at bidrage til, at der bliver taget godt imod de flygtninge, der er i Danmark, og at de får en god tilværelse, uanset hvor længe de skal være her.\nMen mulighederne er mange og behøver ikke at involvere traditionel folkeoplysende undervisning. En fællesspisning eller en anden aktivitet, som man inviterer lokale flygtninge med til er allerede et skridt i retning af større forståelse og sammenhold.\nFor at inspirere de folkeoplysende organisationer til at tænke flygtninge ind i både nye og eksisterende aktiviteter, har DFS udarbejdet et online katalog over kurser, arrangementer, events mm. over hele landet, som man kan lade sig inspirere af. Der planlægges desuden en række lokale inspirationsmøder, hvor målet er at finde projekter, som de folkeoplysende institutioner og foreninger kan gå sammen om. Her er kulturhusene mere end velkomne. Sjællændere har muligheden allerede den 21. september på Faxehus Efterskole. Se invitationen som er vedhæftet denne artikel (nederst). Mere information følger om de kommende møder, som vil finde sted i hhv. Brænderup, Aarhus og København.\nFredag, 26 juni 2015 09:16\nTirsdag, 05 maj 2015 06:59\n"Det skal føre til noget til fælles bedste"\nKulturhus, højskole, aftenskole, brugsforening, kommune - fem af mange spillere på den samme lokale, folkeoplysende bane. Men hvad har de til fælles? Spiller de overhovedet på samme hold, eller dribler de hver især afsted med deres egen bold?\nDet er nærliggende at forfalde til sportsretorik, når man er mødt op til et arrangement på en gymnastik- og idræts-højskole, nærmere bestemt Gymnastik- og Idrætshøjskolen ved Viborg, der ligger smukt og grønt med udsigt over byen og Søndersø.\nMen anledningen var ikke at beundre en række sportslige solopræstationer. Her mødtes tværtimod 25 repræsentanter fra forskellige lokale organisationer og institutioner til et netværksarrangement om "Nye partnerskaber i folkeoplysningen" - alle med et fælles ønske om at komme i kontakt med nye, potentielle samarbejdspartnere og åbne over for de muligheder, der kan opstå, når mennesker mødes. 25 holdspillere - for nu at blive i sportsretorikken.\nHøjskoler og kulturhuse - to lokale aktører\nMødet var det første i en række af nedværksmøder, som Kulturhusene i Danmark har sat i søen sammen med Højskolerne med støtte fra Kulturministeriets Folkeoplysningspulje. Kulturhusene og Højskolerne er gået sammen i erkendelse af, at vores foreninger og medlemmer deler mange af folkeoplysningens centrale værdier om aktivt medborgerskab og demokratibærende fællesskaber, men måske ikke så ofte finder sammen om aktiviteter i praksis. Det er synd, for måske ligger der nogle uudnyttede resurser gemt her.\nDe to initiativtagere til arrangementet, Søren Søeborg fra Ohlsen fra Kulturhusene i Danmark og Søren Børsting fra Højskolerne, fortalte indledningsvis om formål og værdier i de to organisationer og hos deres medlemmer.\nSelvom kulturhus-begrebet er utrolig rummeligt, og ofte anvendes som en meget bred betegnelse, der dækker over et væld af kulturinstitutioner - såsom teatre, biografer og spillesteder for blot at nævne nogle få - så har de kulturhuse, der er medlemmer af Kulturhusene i Danmark nogle særlige og gennemgående træk: her forenes de rent kulturformidlende arrangementer med aktiviteter, hvor det er de lokale borgere, der selv kan være kunstnerisk og kultuelt aktive. Det giver glæde og værdi til den enkelte, men skaber også en dynamik, der rækker ud over kulturhusets fire vægge og virker positivt tilbage på det lokalsamfund, som huset er en del af.\nHøjskolerne er særegne på en anden måde. De repræsenterer et hjørne af uddannelsesområdet, som er mere dannelses-orienteret end fagfokuseret. I en ny vision for folkeoplysningen, der blev lanceret af Kulturminister Marianne Jelved kort før Jul, udtrykte hun bekymring over en stigende tendens i samfundet til at gøre alting op i dets (økonomiske) nytteværdi - herunder uddannelse. De danske folkehøjskoler er dog stadig et billede på den ægte folkeoplysende kultur.\nSøren Børsting fortalte om højskolebevægelsens værdimæssige grundsten: at skabe bevidsthed om, hvem vi er, og hvad vi vil og at danne ramme om engagement. "Men det kan man jo sige om så mange organisationer og bevægelser," sagde han og pointerede, at det er essentielt, at "det skal føre til noget til fælles bedste." Han kunne også præsentere en helt aktuel, søgbar pulje, hvis formål er at sætte gang i lokal aktivitet med højskolen som krumtap. Puljen skal søges af højskolerne, men gerne i samarbejde med kulturhuse eller andre lokale aktører, og puljen er derfor en helt konkret anledning til at få afklaret, om der er basis for at samarbejde.\nAnsvarlighed i mere end 100 år\nMed som oplægsholder var også Flemming Jørgensen, der er ansat som chefkonsulent i Coop med særligt ansvar for bestyrelsesarbejdet. Han fortalte om værdigrundlaget bag den andelsforening, der har eksisteret siden 1896, og som i dag tæller 1200 lokale brugsforeninger og 1,5 mio. ejere. Det er historien om en forening, der i sit udgangspunkt ønsker at drive detailhandel uden det primære formål at tjene penge, men som derimod ønsker at vise ansvarlighed over for de lokalområder, som butikkerne er en del af.\nFlemming Jørgensen fortalte derfor om nogle af de mange samarbejdsprojekter, som Coop har været og er involveret i. Som helt konkret eksempel kunne han nævne den lokale Kvickly i Middelfart, der har bidraget økonomisk til både byggeri og drift af KulturØen. Om denne måde at forvalte butikkens - og dermed de mange lokale ejeres - overskud på siger Kvicklys direktør i Middelfart: "Når vi udvikler byen, giver vi medlemmerne overskuddet tilbage."\nDannelse Kommune har plads til flere\nMed afsæt i et kort over "Sdr. Dannelse kommune" arbejdede deltagerne i grupper med at lokalisere sig selv og deres aktuelle samarbejdspartnere og med at få øje på nye samarbejdsmuligheder. Øvelsen handlede dog lige så meget om at opdage de aktører, der ikke var repræsenteret på kortet. Skoler, gymnasier og andre formelle uddannelsesinstitutioner er fx vigtige partnere i mange lokalsamfund.\nHvem der er med eller ikke med på kortet er dog ikke så afgørende i sidste ende. Det væsentlige er, at de enkelte foreninger og institutioner ser sig selv som en del af et hele og kan drage fordel af hinanden i stedet for at lukke sig om sig selv eller at konkurrere indbyrdes ved at udbyde de samme aktiviteter.\nInteressen for samarbejdet er der, og man kan håbe, at de første kontakter har skabt grobund for nye folkeoplysende projekter skabt i fællesskab.\nDen 9. april mødes et nyt hold forhåbentlig lige så imødekommende og aktive deltagere til netværksarrangement nummer to, der denne gang finder sted i Karens Minde Kulturhus i København SV. Her vil man have mulighed for at høre de oplæg, der kort er refereret her, og der vil yderligere være et oplæg fra Kulturminister Marianne Jelved, omkring visioner for folkeoplysningen.\nTilmeldingen er åben via dette link, og vi håber at se jer. Sdr. Dannelse Kommune har plads til mange flere aktive og engagerede partnere!\nSe flere billeder på fra arrangementet på Flickr.\nFredag, 28 marts 2014 00:00\nFordele ved at være medlem af KHID\nKulturhusene i Danmarks medlemmer repræsenterer et bredt spektrum af små og store kultur-, aktivitets-, medborger-, kvarter, og beboerhuse fordelt over hele landet. De har det til fælles, at de både formidler kunst og kultur og faciliterer deres brugeres egne aktiviteter. De udgør dermed både et kulturelt og et socialt samlingspunkt lokalt i deres by eller bydel.\nSom medlem af foreningen er man med til at støtte hele området, via det arbejde, der gøres for at højne kulturhusenes vilkår. Samtidig indgår man i et fagligt netværk, og Kulturhusene i Danmark arbejder for at styrke kontakten og videndelingen medlemmerne imellem.\nFor at skabe plads til, at både små og store huse har mulighed for at indgå i det fællesskab, har foreningen differetierede kontingentsatser, således at de kulturhuse, der modtager de største offentlige driftstilskud, betaler mere end de, der kun er støttet med få eller ingen midler. Det betyder, at også husforberedende grupper har mulighed for at melde sig ind og få gavn af den store viden, der er repræsenteret i foreningen. De fire forskellige kontingentsatser kan ses under menuen Indmeldelse.\nKulturhusene i Danmark tilbyder derudover sine medlemmer en række fordele:\nMedlemshusene synliggøres via foreningens hjemmeside, hvor de bl.a. indgår i en fælles arrangementskalender, udarbejdet i samarbejde med Kultunaut.\nForeningen afholder årligt minimum to konferencer eller seminarer med både fagligt indhold og netværks-karakter. Ved disse arrangementer deltager personer, der er tilknyttet et af foreningen medlemshuse altid til favorabel medlemspris. Læs mere om vores arrangementer her.\nLigeledes tager foreningen løbende initiativ til kurser og projekter, der er direkte målrettet kulturhusenes behov, og ved disse arrangementer vil medlemmer som oftest have fortrinsret til deltagelse og også tilbydes en særlig medlemspris. Læs mere om hhv. kurser og projekter.\nUdover foreningens generelle nyhedsbrev modtager medlemshusene jævnligt en elektronisk 'medlemsinfo', hvori der informeres om kulturhus-specifikke aktiviteter, aktuelle puljer, nyheder og tilbud.\nForeningen har med mellemrum mulighed for at tilbyde kunst- og kulturevents til medlemmerne til særlig favorabel pris. Det kan være en udstilling, en koncert, et foredrag, en forestilling eller lignende. Disse tilbud annonceres via foreningens medlemsinfo.\nKulturhusene samarbejder med det online billetsalgssystem Place2Book, der er markedets billigste for både arrangører og kunder, og derfor også velegnet til mindre eller gratis arrangementer. Medlemshuse samt deres eksterne arrangører, såsom musikforeninger o.l., tilbydes rabat ved køb af reklamepladsen på printselv-billetten. Samtidig har man som medlem mulighed for at støtte foreningen gennem anvendelse af systemet. Læs meget mere her.\nSekretariatet yder rådgivning og støtte ved fx. nyetablering, modernisering eller omstrukturering af kulturhuse. Prisen afhænger af rådgivningsforløbets omfang og varighed, men der vil alid være tale om en yderst rimelig sats for medlemmer.\nKulturhusene i Danmark repræsenterer områdets og medlemmernes interesser i en række råd og organisationer. Foreningen er således medlem af den rådgivende komité i Den Trygge Kommune og er engageret i det faglige udvalg for teater-, udstillings- og eventteknikeruddannelsen under Industriens Uddannelser.\nDerudover repræsenterer foreningen kulturhus-området overfor politikerne på området og i forhandlinger med fx. KODA og lignende parter.\nKulturhusene i Danmark har indgået en aftale med KODA, der er særligt tilpasset foreningens medlemmer og deres aktiviteter, og som omfatter ikke-kommerciel brug af musik. Nærmere information samt en vejledning vedr. brug af aftalen kan fås ved at kontakte KHiD's sekretariat.\nForeningen bidrager også til at styrke det internationale arbejde, særligt på europæisk niveau, gennem sit medlemsskab af European Network of Cultural Centres (ENCC), hvori foreningen også er repræsenteret i bestyrelsen. Medlemmer af Kulturhusene i Danmark har mulighed for at deltage i fx. studierejser og medarbejderudvekslingsprogrammer i ENCC's regi. Via ENCC er Kulturhusene i Danmark repræsenteret i organisationen Culture Action Europe (tidl. EFAH), der taler hele kulturområdets sag overfor EU, og foreningen har også kontakt til den verdensomspændende kulturhus-organisation I3C. Læs mere om Kulturhusenes internationale arbejde her.


Hvordan bliver Du undersøgt, hvis der er mistanke om, at Du har et fibrom - Gynaekologen\nEn ultralydsscanning via skeden – og såfremt fibromet/fibromerne er meget store en scanning på maven – vil kunne vise, om Du har fibromer, hvor mange fibromer, Du har samt kortlægge, hvor fibromerne sidder henne på Din livmoder.\nHar Du et fibrom i livmoderhulen, som vurderes at kunne kræve operation, er det vigtigt at få fastlagt, om fibromet ligger sådan, at det kan fjernes ved en kikkertoperation gennem skeden (hysteroskopi), eller om Du skal tilbydes en anden type behandling.\nI sådanne tilfælde vil Du ved Din første konsultation få foretaget en minikikkertundersøgelse af livmoderhulen.\nUndersøgelsen kan indebære en fornemmelse af trykken i livmoderen – som menstruationsspændinger – men ikke egentlige smerter.\nI sjældne tilfælde, hvor Du for eksempel har et fibrom, som sidder drilsk i forhold til at bevare Din livmoder ved en operation, kan det være en god idé at supplere undersøgelsen hos mig med en såkaldt MR-scanning på sygehuset.\nPå baggrund af denne scanning, kan kirurgen på sygehuset danne sig et overblik over, om fibromet kan fjernes og hvordan, det skal fjernes.


Nummerplader | Copenhagen Wings\n8 ugers leveringstid på nummerplader\nLars Motorhistorisk Samråd 26. april 2012 info, Mhs, Nummerplader\nLidt nyt fra motorhistorisk samråd:\nDer har den seneste tid været tvivl om leveringstiden på de historiske nummerplader. SKAT oplyser at der nu maksimum vil gå otte uger fra ansøgningen er afleveret på et lokalt motorkontor til endelig levering. Flere motorkontorer har fejlagtigt meddelt kunderne, at der kan gå op til fem eller seks måneder, før de historiske nummerplader vil blive leveret. Ifølge SKATs ledelse skyldes det, at de ansvarlige på motorkontorerne ikke har turdet love, at leveringen ville blive indenfor otte uger og i stedet har sagt flere måneder, så kunderne er blevet glædeligt overrasket, når de historiske nummerplader er blevet leveret hurtigere end forventet. Read more\n5.154 Historiske nummerplader\nLars Motorhistorisk Samråd 1. februar 2012 Historisk, Historiske, info, Mhs, Nummerplader\nHermed seneste nyt fra Motorhistorisk samråd:\nEn ny opgørelse fra SKAT viser, at der i Danmark er 5.154 aktive, historiske nummerplader. Heraf er der i perioden april 2011 til og med oktober 2011 bestilt 1.301 nummerplader, hvilket blandt andet skyldes, at motorcykler og biler fra 1958 til 1976 nu også kan få historiske nummerplader.\nNyhedsbrev fra MhS, vigtig info. om historiske nummerplader!\nLars Motorhistorisk Samråd 24. januar 2012 info, Mhs, Nummerplader\nDanske vaskeanlæg ok for veteranbiler\nI Norge verserer der i øjeblikket tilfælde, hvor ejere efter en tur på vaskepladser hos Statoil har fået ødelagt lakken på deres veteranbiler, fordi der i vaskevandet er blevet tilsat et petroleumsholdigt affedtningsmiddel. Read more\nLars CPH Wings, Info, Renovering, VW 12. juni 2011 Historisk, Historiske, Nummerplader\t1 Comment\nHistoriske Nr. plader (Foto: Uddrag fra VWnettet)\nBlandt os VW- og andre bil-entuisiaster rundt omkring på landets træfpladser og samlingssteder, går snakken tit omkring emnet; historiske nummerplader.\nHvordan er "det liiiige" man søger, hvad gør jeg o.s.v, o.s.v!\nEr du en af dem der er i tvivl kan du finde hjælp HER


Medicinprofilen - spørgsmål og svar | Sundhedsstyrelsen\nNyheder Produktområder Produktinfo Lovgivning Om os Mission, vision og værdier Organisation Nævn og råd Udvalg Netværk og task forces Medicinprofilen Borgerens adgang Lægens adgang Tandlægens adgang Apotekets adgang Baggrund Spørgsmål og svar Kontakt os Udbud Ledige job Årsrapporter og årsberetninger Resultatkontrakter Om DKMAnet Vores hjemmesider Kontakt Cookies Medicinprofilen - spørgsmål og svar Hvordan får jeg adgang til Medicinprofilen?\n22. januar 2013Du får adgang til Medicinprofilen via www.sundhed.dk eller www.medicin-it.dk. Adgang til din medicinprofil kræver en opkobling til internettet, en standardbrowser og NemID. Sundhedsfaglige brugere skal bruge et særligt medarbejdercertifikat til sundhedsfaglige, når de logger på Medicinprofilen. Medarbejdercertifikater anvendes, når man skal bruge sin medarbejderidentitet i forbindelse med sin arbejdsplads.\nBorgerens adgang: sundhed.dk: Min Medicinprofil Sundhedsprofesionelle brugere: Medicinprofilen (sundhedsfaglige) Hvem har adgang til Medicinprofilen?\n23. november 2010Læger har automatisk adgang til Medicinprofilen. Det gælder både den praktiserende læge, vagtlægen, speciallægen, lægen på sygehuset eller skadestuen. For at komme ind på Medicinprofilen skal lægen udfylde en erklæring. Apotekspersonale kan få adgang til Medicinprofilen, hvis borgeren giver samtykke til det. Hjemmesygeplejen kan få adgang til Medicinprofilen, hvis borgeren giver samtykke til det.\nEmbedslægen kan få adgang til Medicinprofilen som led i tilsynet med konkrete lægers udskrivning af medicin. Sundhedsstyrelsen er register- og dataansvarlig for Medicinprofilen og har derfor adgang til alle data i Medicinprofilen. Sundhedsstyrelsens adgang til oplysningerne sker alene for at sikre driften af systemet. Herudover kan Sundhedsstyrelsen få adgang, hvis det er nødvendigt i forbindelse med behandlingen af en bivirkningsindberetning til Sundhedsstyrelsen.\nKan jeg se, hvem der har været inde på min medicinprofil?\n23. november 2010Ja, hver gang du selv, en læge eller et apotek ser oplysninger i din medicinprofil bliver det registreret i en log. I loggen kan du se, hvem der har været inde på din medicinprofil og søge oplysninger. På den måde kan du sikre dig, at oplysningerne i din medicinprofil ikke bliver misbrugt. Loggen indeholder oplysninger om:\ntidspunkt for adgang til oplysningerne i Medicinprofilen hvem der har set oplysningerne i Medicinprofilen hvilke oplysninger der er blevet vist\nDu finder loggen på www.sundhed.dk under punktet ”Min log”, når du er logget på med din digitale signatur eller med NemID. På www.medicin-it.dk finder du din log ved at klikke på ”Min log” foroven på siden.\nMener du, at en uvedkommende har kigget i din medicinprofil, kan du henvende dig til Sundhedsstyrelsen.\nBliver det registreret, når læger og apoteker ser i en borgers medicinprofil?\n23. november 2010Ja, alle anvendelser af Medicinprofilen bliver registreret i en log, som kun borgeren har adgang til. Loggen indeholder oplysninger om:\nLoggen er lavet af hensyn til borgeren, der får mulighed for at sikre sig, at oplysningerne i Medicinprofilen ikke bliver misbrugt.\nHvad er straffen for uberettiget adgang til Medicinprofilen?\n23. november 2010Den der skaffer sig uberettiget adgang til en andens medicinprofil, kan straffes i form af bøde jf. bekendtgørelsen om Medicinprofilen.\nHvordan kan jeg se mit barns medicinprofil?\n23. november 2010Børn under 15 år kan ikke få Digital Signatur eller NemID, som er nødvendig for adgang til Medicinprofilen.\nDu kan se dit barns medicinprofil, hvis dit barn er født efter april 2004, eller forældremyndigheden over dit barn er ændret herefter. Dette skyldes, at fra dette tidspunkt er forældremyndighed registreret i myndighedsregisteret.\nHvis du ikke kan se dit barns medicinprofil elektronisk, kan du spørge på apoteket eller hos barnets læge, om de kan hjælpe dig med at se Medicinprofilen. Du kan også henvende dig til Sundhedsstyrelsen og bede om registerindsigt i barnets medicinprofil. Hvis du beder om registerindsigt, sender Sundhedsstyrelsen en udskrift af barnets medicinprofil til barnets folkeregisteradresse.\nBliver alle mine medicinkøb registreret i Medicinprofilen?\n23. november 2010Medicinprofilen indeholder alle køb af medicin på recept foretaget på et apotek. Håndkøbsmedicin, naturlægemidler, vitaminer, kosttilskud og andre præparater, der ikke købes på recept, bliver ikke automatisk registreret i Medicinprofilen, da der ikke er knyttet et CPR-nummer til disse køb. Du har selv mulighed for at registrere disse præparater i Medicinprofilens medicinskab, hvis du ønsker, at andre skal kunne se oplysningerne.\nSkal jeg registreres i Medicinprofilen?\n23. november 2010Ordningen med Medicinprofilen er obligatorisk, og du kan derfor ikke få slettet din medicinprofil eller nægte at få registreret dine medicinkøb. I forbindelse med behandlingen af loven Medicinprofilen blev spørgsmålet om behovet for en obligatorisk ordning rejst.\nDet var dengang Indenrigs- og Sundhedsministeriets vurdering, at det ville svække pålideligheden og effektiviteten af Medicinprofilen, hvis ikke alle køb af medicin på recept blev registreret for alle medicinbrugere. Derfor besluttede regeringen, at ordningen med Medicinprofilen skulle være obligatorisk.\nKan jeg få rettet oplysninger i min medicinprofil?\n23. november 2010Det er apoteket, der indberetter oplysninger om dine medicinkøb til Medicinprofilen. Hvis du mener, der er indberettet forkerte oplysninger, skal du henvende dig til det apotek, der har ekspederet den pågældende recept og bede dem undersøge det nærmere. Du eller apoteket er velkommen til at kontakte Sundhedsstyrelsen, hvis fejlen ikke kan rettes på apoteket. Hvis Sundhedsstyrelsen skal rette fejlen, skal der sendes en kopi af den pågældende recept påført de rigtige oplysninger til Sundhedsstyrelsen.\nHvorfor står der "ukendt" nogle steder i min medicinprofil?\n23. november 2010Du kan komme ud for, at der står "ukendt" nogle steder i din medicinprofil. Dette skyldes, at Medicinprofil-systemet ikke har de nødvendige oplysninger til at vise korrekte oplysninger. Det kan eksempelvis forekomme, hvis et apotek har indberettet et varenummer, der ikke kan slås op i Medicinprofilens varenummerregister. I sådanne tilfælde, vil der stå ”ukendt” i stedet for lægemiddelnavnet.\nHar læger adgang til alle patienters medicinprofiler gennem Medicinprofilen?\n23. november 2010Ja. Alle patienters køb af medicin på recept på apoteket registreres automatisk. Læger må udelukkende bruge oplysningerne i Medicinprofilen til at sikre kvaliteten, sikkerheden og effekten af patienternes behandling. Adgangen til en patients medicinprofil er forudsat af:\nat lægen har patienten i aktuel behandling at oplysningerne i Medicinprofilen er nødvendige for behandlingen og at oplysningerne bruges for at sikre kvaliteten, sikkerheden og effekten af behandlingen.\nHvornår har lægen en patient i aktuel behandling?\n23. november 2010Kravet om aktuel behandling er alene et krav om, at lægen er i kontakt med patienten vedrørende en (mulig) behandling. Det er således primært et tidsmæssigt kriterium.Herudover er der de øvrige to krav om, at opslaget i Medicinprofilen er nødvendigt for behandlingen, og at opslaget sker med henblik på at sikre kvaliteten, sikkerheden og effekten af behandlingen.\nHar apotekerne direkte elektronisk adgang til borgernes medicinprofiler?\n23. november 2010Nej. Apotekerne har ikke direkte elektronisk adgang til borgernes medicinprofiler. Et apotek kan få adgang, hvis borgeren giver sit samtykke til apoteket. Samtykket gives mundtligt og registreres elektronisk af apoteket.\nNår borgeren har givet sit samtykke til, at apoteket må se i borgerens medicinprofil, vil oprettelse af det elektroniske samtykke være en del af adgangsproceduren i Medicinprofilen. Det vil sige, at registreringen af et samtykke sker i forbindelse med fremsøgningen af en borgers medicinprofil. Hvis der allerede er registreret et samtykke fra borgeren, åbnes borgerens medicinprofil uden, at der skal registreres nyt samtykke.\nEt samtykke gives til det enkelte apotek og tilhørende apoteksenheder, det vil sige for eksempel hovedapoteket, filialer og apoteksudsalg. Et samtykke er tidsubegrænset og gælder, til det trækkes tilbage.\nSkal læger bruge Medicinprofilen?\n23. november 2010Det er ikke obligatorisk, at læger benytter Medicinprofilen, men det kan absolut anbefales. Medicinprofilen er lægens sikkerhed for, at lægen ikke udskriver et lægemiddel, som patienten allerede er i behandling med. Desuden kan Medicinprofilen være med til at forhindre, at lægen giver patienten medicin, der interagerer med den medicin, patienten allerede er i behandling med.\nMå læger printe fra Medicinprofilen?\n23. november 2010Ja, læger må gerne printe fra Medicinprofilen, hvis printet lægges på borgerens journal og ikke benyttes til andet end at sikre kvaliteten, sikkerheden og effekten af borgerens behandling.\nMå læger gemme oplysninger fra Medicinprofilen elektronisk i lægens eget system?\n23. november 2010Nej. Oplysningerne fra Medicinprofilen må ikke gemmes elektronisk, med mindre det er som en del af en elektronisk journal.\nMå apoteket gemme oplysninger fra Medicinprofilen elektronisk i eget system?\n23. november 2010Nej, oplysningerne fra Medicinprofilen må ikke gemmes elektronisk i apotekets eget system.\nMå læger og apoteker videregive oplysninger fra Medicinprofilen?\n23. november 2010Nej. Læger og apoteker må ikke videregive oplysninger fra Medicinprofilen, medmindre borgeren har givet samtykke til videregivelsen.\nHar tandlæger adgang til Medicinprofilen?\n30. september 2011Som noget nyt har autoriserede tandlæger fået mulighed for at se deres patienters medicinoplysninger i forbindelse med en behandling.\nMedicinprofilen indeholder en samlet oversigt over den receptordinerede medicin, som den enkelte borger har fået ordineret.\nKan man se oplysninger om dosisdispensering i Medicinprofilen?\n23. november 2010Ja. Medicinprofilen viser oplysninger om dosisdispensering, hvis et eller flere lægemidler er dosisdispenseret fra apoteket.\nHvem på apoteket må bruge Medicinprofilen?\n23. november 2010Hele det faglige apotekspersonale har adgang til at se i Medicinprofilen, hvis borgeren har givet apoteket sit samtykke. For at få adgang til Medicinprofilen skal det faglige apotekspersonale erklære:\nat apoteket har borgerens samtykke at oplysningerne i Medicinprofilen er nødvendige for vejledningen af borgeren og at oplysningerne bruges for at sikre kvaliteten, sikkerheden og effekten af borgerens medicinanvendelse.\nHvor længe gemmes oplysningerne i Medicinprofilen?\n23. november 2010Oplysningerne gemmes i Medicinprofilen i to år. Herefter bliver de slettet automatisk.\nHvem er ansvarlig for Medicinprofilen?\n23. november 2010Sundhedsstyrelsen er register- og dataansvarlig og varetager udviklingen og driften af Medicinprofilen.\nOpdateret 22. januar 2013 Servicemenu


Laserbehandling grøn stær\nBriller og kontaktlinser - eller frihed for begge?\nOperationer for synsfejl (f.eks. nærsynethed) er så veludviklede, at de idag udgør gode alternativer til briller og kontaktlinser. Men disse er idag så teknologisk veludviklede, at de nøje kan tilpasses dine forskellige behov. Hvad ved du egentlig om operationerne og om briller og kontaktlinser? Spørg din øjenlæge og din optiker, så dit valg tages velinformeret.\nØjenlægen og optikerne\nVoksne til optiker eller øjenlæge ?\nVi tager ikke mål til din nye brille og det sker kun meget sjældent, at vi måler styrken på den gamle. Den slags målinger er optikerens job, ikke øjenlægens. Er du utilfreds med din brille ? Så skal du gå tilbage til din optiker og klage over den, og evt. finde en anden optiker. Hvis du alligevel bestiller en tid (f.eks. on-line) til brillemålinger, så kan du risikere, at tiden er slettet i vores kalender, når du møder op i klinikken.\nBrille– og kontaktlinsebrugere har noget at glæde sig til. Brilleglas kan allerede nu fremstilles individuelt efter dit arbejde og dit øvrige synsbehov. Det er nyt måleudstyr og teknologi til fremstilling af glassene "Freeform", der gør det muligt at fremstille brilleglas helt individuelt efter synsfejl (nærsynethed, langsynethed, bygningsfejl), livsstil, herunder hobby og arbejdsforhold.\nMåleapparatet "Wavefront" udmåler ca. 3.500 punkter i øjets pupilområde, som herefter overføres til brilleglassene. Man kan således få skræddersyede briller til alle behov: Bilkørsel, golf, skærmbriller, PC-glas, kontorglas, arbejdsglas, nærkomfortglas og faveskiftende glas. Det er tydeligt, at de fleste ikke ved, at disse mange glasløsninger findes.\nDet er omkring 40 års-alderen at øjets fokus på nært hold er så svækket, at der skal anvendes briller, kontaktlinser eller operation (alderssyn). Mange har behov for at kunne se skarpt på afstand, såvel som at kunne veksle imellem afstandene 40 og 70 cm.\nDen teknologiske revolution smitter af på øjenlæger og optikere og brillebrugerne. Udviklingen er ikke som tidligere, lineær, men eksponentiel. De seneste 10 år er der sket den ene revolution efter den anden mht. briller, kontaktlinser og øjenkirurgi. Det ene udkonkurrerer ikke det andet – så tro ikke på alt, hvad du læser i annoncerne i avisen og på internettet. Du skal have din optiker og din øjenlæge til at vejlede dig.\nFremtidens kontaktlinser, er her allerede; kontaktlinser der kan forebygge udviklingen af nærsynethed hos børn, og til de lidt ældre, nye typer multifokale læselinser hvor læsefeltet kun udgør 2.5 mm i pupilområdet.\nNaturligvis skal disse kontaktlinser tilpasses med stor præcision i udmålingen af styrke og pupilstørrelse – og centrering af kontaktlinsen.\nNatlinser til børn og ældre, som man kun sover med. Man kan herefter se klart uden at bruge kontaktlinser om dagen. Disse linser kan ligeledes tilpasses multifokalt, så de skaber et læsefelt, også om dagen, hvor kontaktlinsen ikke bruges.\nI 2014 indledte Novartis og Google et samarbejde om at udvikle "smarte" kontaktlinser, for at hjælpe diabetikere med at måle blodsukker. Allerede i år forventer man at kunne tilbyde kontaktlinser, som kan dette! Det er planen, at disse linser senere også skal kunne måle temperatur og blodtryk, og sende disse informationer til mobiltelefonen.\nDer er stadig mange, som aldrig har prøvet kontaktlinser på trods af, at man kan prøve dem helt gratis. Det kan for nogle, virke svært at tage kontaktlinser af og på, hvilket din optiker har fuld forståelse for. Men vi giver ikke så let op. Du skal have den hjælp fra fagpersoner, der behøves.\nVi tror at optikere, øjenlæger og kirurger skal samarbejde om, at udnytte den store udvikling vi ser i udbuddet af hjælp til at forbedre synet og afhjælpe øjensygdom. På siden Brillefrihed kan du læse om operationer, som kan erstatte briller og kontaktlinser (kun hos voksne). På trods af muligheden for at operere for nærsynethed, langsynethed og bygningsfejl, er operation ikke altid den bedste løsning. Operation kan være for risikofyldt, og så er det godt, at de mere traditionelle metoder udvikler sig teknologisk set.\n(Forfattet af Optometrist Tom Buris, medejer af Buris Briller og Kontaktlinse Instituttet)\nAnimation af synet med multifokale brilleglas (alderssyn)\nAnimation af synet med polariserede brilleglas til bilkørsel\nAnimation af synet med multifokale kontaktlinser\nAnimation af brug af natlinser\nFerdinand Salling Stræde 18\nTelefon: 32 22 08 80