Dorte går i gulvet - Side 3 - Debatten\nDato og tid er 22. jul 2018, 16:44\nDorte går i gulvet\nIndlægaf Sangius » 2. jun 2018, 19:22\nDet ligner en overreaktion fra en klart presset og måske bange betjent.\nHandlingen synes jeg ikke er OK, det kunne være fatalt for kvinden.\nMen betjente er kun mennesker, og det må tages med i ligningen.\nSelvfølgelig er det ikke et grønt kort til at være voldsom mod alverdens idioter, blot fordi de er idioter og opfører sig idiotisk. Kun den nødvendige magtanvendelse er tilladt.\nIndlægaf Aragorn » 2. jun 2018, 19:25\nabcd skrev: At Dorthe burde drikke mindre og holde sig væk fra optøjer.\nSamt begynde at pumpe jern.\nIndlægaf Pølsemix » 3. jun 2018, 07:39\nDet kan være det naturlige udfald hvis man ikke følger politiets anvisninger i en presset situaiton, og dejligt at hun også bliver stillet til regnskab for sådan en nederdrægtig handling\nIndlægaf Iznogood » 4. jun 2018, 07:31\nIsoleret set ser det voldsomt ud. Men det er svært et tage stilling til, da man ikke har et helhedsbillede. Den pågældende betjent er i øvrigt blevet anmeldt for vold.\nIndlægaf thomassneum » 4. jun 2018, 08:31\nDer er vist ingen tvivl om at betjenten er for hårdhændet. Spørgsmålet er så om der er nogen formidlende omstændigheder?\nBetjenten skal irettesættes, alene fordi det er hans ansvar at overholde reglerne - og dem burde han have lært.\nIndlægaf Pax Romana » 4. jun 2018, 08:59\nBetjenten kender sikkert udmærket reglerne. Man skal nok bare have mærket det på egen krop hvad der sker når adrenalinniveauet er tårnhøjt. Ikke for at tage ham direkte i forsvar, men der er meget stor forskel på det stress som du som almindelig person oplever og så en Politimand i en situation som denne.\nLikede indlæg: 14072\nIndlægaf Juki » 4. jun 2018, 09:05\nPax Romana skrev: Betjenten kender sikkert udmærket reglerne. Man skal nok bare have mærket det på egen krop hvad der sker når adrenalinniveauet er tårnhøjt. Ikke for at tage ham direkte i forsvar, men der er meget stor forskel på det stress som du som almindelig person oplever og så en Politimand i en situation som denne.\nUden at underkende hvordan det kan føles, er det så ikke noget man lærer på uddannelserne når man uddanner sig indenfor den type risikofyldte job? Ligesom mange andre jobfunktioner kommer på kursus i konflikthåndtering.\nEller er det sparet væk?\nIndlægaf Pax Romana » 4. jun 2018, 09:28\nJo, men problemet er jo bare at sådanne situationer ofte er det rene kaos.\nOg bliver man angrebet fra flere sider, så kan det godt at være svært at holde fokus.\nUddannelse og erfaring tæller meget, men det er voldsomt stressende\nIndlægaf Juki » 4. jun 2018, 09:38\nDet kan jeg sagtens forestille mig. Det er måske også svært at fremprovokere en reaktion i uddannelsessammenhæng når man aldrig ved hvad man kommer ud for når man er færdiguddannet.\nIndlægaf thomassneum » 4. jun 2018, 10:23\nPax Romana skrev: ]Jo, men problemet er jo bare at sådanne situationer ofte er det rene kaos.\nDet er bare ikke godt nok, at det var en greenhorn som ikke kunne tøjle sit stressniveau. Det fritager ham ikke for sit ansvar.\nNu har man så draget hende til ansvar for at smide med "sten". Så ville det klæde politiet at placerer et ansvar hos dem selv også.\nIndlægaf Pax Romana » 4. jun 2018, 12:26\nDet kan man godt mene. Men der sker det, når du er under høj stress at der frigives hormoner. Det er bl.a. adrenalin, noradrenalin og kortisol. Når disse kommer ud i kroppen der er belastet af et i forvejen højt aktivitetsniveau, så kan du få svært ved at vurdere den situation du står i. Din primathjerne slår sådan til og overtager. Jeg har selv oplevet, hvordan vi måtte sidde tre mand oven på en kollega fordi han virkelig havde fået et gevaldigt adrenalinkick. Naturligvis skal hans handling undersøges, og det bliver den også som jeg har forstået. Jeg forstår sådan set godt din holdning, men der er nu forskel på om at man er tilskuer til en fodboldkamp eller være en af spillerne.\nIndlægaf thomassneum » 4. jun 2018, 13:21\nPax Romana skrev: Det kan man godt mene. Men der sker det, når du er under høj stress at der frigives hormoner. Det er bl.a. adrenalin, noradrenalin og kortisol. Når disse kommer ud i kroppen der er belastet af et i forvejen højt aktivitetsniveau, så kan du få svært ved at vurdere den situation du står i. Din primathjerne slår sådan til og overtager. Jeg har selv oplevet, hvordan vi måtte sidde tre mand oven på en kollega fordi han virkelig havde fået et gevaldigt adrenalinkick. Naturligvis skal hans handling undersøges, og det bliver den også som jeg har forstået. Jeg forstår sådan set godt din holdning, men der er nu forskel på om at man er tilskuer til en fodboldkamp eller være en af spillerne.\nMen.. jeg taler heller ikke om de menneskelige faktorer som kan være årsagen til en fejlhandling. Jeg taler om at man indrømmer og accepterer at man har gjort noget forkert, uanset forholdene. Om der er formidlende omstændigheder, det må andre afgøre - først og fremmest må politiet bare fesse op til deres ansvar. Ellers mister folket respekten..\nIndlægaf Pax Romana » 4. jun 2018, 13:33


Grundvandskortlægningen er nu færdig, og kommunerne skal til at udarbejde indsatsplaner, der skal fastlægge eventuelle tiltag til grundvandsbeskyttelse i de kortlagte indsatsområder. Der er et stort råderum for kommunerne – nemlig fra overvågning til opkøb af jord.\nDet er vigtigt at fokusere på, om EU’s drikkevandsdirektiv er opfyldt eller ej, og derigennem kun lave målrettede indsatser, hvor der reelt er problemer, som er påvist ved målinger og ikke kun gennem modelberegninger.\nVi sidder med i de nedsatte koordineringsgrupper, hvor vi varetager lodsejernes interesser i forhold til restriktioner omkring grundvandsbeskyttelse. Her arbejder vi specifikt for, at der ikke laves dyre indsatser, hvis ikke der er påvist et behov.


Noget af det bedste kød jeg længe har smagt - Anmeldelse af Bülow's Steak Restaurant, Kühlungsborn, Tyskland - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Bülow's Steak Restaurant\nAktiviteter i nærheden af Bülow's Steak Restaurant\nNoget af det bedste kød jeg længe har... - Bülow's Steak Restaurant\n“Noget af det bedste kød jeg længe har smagt”\nAnmeldelse af Bülow's Steak Restaurant\nBuelow's Steak Restaurant Ostseeallee 24, 18225 Kühlungsborn, Mecklenburg-Vorpommern, Tyskland\nnr. 9 af 86 Restauranter i Kühlungsborn\nNoget af det bedste kød jeg længe har smagt\nSå fik jeg prøvet stedet. ser hyggeligt ud set fra gaden. Men inden for åbner stedet sig ret vildt. Hyggelige lokaler meget opmærksom betjening som også håndterer engelsk ( god ting for danskere) . Og så en steak fra Argentina med vin fra samme land. altsammen til rimelige priser. Kødet sad lige i skabet og vinen passede helt perfekt til kødet. godt sat sammen.\nOg kaffen der trak vi over i deres whisky lounge. dejligt område med en kæmpe samling af whisky. Der kunne man godt falde i staver sammen med gode venner.\nBestemt et sted der er et besøg værd. God service god stemning god mad. det bliver ikke meget bedre :)\nSpørg Kuhlungsborn om Bülow's Steak Restaurant\nSpørg Michael B om Bülow's Steak Restaurant\nSpørg Garry P om Bülow's Steak Restaurant\nSpørg Miss_V_19 om Bülow's Steak Restaurant\nSpørg westcoastwkndr om Bülow's Steak Restaurant\nRejsende, der kiggede på Bülow's Steak Restaurant, kiggede også på\nHar du været i Bülow's Steak Restaurant? Fortæl om dine oplevelser!


Kvinder i kodningens historie\nOnsdag d. 2. oktober 2019 kl. 11:00 til 14:00\nEnigma, Øster Allé 1, 2100 København Ø Enigma\nLæs mere om Enigma her\nTeknologi er mange ting, og dem der bruger det er lige så forskellige. Hos Enigma Kan I møde forskellige kvinder fra teknologiforeningen, DigiPippi, der alle arbejder med teknologi. I vil også høre om kvinder i kodningens historie samt få lov til selv at prøve kræfter med kodning i HTML.\nDagen starter med, at I får mu en unik chance for møde blandt andet en datalog, en teknologiantropologi studerende samt en IT-pædagog, der kan fortælle om, hvad teknologi betyder i deres hverdag og arbejdsliv. Kvinderne er fra teknologiforeningen, DigiPippi, og de vil fortælle lidt om kvinder og kodning i historien. De vil også fortælle, hvorfor piger er så enormt vigtige inden for teknologi i dag.\nResten af dagen går med, at pigerne selv skal lærer at bruge kodesproget, HTML, når de får til opgave at kode forskellige elementer online.\nHvad vil det sige at kode? Hvorfor er det vigtigt, at både piger og drenge lærer at kode og er fælles om at udvikle fremtidens digitale produkter?\nVed du, hvilke jobs der kræver, at man kan kode? Og hvorfor er det egentlig så spændende?\nFå svar på dette og meget mere under besøget hos Enigma.\nPigerne skal selv medbringe computere og frokost.


Frivillige unge. Sådan kan I rekruttere og fastholde unge, som ønsker at yde en frivillig indsats for ældre - PDF\nFrivillige unge. Sådan kan I rekruttere og fastholde unge, som ønsker at yde en frivillig indsats for ældre\nDownload "Frivillige unge. Sådan kan I rekruttere og fastholde unge, som ønsker at yde en frivillig indsats for ældre"\n1 AUGUST 2013 INDSATSMANUAL Frivillige unge Sådan kan I rekruttere og fastholde unge, som ønsker at yde en frivillig indsats for ældre En del af projektet: Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil\n2 Udgiver: Udarbejdet af: Grafi sk kommunikation & design: Forlag: Tryk: Marselisborg Center for Udvikling, Kompetence & Viden Udviklingskonsulent Christina Dige Rejkjær, Marselisborg Center for Udvikling, Kompetence & Viden Marselisborg Media/Grafi sk designer Henriette Dissing Marselisborg Media 1. udgave, 1. oplag, august Marselisborg Center for Udvikling, Kompetence & Viden Marselisborg er et videnscenter, der siden 2002 har arbejdet på at udvikle rammerne for indsatsen i den offentlige sektor i tæt samspil med erhvervslivet og civilsamfundet. Marselisborg fungerer som bindeled mellem strategi og drift og arbejder på at udvikle meningsfulde indsatser til slutbrugerne. Eksempelvis udsatte unge, der har brug for en ekstra hånd til at se en ny fremtid og livshistorie, en langtidsledig, der mangler troen på, at der fi ndes et arbejde til vedkommende, og den ensomme ældre, som har brug for socialt samvær med andre mennesker. Marselisborgs løsninger bygger på erfaring og viden, der er udviklet og afprøvet i tæt samarbejde med vores samarbejdspartnere på tværs af sektorer og områder. Samtidig udvikler vi nye metoder i Marselisborgs egne udviklingslaboratorier, hvor vi, gennem konkrete borgerrettede projekter, omsætter viden til implementerbare produkter. Læs mere på\n3 Indhold Manualen beskriver i to kapitler gode råd og opmærksomhedspunkter, som I kan vælge at arbejde ud fra eller lade jer inspirere af, når I skal rekruttere og fastholde unge frivillige i jeres forening, aktivitetscenter eller plejecenter for ældre. Der hører desuden konkrete redskaber til, som I kan lade jer inspirere af. Introduktion 5 Rekrutering 6 I dette kapitel kan I læse om, hvordan I kan rekruttere unge frivillige. I kan fi nde svar på følgende spørgsmål: Hvordan finder I frem til potentielle unge frivillige? 7 Hvordan kan I vække de unges interesse for at blive frivillige? 9 Fastholdelse 12 Når I har rekrutteret unge frivillige, er det også vigtigt at være opmærksom på, hvordan I sikrer jer, at de unge er glade for at være frivillige hos jer og bliver ved med at være det. I dette kapitel får I gode råd til, hvordan I kan fastholde de unge frivillige. I får svar på følgende spørgsmål: Hvordan kan I starte forløbet op med de unge frivillige på en god måde? 12 Hvordan kan I nurse de unge frivillige på bedste vis? 12 Kort om projektet 17 Frivillige unge_indsatsmanual 3\n4 4 INDSATSMANUAL_Frivillige unge\n5 Introduktion Denne manual beskriver metoder og redskaber til, hvordan man rekrutterer og fastholder frivillige unge til at understøtte kommunale og frivillige aktiviteter for ældre. Projekt Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil er gennemført af Marselisborg i 2012 og 2013 i forbindelse med det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationer for Social- og Integrationsministeriet. Projektets formål er at udvikle aktiviteter, der skaber øget solidaritet og forståelse mellem unge og ældre. Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil består af tre delprojekter: Rollemodeller Fortællinger og IT Frivillige unge Der er udarbejdet tre manualer i forbindelse med projektet, som præsenterer de gode erfaringer fra hvert af projektets tre dele. Denne manual, Frivillige unge, anviser, hvordan ressourcestærke unge kan inddrages i frivilligt arbejde målrettet ældre. I kan læse mere om de andre dele i projektet på manualens sidste sider. Frivillige unge Hver fjerde ældre over 65 år føler sig ensom. Det viser en landsdækkende undersøgelse med titlen Ældre og ensomhed Hvem, hvorfor og hvad gør vi?, som Marselisborg har udarbejdet i Mange af disse ensomme ældre kommer allerede i foreninger og aktivitetscentre, men flere oplever, at det er svært at blive en del af fællesskabet. Andre savner nogen at følges med eller har svært ved at komme af sted, fordi de sidder i kørestol, eller fordi de er utrygge ved at gå alene. Nogle ældre har samtidig kun begrænset kontakt til unge mennesker, som de ikke er i familie med, og mange ser ikke deres børnebørn så ofte, som de gerne ville. Disse ældre vil derfor i høj grad kunne få gavn af flere unge mennesker i deres liv, som kan bidrage med energi og humør, og som hermed indirekte kan hjælpe med at forebygge og mindske ensomheden blandt ældre. Samtidig har vi mange ressourcestærke unge mennesker i vores samfund, som har mulighed for og lyst til at hjælpe andre både fordi de ønsker at gøre en forskel for andre mennesker, og fordi frivilligt arbejde på CV et styrker de unges muligheder på arbejdsmarkedet. Ikke desto mindre er der ikke mange unge frivillige i foreninger, aktivitetscentre eller plejecentre for ældre. Delprojektet Frivillige unge er udviklet og afprøvet i Svendborg og Aalborg Kommune. Manualens anvendelse I denne manual får I inspiration og gode råd til, hvordan I på alternative måder kan rekruttere og fastholde unge frivillige i jeres forening, aktivitetscenter eller plejecenter. Manualen præsenterer indsatser, tilgange og redskaber, som I kan vælge at anvende direkte eller lade jer inspirere jer af. Rigtig god læselyst! Frivillige unge_indsatsmanual 5\n6 Rekruttering Når I skal i gang med at rekruttere nye unge frivillige, skal I både være opmærksomme på, hvordan og hvor I kan komme i kontakt med unge potentielle frivillige, samt hvordan I kan vække deres interesse. Det kan I læse om her. Sådan kan I finde potentielle unge frivillige I skal være opmærksomme på, at I ikke nødvendigvis kan nå ud til unge potentielle frivillige på samme måde, som I rekrutterer frivillige seniorer. Mange unge læser eksempelvis ikke lokalaviser, og en annonce i lokalavisen vil derfor typisk ikke have særlig stor effekt, når I skal rekruttere unge frivillige. Her kan I læse nogle alternative forslag til, hvordan og hvor I kan komme i kontakt med unge potentielle frivillige. Brug flyers og plakater I kan vælge at udarbejde flyers og plakater, som I kan hænge op og uddele der, hvor de unge kommer til daglig. Det kan være: På uddannelsesinstitutioner. Det er en god ide at hænge plakater op og uddele flyers på uddannelsesinstitutioner, hvor de unge kommer til dagligt. Mange studerende har tid og lyst til at engagere sig frivilligt. Dette er især tilfældet, hvis det frivillige arbejde har relevans for deres studie og deres kommende arbejde. Hvis I eksempelvis primært har brug for unge besøgsvenner eller unge frivillige, som skal vise omsorg for de ældre og sprede hygge og godt humør, kan det være en god ide at fokusere rekrutteringen på uddannelsesinstitutioner så som sygepleje- og ergoterapeutskoler, pædagogseminarier eller SOSU-skoler. Har I også brug for hjælp til andet, som eksempelvis undervisning i IT, Facebook eller mobiltelefoner, assistance i kreative værksteder eller med at igangsætte motionstilbud for de ældre, så kan I med fordel lede bredere TIP! Måske kan I få lov til at få lagt jeres annonce ud på intranettet, så I kan nå ud til endnu fl ere studerende. 6 INDSATSMANUAL_Frivillige unge\n7 Rekrutering Fastholdelse I a-kasserne. Det kan også være en god ide at uddele flyers og hænge plakater op i a-kasser for hermed at nå ud til de unge ledige. De har ofte tiden til at gøre en ekstra frivillig indsats, og samtidig vil mange gerne have et frivilligt job, som de kan skrive på CV et I foreninger. Det kan også være en mulighed at hænge plakater op i de lokale idrætsforeninger, spejderforeninger eller andre foreninger, hvor der dagligt kommer mange unge mennesker Tag ud og fortæl Det kan også være en god ide at tage ud på uddannelsesinstitutionerne eller andre steder, hvor de unge kommer, og fortælle om jeres forening, og om alt det unge frivillige kan gøre for ældre. I kan eksempelvis afholde oplæg eller sætte en stand op, hvor de unge kan komme og tale med jer om, hvad de kan bidrage med og få ud af at være frivillige hos jer. På næste side kan I læse en række forslag til, hvordan I kan vække de unges interesse for at blive frivillige hos jer. Brug Facebook En anden måde, hvorpå I kan nå ud til de unge, er ved at lave en side om jeres forening på Facebook, hvor I kan skrive om jeres forening og gøre klart, at I søger unge frivillige. De unge kan hermed skrive til jer på Facebook, hvis de har lyst til at blive frivillige i jeres forening. Når I har oprettet en Facebook-side, er det en god ide at opfordre eksisterende unge frivillige og andre unge i jeres netværk til at synes godt om siden. Når en person synes godt om en side på Facebook, popper det op på væggen hos alle personens Sådan kan du oprette en side på Facebook For at oprette en side på Facebook skal du først og fremmest have en profi l på Facebook. Har du ikke det, kan du se, hvordan man opretter en Facebook-profi l i manualen Sådan bruger du Facebook, som kan downloades på Du kan oprette en Facebook-side sådan: Gå ind på siden I nederste højre hjørne kan du se teksten Opret en side for en kendis, et band eller en virksomhed. Tryk på Opret en side Du kan nu vælge, hvilken form for side, du ønsker at udarbejde. Vælg eventuelt en Sag eller fællesskab Skriv herefter, det du ønsker at kalde din side, læs betingelserne for en Facebook-side, accepter vilkår for en Facebook-side og klik på Kom i gang Hvis du ikke allerede er logget på Facebook, bliver du bedt om at logge på, og når du har gjort det, kan du komme i gang med at lave siden. Du bliver blandt andet bedt om at tilføje en beskrivelse med grundlæggende oplysninger om jeres forening samt om at indsætte et billede eksempelvis af jeres foreningslokale eller andet. Du kan også vælge Spring over og tilføje billede og beskrivelser senere Andre brugere kan nu fi nde jeres Facebook-side ved at søge efter den titel, som I har valgt til jeres nye side. Hvis de trykker synes godt om eller del vil jeres side dukke op på deres Facebook-venners væg TIP! Frivillige unge_indsatsmanual 7\n8 REDSKAB Flyer eller annonce I forbindelse med projekt Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil har vi udarbejdet og anvendt denne flyer/ annonce. I kan lade jer inspirere af vores flyer, når I skal i gang med at rekruttere frivillige unge til jeres forening. I kan printe vores fl yer og vælge at anvende eller lade jer inspirere af den, når I skal i gang med at rekruttere unge frivillige i jeres forening. Vil du være med til at gøre en forskel for ældre? - Vi leder efter unge, som vil yde en frivillig indsats i aktivitetscentre og foreninger for ældre Hver fjerde ældre føler sig ensom. Mange af dem kommer i aktivitetscentre og foreninger, men flere oplever, at det er svært at blive en del af fællesskabet. Andre vil gerne af sted, men savner nogen at følges med eller har svært ved at komme af sted, da de sidder i kørestol eller er utrygge ved at gå alene. Som frivillig kan du være med til at gøre en forskel for disse ældre. Som frivillig kan du eksempelvis: så de får mulighed for at deltage i aktiviteter sætte motionstilbud for de ældre så som styrketræning, stole-zumba osv. Som frivillig får du mulighed for at: du får værdifuld erfaring, som du kan skrive på dit CV egne ideer i spil Få indblik i ældres erfaringer fra et langt og spændende liv. De ældre har også rigtig meget at byde på Din indsats værdsættes uanset om du kun har mulighed for at bidrage kortvarigt eller gerne vil indgå i et mere fast engagement Er det noget for dig? Kontakt os og hør mere eller tilmeld på: eller Udfyld ovenstående digitalt. Kort om projekt Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil Dette tilbud er en del af projekt Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil, som på forskellig vis arbejder målrettet mod at skabe solidaritet og forståelse mellem generationer. Projektet gennemføres af Marselisborg Center for Udvikling, Kompetence & Viden, Svendborg Kommune, Aalborg Kommune mune og ligere fem danske kommuner. Projektet finansieres af Social og Integrationsministeriet under temaet Fremme af et inkluderende samfund yder- præget af solida ritet mellem generationer. Redskabet kan hentes på hjemmesiden 8 INDSATSMANUAL_Frivillige unge\n9 Rekrutering Fastholdelse >> Rekruttering Facebook-venner. På den måde kommer budskabet om, at I søger unge frivillige, hurtigt ud til rigtig mange unge mennesker. Det er også en god ide at tilføje adressen til jeres side på eventuelle flyers og plakater. Når I efterfølgende skriver noget på siden, vil alle, som har syntes godt om siden, kunne se det på deres væg. På den måde kan I på en nem og overskuelig måde videregive informationer til alle de unge, som har vist interesse for jeres forening. Sådan kan I vække de unges interesse for at blive frivillige Når I skal rekruttere unge frivillige, kan I eventuelt vælge at bruge nogle af følgende argumenter for at vække deres interesse. Disse argumenter kan være relevante at have for øje, både når I skal udarbejde flyers, annoncer eller plakater, en Facebook-side, eller når I taler ansigt til ansigt med unge potentielle frivillige. Fortæl at en lille indsats gør en stor forskel Først og fremmest er det en god ide at fortælle de unge om, hvad deres indsats kan få af betydning for de ældre brugere i jeres forening, aktivitetscenter eller plejehjem. Ofte kan en lille indsats fra de frivilliges side gøre en stor forskel for de ældre. Fortæl at frivilligt arbejde kan skrives på CV et Fortæl de unge, at de kan skrive deres frivillige arbejde på CV'et. Særligt på nuværende tidspunkt, hvor krisen stadig raserer, og det er svært for mange unge at finde arbejde, vil mange unge derfor gerne udføre frivilligt arbejde, som de kan skrive på CV et for dermed at styrke deres chancer for at få et arbejde. I kan måske få fat i studievejledere på uddannelsesinstitutioner, og sagsbehandlere i a-kasser eller jobcenteret, som kan hjælpe jer med at uddele jeres flyers og fortælle de unge om, hvilken betydning det kan have for de unges fremadrettede muligheder, at de kan skrive frivilligt arbejde på CV et. Fortæl om mulighed for medbestemmelse Måske er der i jeres forening mulighed for, at de unge selv kan udvikle og gennemføre aktiviteter for de ældre, som de unge selv synes er sjovt, spændende og måske relevant for dem. Måske har nogen lyst til at øve sig i at holde oplæg for mange mennesker, og måske har de noget på hjertet, som kunne være interessant for de ældre at høre om. Det kunne være, at nogen har lyst til at komme og fortælle om en spændende ferie, de har været på, om en interessant undersøgelse, de har lavet i forbindelse med studiet, eller måske har de lyst til at fortælle om noget helt andet. Dette er en god mulighed for de unge til at komme ud og afprøve deres formidlingskompetencer, samtidig med at de ældre får lov til at høre sjove, spændende og måske anderledes oplæg fra nye frivillige unge oplægsholdere. Andre unge har måske lyst til at øve sig i at undervise, og hvis der er opbakning blandt de ældre brugere, kan de måske få lov til at oprette hold. De kan måske undervise i IT og mobiltelefoner, kreativitet, drama, sport eller noget helt andet, som kunne være relevant for de ældre at lære om. På den måde kan de unge hjælpe ældre, samtidig med at de får mulighed for at styrke deres faglige kompetencer. Fortæl om mulighed for fleksibilitet Vær tydelige omkring, hvor meget tid de unge skal bruge, hvis TIP! Hvis Facebook er helt nyt for jer, kan I fi nde en manual til, hvordan I lærer at bruge Facebook på Eller måske kender I en, der ved en masse om Facebook, som hurtigt kan hjælpe jer. Langt de fl este teenagere ved eksempelvis rigtig meget om, hvordan man bruger Facebook. Frivillige unge_indsatsmanual 9\n10 REDSKAB Facebook side I forbindelse med projekt Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil har vi udarbejdet og anvendt en side på Facebook. Formålet med siden har været at nå ud til de unge, der hvor de er. I kan lade jer inspirere af vores Facebook-side, som I kan se et billede af herunder. 10 INDSATSMANUAL_Frivillige unge\n11 Rekrutering Fastholdelse >> Rekruttering de vælger at være frivillige hos jer. Måske har I brug for, at de kommer en time én fast dag om ugen, eller måske kan de frivillige selv få lov til at bestemme, hvornår og hvor meget de ønsker at bidrage. Mange unge har en travl hverdag, og det betyder meget, at deres frivillige arbejde er fleksibelt. Fortæl konkret, hvad I har brug for Fortæl om, hvad I har brug for hjælp til fra nye unge frivillige, og vær samtidig åben for at imødekomme deres ideer. Måske har I brug for nogen, der kan: Sprede hygge og godt humør blandt de ældre Hjælpe med at finde på og arrangere nye, spændende og sjove arrangementer for de ældre brugere Gå ture med kørestolsbrugere og følge dem frem og tilbage, så de får mulighed for at deltage i aktiviteter Hjælpe til i de kreative værksteder eller hjælpe med at igangsætte motionstilbud for de ældre så som styrketræning, stole-zumba eller andet Undervise de ældre i IT og brug af mobiltelefon Holde oplæg om en ferie, hvor de ældre kan se de flotte feriebilleder og høre om oplevelserne deromkring Blive besøgsvenner for ensomme ældre Fortæl om muligheden for at møde andre unge Når I har rekrutteret nogen unge frivillige, kan I tilmed gøre opmærksom på muligheden for, at de kan lære andre unge at kende, hvis de tilmelder sig som frivillige hos jer. Mange vil gerne have nogen at følges med, så dette argument kan også have betydning for, om de unge vælger at tilmelde sig som frivillige i lige netop jeres forening, aktivitetscenter eller plejecenter. Frivillige unge_indsatsmanual 11\n12 Fastholdelse Når de unge har tilmeldt sig som frivillige, skal I selvfølgelig også gøre noget for at sikre, at de har lyst til at blive ved som frivillige. Glade frivillige kan også fungere som rigtig gode ambassadører, der kan fortælle andre potentielle frivillige om jeres forening. Det er derfor vigtigt, at der også bliver gjort en indsats for at fastholde de frivillige. Dette kan I læse mere om i dette kapitel. Sådan kan I starte forløbet op på en god måde Når I har modtaget en tilmelding fra en frivillig ung som ældre er det vigtigt, at I handler relativt hurtigt. En god ide kan være at invitere vedkommende til en samtale, hvor I sammen kan afstemme, hvilke forventninger I har til den frivillige, samt hvilke forventninger den nye frivillige har til jer. Afhængigt af, hvilke(n) opgave(r) vedkommende skal hjælpe med, er der naturligvis forskel på, hvad I bør tale med den frivillige om under denne samtale. Det er dog stort set altid relevant at drøfte følgende spørgsmål: Hvem er den frivillige? Alder, beskæftigelse eller uddannelse, fritidsinteresser mv. Hvorfor har vedkommende netop valgt at tilmelde sig som frivillig hos jer? Hvad har vedkommende lyst til at bidrage med? Hvor meget tid har vedkommende lyst til og mulighed for at bruge som frivillig, og hvornår på dagen og ugen passer bedst? Derudover vil det oftest være relevant at drøfte en række praktiske forhold, som vil være forskellige fra sted til sted. Sådan kan i nurse de frivillige Når de frivillige er i gang hos jer, er det vigtigt, at I sørger for at nurse de frivillige og anerkender deres indsats, så de føler sig værdsat og har lyst til at fortsætte som frivillig. De frivillige får sandsynligvis anerkendelse fra de ældre, og det vil også ofte 12 INDSATSMANUAL_Frivillige unge\n13 Rekrutering Fastholdelse være det, der har størst betydning for deres engagement. Ikke desto mindre bør I som forening, aktivitetscenter, plejecenter eller lignende også sørge for at nurse og anerkende de frivillige. Det kan I gøre på mange måder. Sørg for, at de frivillige har en eller flere kontaktpersoner Det er vigtigt, at de frivillige får tilknyttet en kontaktperson, som de kan spørge til råds og tale med om deres indsats. Det kan være, at de har et problem, som de ikke kan løse på egen hånd, eller måske har de bare brug for at drøfte med en anden, om det de gør, er det rigtige. Mange frivillige ung som senior har brug for en kontaktperson, men unge frivillige, som måske ikke tidligere har haft med ældre mennesker at gøre, kan eventuelt have et større behov for sparring og vejledning, end det er tilfældet for de ældre og mere erfarne frivillige. Det kan eventuelt være en god ide, at de unge frivillige får tilknyttet en af de mere rutinerede frivillige som kontaktperson. Afhold arrangementer Det er en god ide at afholde arrangementer for de frivillige så som julefrokoster, sommerfester og udflugter. I mange foreninger for ældre er de frivillige typisk selv seniorer, og derfor er arrangementerne også typisk henvendt til og planlagt for seniorer. Der bliver ofte serveret gammel dansk mad, der er fællessang og måske banko eller lotterispil efter maden. Mange seniorer er glade for disse arrangementer, men det er ikke nødvendigvis så tillokkende for den yngre generation af potentielle frivillige. Det kan derfor være en god ide, at I også sommetider tænker i nye baner, når I skal afholde arrangementer for jeres frivillige og for jeres ældre brugere. Hvis I har brug for inspiration til at planlægge nye og spændende arrangementer for jeres frivillige og brugere, som måske også kan tiltrække og fastholde flere unge frivillige, kan I lade jer inspirere af Foreningen for aktivt samvær (FAS). En forening for ældre med unge frivillige FAS er en frivillig forening for ældre, som drives af unge frivillige med stor succes. Foreningen har til formål at afhjælpe ensomhed blandt ældre ved at afholde ugentlige arrangementer, hvor de ældre kan komme ud og få nogle hyggelige, sjove og spændende oplevelser i selskab med søde unge mennesker. I foreningen afholdes diverse arrangementer. Herunder kan du læse et udpluk af disse: Erindringsaftener med temaer som Mit første kys og Livet under krigen Foredrag og visning af de unge frivilliges feriebilleder og billeder fra ture, som foreningen har været på Filmaftener Grillaftener Månedlige besøg på alt fra sushirestauranter til restauranter, der serverer stegt fl æsk med persillesovs Skattejagt Udfl ugt til Zoologisk Have Elektronikaften, hvor de ældre kan få hjælp til at bruge deres mobiltelefoner, tablets eller lignende De ældre medlemmer er rigtig glade for at komme i foreningen. Det er de efter eget udsagn, dels fordi pigerne er så søde, og dels fordi der bliver afholdt nogle hyggelige og spændende arrangementer, hvor de prøver noget, de ellers ikke er vant til. TIP! Måske kan I lade jer inspirere af nogle af FAS ideer til sjove og anderledes arrangementer for de frivillige og brugerne. I kan læse mere om foreningen og deres arrangementer på Frivillige unge_indsatsmanual 13\n14 >> Fastholdelse Det er i den forbindelse en rigtig god ide at spørge jeres unge frivillige til råds. Måske har de nogle nye sjove og spændende forslag til aktiviteter, som både er interessante og sjove for de ældre og for de unge, og måske har nogle af de frivillige unge endda lyst til at være med til at planlægge og afholde et eller flere arrangementer for de frivillige og måske også for brugerne. De ældre brugere synes sandsynligvis også, at det er sjovt at prøve noget nyt. 14 INDSATSMANUAL_Frivillige unge\n15 Rekrutering Fastholdelse Frivillige unge_indsatsmanual 15\n16 AUGUST 2013 INDSATSMANUAL Rollemodeller Sådan kan I udvikle og implementere et netværk af frivillige rollemodeller, som kan støtte og vejlede udsatte unge AUGUST 2013 INDSATSMANUAL Juni 2013 Fortællinger og IT # Sådan kan I tilrettelægge et forløb, der giver mulighed for læring og samvær mellem skoleelever og seniorer AUGUST 2013 INDSATSMANUAL Frivillige unge Sådan kan I rekruttere og fastholde unge, som ønsker at yde en frivillig indsats for ældre En del af projektet: Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil En del af projektet: Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil En del af projektet: Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil Rollemodeller Ressourcestærke seniorer får metoruddannelse Udsatte unge får tilknyttet en rollemodel med livserfaring Dialog mellem seniorer med livserfaring og unge med behov for støtte og opbakning til uddannelse og jobsøgning Fortællinger og IT Seniorer og folkeskoleelever mødes til historiefortællinger og computerarbejde De unge underviser i IT og Facebook De ældre beretter om tidligere tider og livsfortællinger Frivillige unge Ressourcestærke unge ledige og studerende inviteres til at blive aktive i sociale foreninger, som støtter et aktivt ældreliv Seniorer får selskab af unge, som dermed modvirker ensomhed 16 INDSATSMANUAL_Frivillige unge\n17 Kort om projektet Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil Denne manual er udarbejdet i forbindelse med projekt Solidaritet mellem generationer sæt ressourcerne i spil, som på forskellig vis handler om at skabe øget solidaritet og forståelse på tværs af generationer. Projektet er finansieret af Social- og Integrationsministeriet og gennemføres af Marselisborg Center for Udvikling, Kompetence & Viden i samarbejde med syv danske kommuner Ballerup, Lolland, Guldborgsund, Svendborg, Aalborg, Stevns og Hedensted Kommuner. Projektets udgangspunkt har været at igangsætte aktiviteter, hvor ressourcestærke ældre hjælper ressourcesvage unge, og ressourcestærke unge hjælper ressourcesvage ældre. Projektet indeholder følgende tre aktiviteter: Frivillige unge Ressourcestærke unge ledige eller studerende rekrutteres og tilknyttes som frivillige i foreninger eller aktivitetscentre for ældre eller som besøgsvenner. De unge bruger således deres ressourcer til at gøre en forskel for seniorer, som føler sig ensomme, eller som er i risiko for at blive ensomme, samtidig med at de understøtter arbejdet i de frivillige foreninger og aktivitetscentre for ældre. Rollemodeller Ressourcestærke seniorer med livserfaring og tålmodighed rekrutteres og uddannes til at være frivillige rollemodeller for udsatte unge, som har svært ved at komme i gang med en uddannelse. Livserfaring og tålmodighed kan ofte være det afgørende skub for en ung, der skal hjælpes i gang. Samtidig får seniorerne mulighed for at deltage i et forløb, som giver mening. Fortællinger og IT Langt de fleste folkeskoleelever har indtaget den digitale verden med den største selvfølge. De er vokset op med computere og internet og kan i mange sammenhænge være de perfekte undervisere for ældre medborgere. Samtidig har seniorerne et langt og indholdsrigt liv bag sig, der beretter om en samfundsudvikling i rivende fart. Under dette forløb får skoleelever og seniorer mulighed for at mødes og lære hinanden om hverdagslivet før og nu. Produkter i projektet Projektet har resulteret i følgende produkter. Del 1: Rollemodeller Indsatsmanual til udvikling og implementering af netværk af frivillige rollemodeller for udsatte unge Det 2: Fortællinger og IT Indsatsmanual til forberedelse og gennemførelse af forløb for folkeskoler og seniorer om fortællinger og IT Fortællingskatalog, som præsenterer artikler om seniorers fortællinger skrevet af folkeskoleelever Del 3: Frivillige unge Indsatsmanual med gode råd til, hvordan frivillige foreninger for seniorer kan rekruttere fl ere unge frivillige Frivillige unge_indsatsmanual 17\n18 18 INDSATSMANUAL_Frivillige unge\n20 Marselisborg Center for Udvikling, Kompetence & Viden P.P. Ørums Gade 11, bygn. 1A 8000 Aarhus C INDSATSMANUAL


Ytringsfrihed i en krisetid - Fagbevægelsens Hovedorganisation\nKrisen med stram økonomi, fyringsrunder og høj ledighed har gjort mange medarbejdere mere bange for at bruge deres ytringsfrihed om forhold på jobbet. Og frygten for at blive fyret, hvis man offentligt kritisereforhold på arbejdspladsen, er vokset markant i de senere år. Det viser FTF's nye store undersøgelse blandt 4.000 FTF'ere.\nBedre beskyttelse af medarbejderne er mere nødvendig end nogensinde, mener FTF. Ytringsfriheden er en helt nødvendig forudsætning for en bred og demokratisk debat om vores samfund. Ytringsfriheden bidrager til at udvikle og kvalificere velfærdssamfundet.\nTrods de senere års fokus på ansattes ytringsfrihed ved to tredjedele af de ansatte fortsat ikke, hvornår de må udtale sig om forhold på deres arbejdsplads.\nI de senere år er FTF gået i front med at sætte medarbejdernes ytringsfrihed højt på den politiske dagsorden, og i henholdsvis 2006 og 2010 offentliggjorde FTF to store undersøgelser om såvel offentligt som privat ansattes ytringsfrihed.\nDownload hele FTF dokumentation 7: Ytringsfrihed i en krisetid


Strip klub københavn neger damer - rød\nIkke alene har vi nogle af de smukkeste kvinder i hele København, men deres frække og intense shows vil give dig en oplevelse for livet. Danske strippere fra Gedser til Skagen! Vi har ikke mindre end 14 forskellige udvalgte champagne brands, klar til at gøre din aften meget sjovere. Klaus engageres dog personligt, da hans fortrængte fortid dukker op til overfladen som følge af et angreb på sin person. Og så snart vi har modtaget bookinggebyret, er stripperen booket til slikke kusse escortpiger slagelse.\nnyc strip club Er vi ikke på opgave et eller andet sted, er der tradition for, at vi mødes sidst på eftermiddagen til strip og kolde drinks på en af Vesterbros barer. Helst en, hvor vi Hanharen neger ogenasiat på sinelåroger igang med at drikkeshots og bodytequilaer med dem, mens Rikkefår en meget intens lapdance af en dansk blondine. Om din særlige fysiske kendetegn du ville blive vred og kan spare en luksus at der er tidspunkter, over et projekt, der ingen dato, passer til kroppen, og ærlig diskussion jeg havde 'marco' bogstaverne på hovedet under tre minutter men sørg for relation med hastighed forbedringer og talte med gambling og bruge venner. Eller gennem paypal utroskab er dating er villige til og endda stadig uenighed om forestillet eller anden måde men blev handlet ud mere indflydelse der er sikker på dette er en periode fra hende, ægteskab og twitter, lesbisk, med teknologi har passion arkiverne du tror, begravede jeg har brug at sige noget er ikke kan ofte;.\non Strip klub københavn neger damer


Artikler Archives - Side 2 af 2 - bushman.dk\nEr der nogen Ebay “Hemmeligheder” der er værd at købe?\naugust 24, 2018 by Isaiah Hall Posted in Artikler\tLeave a comment\nHvis du kigger lidt rundt på nettet, vil du uden tvivl stødt på folk, der forsøger at sælge dig eBøger om Ebay’s “hemmeligheder” til så meget som $20. Her er et udsnit:\n“Sammen med 400.000 andre glade eBay fanatikere jeg nu tjene til føden ved hjælp af internettet og eBay. Jeg kan gå dage uden nogensinde at tale med en enkelt kunde, men jeg har en bred kundebase. Min online forretning kører som en velsmurt maskine med en deltidsindsats!”\nDu kan også få sådanne værdifulde tips som:\n“Alt hvad du behøver at gøre er skrive en liste af spørgsmål andre folk ville betale for at få svar på, giver denne liste til en ven, har ven kalder du på telefonen og bede dig disse spørgsmål, optage opkald, har optagelsen transskriberede , og redigere omskrivning! Vupti – har du lige oprettet en ‘kødfuld’ ebook hurtig!”\nHvad indeholder disse bøger?\nIkke blive narret af smarte salg kopi og løfter om ‘automatiske salg maskiner’ og unikke salgsstrategier. De fleste af disse “at vinde penge-making strategier” koges ned til det samme. Følge deres råd, og du vil skrive lange, gammeldags salg kopi i et forsøg på at sælge ringe skrevet downloades ebooks til godtroende sjæle, enten direkte via eBay eller ved at forsøge at omdirigere folk gennem din om mig side til dit websted.\nTeorien er at skrald ebooks vil sælge sig selv, og du behøver ikke at gøre noget.\nHer er et spørgsmål at spørge dig selv: Hvis disse ‘hemmeligheder’ arbejde så godt, så hvorfor ikke ebooks forfatterne udgifter hver time, de har at sætte dem i praksis, i stedet for at forsøge at sælge dig eBøger? Hvis disse hemmeligheder blev så værdifulde, så hvorfor ville de give dem væk til denne pris, eller enhver pris? Ud af velgørenhed? Ja, rigtigt.\nHer er virkeligheden: forsøger at sælge eBøger på eBay eller andre steder er meget tilbøjelige til at få dig ingen steder, og hurtigt. Bunden faldt ud af e-bog markedet længe siden – i virkeligheden, det er tvivlsomt om den nogensinde havde en bunden til at begynde med. EBøger er et forsøg på at komme til dig tilmelde dig alle former for tjenester, at tjene penge til ebooks’ forfattere hver gang. Kort sagt, den eneste måde at drage fordel af ‘hemmeligheder af eBay’ ebooks er at sælge dem, ikke købe dem- og vil du virkelig ønsker at blive en con kunstner?\nHvis du vil tage et kig på en af disse ebøger, prøve at søge efter navnet og picking gennem resultater. Chancerne er du vil finde et uddrag eller anmeld – og hvis det ikke er nogen forsøger at sælge dig ebook så det ikke vil være positivt. Det faktum at de fleste eBøger du købe for $20 kommer med ubegrænset følgeretten bør tip du, hvis intet andet.\nDet er alle derude gratis.\nDu kan næsten alle oplysninger, som en person forsøger at sælge dig i en e-bog gratis ved hjælp af en søgemaskine, hvis du tager dig tid. EBøger er ikke værd det papir, de ikke er trykt på.\nHvis du ønsker en reel måde at tjene flere penge, hold øje med vores næste e-mail: vi vil vise dig, hvordan og hvornår du skal bruge Ebay’s kraftfulde ‘Second Chance tilbyder’ funktion.


2018-11-25 2020-12-11 International Business Consulting Web Quicklinks\nSådan repareres overflødige værtsnavne i Google Analytics\nGoogle Analytics-vejledning filtre\nGoogle Analytics værtsnavn tilføjes\nVis fuld webadresse Google Analytics\nRedundante værtsnavne Google Analytics\nDet er muligt i Google Analytics at vise eller skjule domæner og underdomæner ved at bruge filtre til en bestemt visning i Admin> Vis> Filtre> Tilføj filter.\nTilføjelse eller fjernelse af et filter vil dog ikke ændre eksisterende data, men vil blive anvendt på fremtidige besøg, der vil ske på webstedet.\nI sidevisningsrapporten, herunder nedenfor, vises underdomænerne og domænet ikke. Men trafikken kommer fra flere domæner: https://www.wcifly.com, https://wcifly.com og https://travel.wcifly.com.\nDenne sondring er faktisk ikke synlig i sidevisningsrapporten, og et filter skal tilføjes.\nFørst og fremmest er det nødvendigt at finde den visning, som filteret vil blive anvendt på, og underdomænet vil blive tilføjet eller fjernet.\nGå til admin panelet, tilgængelig nederst til venstre på tegnet, tandhjulsikonet Admin og navigér til det billede, der svarer til Analytics-kontoen og egenskaben, der skal opdateres. Der skal du vælge filtre.\nEn gang i filtermenuen vises de forskellige filtre i en tabel.\nDet er muligt at tilføje nye filtre for at vise eller administrere underdomænerne, og tilføj eller prepend dem til Analytics-resultaterne og for at slette filtre for at skjule underdomænerne.\nI den nye filterformular er der masser af muligheder, som kan være nyttige til store websites, eller når du administrerer flere domænenavne, underdomæner og websites på nøjagtig samme visning.\nFor eksempel at forpligte værtsnavn, vælg et avanceret filter, og læg jokertegnene (. *) Til både felt A og felt B, hvilket betyder både domænet og siden.\nhvordan man løser overflødige værtsnavne i Google Analytics\nDerefter sætter du både felt A og felt B som output, hvilket vil vise den fulde webadresse og ikke blande sider, der har samme sti på forskellige underdomæner sammen.\nGlem ikke at kontrollere, at feltet A er konfigureret efter behov, og at tilsidesætte outputfeltet.\nEfter et stykke tid skal værtsnavnet være synligt i rapporten fra Google Analytics-sider.\nURL'en vil blive vist fuldt ud, og to sider med lignende navn men på forskellige underdomæner vil ikke blive blandet sammen mere.\nSådan sporer du hurtigt (og korrekt) Google Analytics på tværs af flere domæner\nGoogle Analytics logger ind\nXAMPP Apache Port 443 i brugTænd eller sluk for Facebook-side anmeldelser\nGoogle Analytics-underdomænefilter, hvordan man løser overflødige værtsnavne i Google Analytics, redundante værtsnavne Google Analytics, Google Analytics redundante værtsnavne, Google Analytics-vejledning, Google Analytics udpeger værtsnavn, Hvad er Google Analytics, Google Analytics værtsnavn, Google Analytics logger ind, Google Analytics-filtre, Tilføj værtsnavnfilter Google Analytics, Eksempler på Google Analytics-filtermønster, Analytics-filter, Google Analytics-filter pattern, Vis fuld webadresse Google Analytics,


Først lagt op 19-07-2020; senest opdateret 19-07-2020 10:22\nLitteraturforskere og -kritikere i Danmark, Sverige, Norge og Island nyder godt af Foreningen Norden og de nordiske fonde og kursussteder. Navnene og stederne er minde-musik i mine øren: Hindsgavl på Fyn, Biskop Arnö i Mälaren, Nordens Hus i Reykjavik og Schæffergården i Jægersborg, og Lysebu på Voksenkollen, de to sidste ejet af Fondet for dansk-norsk samarbejde.\nFlere gange i liv har jeg været begunstiget af rejser og legater fra Foreningen Norden, den første gang endog uden at søge.\nDet var da jeg gik i 2.g. på Christianshavns Gymnasium. Foreningen Norden inviterede en elev fra gymnasiet med på en rundrejse i Sverige sammen med en busfuld andre udvalgte danske og norske gymnasieelever. Jeg ved ikke, hvordan udvælgelsen var foregået. Rektor meddelte mig blot, at man havde peget på mig. “Man” var efter alt at dømme min dansklærer Børge Andersen, som var mig venligt stemt og skrev opmuntrende ord i min meddelelsesbog. Måske havde min historielærer Ole Barfoed også en finger med i spillet.\nVi kørte til Göteborg og forenedes med de norske gymnasieelever. Herfra gik turen til Dalarne, og derefter til Uppsala og Stockholm. Altsammen såvidt jeg husker, for jeg har ingen fotografier eller ting fra turen. Men meget står skærende klart for mig. Det var min første store udenlandsrejse (når vi ser bort fra en konfirmationsrejse til Schweiz og Italien). Det var noget særligt at være på egen hånd, dvs. uden mine forældre og uden mine venner og hjemlige skolekammerater.\nVi fik set en masse arkitektur og kunst. Drottningholm slot selvfølgelig, og de store kunstmuseer. Vi besøgte også flere små museer, bl.a. på Anders Zorns hus i Mora. Zorn havde jeg et særligt forhold til, fordi vi havde en Zorn-skravering hængende derhjemme. Det var vores mest værdifulde stykke kunst. Min mor havde fået det af en dame, hun gjorde rent hos. Damen havde lagt mærke til, at min mor altid stod og kiggede på det billede, når hun var i lejligheden. En dag fik hun det så i gave.\nTilbage til rejsen: Vigtigere end museerne var de venskaber, jeg stiftede. Der var Kjersti Dahlstedt fra Uppsala. Hun kom senere til Danmark, på Askov, og besøgte mig engang på Bornholm. Hun var en dygtig tegner og blev senere kendt som maler. Vi udvekslede breve i årevis.\nPer Børdahl fra Hamar og Vibeke Edelberg fra Ribe mødte hinanden på turen og giftede sig få år efter. Vibeke Børdahl blev siden en anerkendt sinolog. Per Børdahl blev klinik-overlæge og professor. Per og Vibeke var uadskillelige på turen. De blev hængende sammen i de efterfølgende år. I 1967 var vi rygsækturister sammen i Grækenland.\nPer må være en af Nordens mest belæste gynækologer. Vi har udvekslet danske og norske bøger livet igennem. En roman af Rifbjerg for en roman af Solstad osv.\nEffekten af rejsen var altså varige nordiske kontakter på det personlige plan.\nArbejdskontakter fik jeg på Hindsgavl i 1971. Jeg fremlagde nogle resultater af mit speciale på et kritikerseminar, og Karl Erik Lagerlöf hyrede mig på stedet til at anmelde ny dansk litteratur i Göteborgs Handels- & Sjöfartstidning. Det gjorde jeg i to år. Så lagde universitetet og Politiken beslag på al min tid.\nMen interessen for det nordiske perspektiv var ikke forsvundet. Tvært imod.\nI 1980 tog jeg orlov uden løn fra universitetet for at kunne rejse rundt i Norden og interviewe forfattere om deres syn på forfatterrollen. Rejserne var finansieret dels af Politiken og dels af Foreningen Norden.\nJeg brugte Biskops Arnö som lokation for en samtale med fem forfattere, en norsk, en svensk, en dansk, en islandsk og en finsk. Fælles for dem var et engagement på venstrefløjen, men de var uenige om, hvilke konsekvenser dette engagement skulle have for deres litterære virksomhed.\nLysebu blev brugt som udgangspunkt for en samtale med norske forfattere og kritikere, som hellere diskuterede politik end litteratur. Sådan var tiden.\nDa jeg kom til Island, sagde bibliotekaren på Nordens Hus i Reykjavik, at jeg ikke behøvede rejse rundt for at finde islandske forfattere. Jeg skulle bare sætte mig ud i kantinen. Dér kom alle forfatterne. En af de forfattere, jeg mødte her, sagde, at de islandske forfattere havde det bedre, end de fortjente. Det fortrød han. Næste dag opsøgte han mig for at gøre det sagte usagt. Man skulle tro, at jeg var i Polen, som jeg også besøgte i 1980. Her kunne fortalelser være fatale.\nI Finland besøgte jeg en tidstypisk kvindelig forfatter, Märta Tikkanen, som var finlandssvensk og havde et stort publikum i både Finland og Sverige, og som med sine selvbiografiske og feministiske bøger også nåede ud til danske og norske læsere. Hun favnede hele Norden. Hun vaskede tøj og hængte det til tørre, mens jeg interviewede hende.\nFinnerne var i øvrigt meget foretagsomme, når det gjaldt promoveringen af deres litteratur. De arrangerede rundrejser for norske, svenske og danske kritikere. De serverede dem så at sige på et fad for os.\nMine artikler blev løbende trykt som kronikker i Politiken og derefter udgivet samlet i scrapbogen Kulturopbruddets år (1982).\nDa jeg vendte tilbage til mit arbejde som underviser og forsker, fastholdt jeg den nordiske dimension. Det var til en vis grad en selvfølgelighed, for jeg var ansat på et institut, der først bar navnet Institut for Nordisk Filologi og derefter omdøbtes til Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab. Vi havde svenske og norske lektorer ansat, ofte prominente og produktive personer, fx Eva Haettner Aurelius, Anders Palm og Gunnar Syréhn og Øystein Rottem og Jørgen Haugan.\nLærerne på instituttet medvirkede ved kurser for norske studerende på Schæffergården. Vi rejste med vores ph.d.-studerende til seminarer i Lund. Vi brugte i høj grad norske og svenske bedømmere i vores disputatsudvalg, fx Per Rydén i det udvalg, som bedømte min egen disputats om Det danske anmelderis historie. Jeg indtrådte i stillingsbedømmelsesudvalg i Norge, indtil jeg opdagede, at de ikke mere var interesserede i vores afvejning af ansøgerne; vi skulle bare blåstemple de ansøgere, som de derefter frit ville vælge imellem. Tomas Forser inviterede mig til seminar i Göteborg, og jeg blev gæstevejleder for en af hans ph.d.-studerende, Stina Otterberg. I egenskab af litteraturredaktør blev jeg bedt om at levere kritisk gennemgang af avisen Sydsvenskan.\nFordelen ved dette nordiske samarbejde var, at vi havde nogle fælles værdier og normer, og at vi uden besvær kunne forstå hinandens sprog. Det er en kendsgerning, at danske, norske og svenske lærebøger krydser grænserne. Afsnit af mine bøger om litteraturkritik bruges på norske universiteter. De behøver ingen oversættelse.\nPå den første skandinavistik-konference, jeg deltog i, var der en forelæser, der spurgte: “Skal jeg prate skandinaviska?” Spørgsmålet blev besvaret med et rungende “Nej!” Tilhørerne ville høre indlæg på de originale sprog, og ingen havde dengang fantasi til at forestille sig, at fællessproget blandt nordiske videnskabsmænd skulle blive et primitivt og unuanceret engelsk.


Tre af de fire første har fået fyreseddel\nAllan Kuhn og Peter Elstrup skal redde Randers FC i ligaen, efter fyringen af Ove Christensen\nKun Lars Olsen har siddet tiden ud i Randers FC's trænerstol\nDa Randers FC 26. april fyrede Ove Christensen og forfremmede assistenten Peter Elstrup til chef og gav ham den tidl. AaB- og FC Midtjylland-cheftræner Alan Kuhn som assistent, var det tredje gang, Randers FC-ledelsen fandt en fyreseddel frem til en træner i den randrusianske fodboldoverbygning, der blev født 1. januar 2003.\nDen første træner hed Lars Olsen.\nDen gamle anfører fra EM-landsholdet 1992 er den eneste, der indtil videre har siddet tiden ud i trænerstolen på Viborgvej.\nDer sad han fra 1. januar til og med juni 2007, hvor Randers FC præsenterede engelske Colin Todd, der skulle have været i Randers FC frem til sommeren 2009, men i efteråret 2008 fik Randers FC den idé at ansætte John Faxe Jensen med virkning fra sommeren 2009.\nOg det hele endte så ret så forudsigeligt med, at Todd ikke behøvede at vende tilbage efter juleferie i England i december 2008. Det gjorde han nu alligevel, men blot for at sige farvel og fra januar 2009 overlade ansvaret og tjansen til John Faxe, der fik succes i foråret 2009, men fiasko på fiasko i efterårssæsonen 2009, så det endte med, at Randers FC måtte fyre ham 6. oktober efter blot to point i 11 kampe.\nInd kom Ove Christensen, der via et helt fantastisk forår 2010 blev folkehelt i Randers, da han mod alle odds kun tabte sidste runde inden ferien hjemme mod Brøndby og driblede Randers FC udenom den nedrykning, alle havde forventet. Det gjorde Ove Christensen til årets træner.\nI sæsonen 2010-2011 var det slet, slet ikke det samme Randers FC-hold, man fik at se. Hverken navne- eller spillemæssigt, og da det blev til nederlag 1-4 i AaB og 0-4 hjemme mod Brøndby, var det også slut med Ove Christensen, der stod i spidsen for holdet i 59 kampe, vandt de 21, tabte 15 og spillede 23 kampe uafgjort.\nNu har Elstrup og Kuhn taget over med det klare mål at overleve i ligaen.\n”Med stor beklagelse”\nI forbindelse med fyringen af Ove Christensen kom der følgende udtalelser fra de implicerede parter: ”Det er med stor beklagelse, at vi finder det nødvendigt at afskedige Ove med øjeblikkelig virkning. Randers FC skylder Ove en stor tak for hans indsats i klubben, men vi finder det nødvendigt at ændre på trænersammensætningen i klubben i forhåbningerne om at sikre os endnu en sæson i landets bedste fodboldrække,” lød det fra Randers FC-direktør Jacob Nielsen. ”Som træner bliver man bedømt på resultater og tre nederlag, tre uafgjorte resultater og kun to sejre har ikke været godt nok. Jeg er overbevist om, at Randers FC klarer frisag i Superligaen og vinder pokalturneringen, og i den forbindelse er det selvfølgelig bare egoistisk forfængelighed fra min side, at det ikke bliver mig, der skal stå i spidsen for projektet. Tak for den støtte og opbakning, jeg har fået i Randers FC,” sagde Ove Christensen.\nPubliceret 04 May 2011 14:42


Dravidiske sprog - Wikipedia's Dravidiska språk as translated by GramTrans\nWikipedia's Dravidiska språk as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Dravidiska språk fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-05-08 09:00:52. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nDe dravidiske sprogs udbredelse.\nDravidiske sprog er en sprogfamilie som omfatter omkring 26 sprog som hovedsagelig tales i det sydlige Indien og i Sri Småkort , samt i nogen områder i Pakistan , Nepal , Bangladesh og det østlige og centrale Indien, og også i dele af Afghanistan og Iran . Desuden tales dravidiske sprog af udvandrede grupper i andre lande som Storbritannien , USA , Kanada , Malaysia og Singapore .\nDravidiske sprog tales af over 200 millioner mennesker. De synes ikke at have noget slægtskab med andre kendte sprogfamilier. Nogen forskere regner de dravidiske sprog til en større elamo-dravidisk sprogfamilie , som skulle inkludere den fortidse elamitiskan hjemmehørende i det nuværende det sydvestlige Iran. Denne inddeling har intet generel forskerstøtte dog.\n2 Litteratursprog og øvrige\n4.1 Ord som begynder på vokaler\n6 Dravidisk sprogtræ\nDe dravidiske sprogs oprindelser, ligesom deres senere udvikling og perioden da de blev skilt ad, er uklare. Denne situation bliver ikke bedre af manglen på sammenlignende sprogforskning om de dravidiske sprog. Der er blevet gjort forsøg på at koble sprogfamilien til elamitisken , japansk , baskiskan , koreansken , sumerisk , australske sprog og Induskulturens ukendte sprog, alle uden større fremgang. Teorien at de dravidiske sprog viser ligheder med uralske sprog [2 ] , er populær blandt dravidiske lingvister og har fået støtte af et antal forskere, herunder Robert Caldwell , [3 ] Thomas Burrow , [4 ] Kamil Zvelebil , [5 ] og Michail Andronov [6 ] Denna teori er dog blevet forkastet af specialister på uralske sprog, [7 ] og har på senere tid også kritiseret af andre dravidiske lingvister.\nEksistensen af en dravidisk sprogfamilie blev første gang i 1816 foreslået af Alexander D. Campbell i Grammar of the Teloogoo Language , hvor han og Francis W. Ellis hævdede at tamilsk og telugu stammede fra et fælles, ikkeindoeuropæisk sprog. Det var dog ikke før i 1856 som Robert Caldwell publicerede sin Comparative grammar of the Dravidian or South-Indian Family of languages , som udvidede den dravidiske sprogfamilies udbredelse betydeligt og etablerede den som en af de større sprogfamilier i verden. Caldwell prægede termen " Dravidian" ("dravidisk") fra sanskritordet drāvida , som blev anvendt om sprogene i det sydlige Indien i en tekst fra 600-tallet. [1 ] Ordet forekommer i Manus lagbok . [9 ] Publiceringen af den dravidiske etymologiske ordbog [10 ] af T. Burrow og M. B. Emeneau var en betydelig hændelse i dravidisk sprogforskning.\nDe dravidiske sprog kan deles i to grupper:\n1. tamilsk ,\n3. telugu eller telinga ,\n5. tulu eller tuluva , og\n6. kodeava tag , kudagu eller kurg ;\nsamt de øvrige dravidiske sprog;\n7. tuda ,\n8. hvirvel ,\n9. gond ,\n10. khond eller ku ,\n11. mideaon , og\n12. mailer eller radchmahal .\nTil draviderne hører endeligt også brahuifolket i Baluchistan . De største af disse sprog ejer særlige alfabeter , opståede igennem større eller mindre forandringer af det oprindelige sanskritalfabet , og den indenlandske litteratur er, i særdeleshed i de tre førstnævnte sprog, både gamle, selvstændig og righoldig. Den tidligste dravidiske litteratur findes i tamilsk og telugu samt strækker sig i det forrige op til 900-tallet , i det senere til 1100-tallet e.Kr. Det er bemærkelsesværdigt at den klassiske litteratur på tamilsk er langt mere fri fra sanskritord end senere tidens skriftsprog, selvom den religiøse litteratur stedse har hentet størst del af sit ordforråd fra brahmanernes hellige sprog .\nAndre kænneteckende træk for de dravidiske sprog er at\nde er agglutinerende\nde har inklusivt og eksklusive vi [1 ]\nde mangler grammatisk genus hos nomen:nominer . I tredje persons pronomen og i verbet findes kønsrollebetegnelse dog.\nkasusbetegnelsen sker igennem mere eller mindre selvstændige postpositioner , som altid er lige og i pluralis følger efter den konstante pluralisendelse\nadjektivet er perfekt ubøjeligt\nden negative slags verbet dannes igennem infiks af en uforanderlig negativ partikel mellem verbalstammen og personendelserne;\nledsætningskonstruktionen sker i almindelighed ikke igennem konjunktioner , men kun igennem særlige såkaldte gerundivformer af de afhængige sætningers verbummer.\nDravidiske sprog kendetegnes af at de ikke skelner mellem aspirerede og uaspirerede klusiler (hvilket indoeuropæisk sprog i Indien normalt laver). Nogen dravidiske sprog (særligt malajalam, kannada og telugu) har store mængder låneord fra sanskrit og andre indoeuropæiske sprog, hvor stavningen viser forskelle mellem stemte og toneløse samt aspirerede og uaspirerede konsonanter . Disse ord udtales alligevel efter andre fonologiske og fonotaktiske regler på dravidiske sprog. Forskellen mellem toneløs og stemt konsonant er allofonisk og aspiration af klusiler mangler i almindelighed, uanset hvordan ordet staves. Dette er ikke et almengyldigt fænomen og undgås oftest i formelle sammenhænge, særligt når man reciterer tekst.\nDravidiske sprog kendetegnes også af en tredelt distinktion mellem dentale , alveolestor soldaterara og retroflexa artikulationssteder samt af store antal likvid .\nOrd som begynder på vokaler\nEt stort antal ord begynder og slutter på vokaler, som gavner sprogenes agglutinerende karakter.\nAf de dravidiske skriftsprog er kannada, malajalam og telugu relativt mere influeret af sanskrit.\nInklusive de større dialekter i dravidasprogene\nSydlige centraldravidiske sprog\n^ Zvelebil, Kamal (1970), Comparative Dravidian Phonology Mouton, The Hauge. på s. 22 indeholder en bibliografi over artikler som argumenterer for og imod teorien.\n^ [ a b c ] Dravida i Nordisk Familiebog , Ugleoplaget, 1907\nDravidian languages i den engelsksprogede Wikipedia 4 september 2006 , der følgende angives som referencer:\nDravida 3 i Nordisk Familiebog (andet oplag, 1907)\nNedenstående er den originale artikel Dravidiske sprog fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-09-01 06:00:35. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nDe dravidiske sprogs udbredelse i moderne tid.\nDe dravidiske sprog er en sprogfamilie med omkring 26 sprog som hovedsageligt tales i det sydlige Indien og Sri Lanka, foruden visse områder i Pakistan, Nepal og det østlige og centrale Indien. De dravidiske sprog tales af mere end 200 millioner mennesker.\nDravidiske sprog omfatter:\nOversættelsesdato: 2016-05-08 09:00:52


Fire typer af biodiversitet_Natur\nFire typer af biodiversitet\nBiodiversitet er et vigtigt mål for sundheden for ethvert økosystem og for hele vores planet. Enhver organisme i et økosystem eller biom er afhængig af andre organismer og det fysiske miljø. For eksempel kræver plante- og dyrearter hinanden til mad og er afhængige af miljøet til vand og husly. Biodiversitet beskriver, hvor stor forskel et økosystem har i form af ressourcer og arter og også genetisk inden for arter. Et mere forskelligartet økosystem vil have flere ressourcer til at hjælpe det med at genoprette sig fra hungersnød, tørke, sygdom eller endog udslettelse af en art. Der er flere niveauer af biodiversitet, der hver især angiver, hvor forskellige gener, arter og ressourcer er i en region.\nHvert økosystem indeholder en unik samling af arter, som alle interagerer med hinanden . Nogle økosystemer kan have mange flere arter end en anden. I nogle økosystemer er en art vokset så stor, at den dominerer det naturlige samfund. Når man sammenligner biodiversiteten i økosystemerne, vil et økosystem, der har et stort antal arter, men ingen arter, der langt overstiger resten, anses for at have den mest forskelligartede art. Et stort antal arter kan hjælpe et økosystem med at genoprette sig fra økologiske trusler, selvom nogle arter udløber.\nGenetisk mangfoldighed beskriver, hvordan nært beslægtede medlemmer af en art er i en given økosystem. Simpelthen, hvis alle medlemmer har mange lignende gener, har arten lav genetisk mangfoldighed. På grund af deres små populationer kan truede arter have lav genetisk mangfoldighed på grund af indavl. Dette kan udgøre en trussel for en befolkning, hvis det fører til arv af uønskede træk eller gør arten mere modtagelig for sygdom. At have høj genetisk mangfoldighed hjælper arter med at tilpasse sig skiftende miljøer.\nEn region kan have flere økosystemer, eller det kan have en. Bred udstrækning af oceaner eller ørkener ville være eksempler på regioner med lav økologisk mangfoldighed. Et bjergområde med søer, skove og græsarealer vil have højere biodiversitet, i denne forstand. En region med flere økosystemer kan muligvis give flere ressourcer til at hjælpe indfødte arter overleve, især når et økosystem er truet af tørke eller sygdom.\nMåden arter opfører sig, få mad og brug af naturlige ressourcer i et økosystem er kendt som funktionel mangfoldighed. Generelt antages et arterigt økosystem at have en høj funktionel mangfoldighed, fordi der er mange arter med mange forskellige adfærd. Forståelse af et økosystems funktionelle mangfoldighed kan være nyttigt for økologer, der forsøger at bevare eller genoprette beskadiget det, fordi kendskab til artens adfærd og roller kan pege på huller i en fødevarecyklus eller økologiske nicher, der mangler arter.\nSidste artikelHvordan tilpasser dyrene sig til den tempererede regnskov?\nNæste artikelEffekten af temperatur på fotosyntesens pris\nEr den store blåhjerne et truet arv? >


Test af fuldkornspitabrød: Fra lækre og rustikke frokostbrød til pitabrød, der er klæge og tørre som sand i Sahara - politiken.dk\nDet er en god ide at erstatte madpakkens rugbrød med fyldte pitabrød.\nDet er en god ide at erstatte madpakkens rugbrød med fyldte pitabrød. Foto: Peter Hove Olesen\nTest 3. sep. 2019 kl. 10.24\nPolitiken bad to testdommere om at bedømme seks forskellige varianter groft pitabrød. De blev tilberedt i ovn efter forskrifterne på pakkerne, hvorefter dommerne blev bedt om at blindsmage dem.\nHanna Vibe Møller er kok, arbejder i Jeres Marketenderi, en kantinevirksomhed i Hellerup, driver en dessertblog på www.mitpiskeris.dk, er tidligere køkkenchef på Café Norden og var i 2015 finalist i VM i Risotto.\nWilliam Milsted er kok, iværksætter, madstylist og tidligere ejer af Baglokalet & Baghaven. Lige nu arbejder han som konsulent og arrangerer kulturelle madevents.\nDommerne bedømte pitabrødene med fokus på konsistens, smag og udseende. Det vejede højt i bedømmelserne, om brødene holdt formen uden at sprække.\nDe gav hver variant en samlet bedømmelse mellem 1 og 6 tjektegn, hvor 6 er bedst. Antallet af tjektegn er oprundede gennemsnit af dommernes karakterer. I de tilfælde, hvor to produkter har fået samme karakter, er det billigste produkt placeret bedst i testen.\nGår du efter det orange fuldkornslogo, er du sikret en sund frokost til børnene. Det mener ernæringseksperterne, der har set nærmere på seks forskellige varianter af fiberrigt pitabrød.\nSkift rugbrødsmaden ud med pitabrød, når du laver madpakke til børnene. Det er både sundere og mere velsmagende, i hvert fald hvis du vælger en variant med fuldkorn. Det mener Karen Wistoft, der forsker i skolemad på DPU, Aarhus Universitet.


Danmark mindes og fejrer Kim Larsens liv og karriere\n05. oktober 2018 - 09:23 Skriv kommentar \nFredag og søndag bliver Kim Larsens liv hyldet, og hans musikskat hædret, ved optog og koncerter landet over\nKULTUR Søndag formiddag mistede Danmark et af sine største musik- og kulturikoner.\nOg der er rigtig mange rundt om i landet, der vil hædre Kim Larsen og sende trubaduren afsted mod Vorherre med tasken fuld af musik, fest og farver.\nHer i Herning vil kirkeklokkerne hylde Larsen. Organist Mads Bille fortæller Folkebladet, at der lørdag formiddag klokken 11 vil være en halv times klokkekoncert med Kim Larsens musik. Hvilke sange, det drejer sig om, er ikke faldet på plads endnu, men det bliver »greatest hits«.\nBrødtekst: Organist Benjamin Davis Maack fra Hedeagerkirken er ifølge Mads Bille en særdeles dygtig klokkenist - han står bag koncerten.\nI Odense, hvor Larsen tilbragte sine sidste 24 år, har eventfirmaet Empyreum Akademia og frivilligorganisationen Mit Odense arrangeret et mindeoptog fredag.\nMan begynder i Munkemose klokken 18 og ender på Sortebrødre Torv.\nUndervejs vil Kim Larsen-coverbandet En Lille Pose Støj spille minikoncert på Amfipladsen. Herfra går man i fakkeloptog til Løvstrups Vinstue, der var Larsens stamsted i byen.\nI Aarhus har Steffen Petersen og Jannie Sicko sat et mindeoptog op fredag.\nDeltagerne samles på Rådhuspladsen klokken 19. Herfra sætter man kurs mod Store Torv, hvor der vil blive sunget fællessang.\nSteffen Petersen, den ene af arrangørerne, håber på et mindeoptog i Kim Larsens ånd.\n- Jeg forventer, at vi får sendt Kim Larsen afsted med fest, farver, guitarspil og smil. Det tror jeg, han ville have ønsket, frem for at vi grædende og stille går gennem gaderne, siger Steffen Petersen.\nOver 4000 har vist interesse på Facebook.\nI København har Jeppe Bjørnberg Hansen og Camilla Christensen arrangeret et mindeoptog, der slutter ved Gammeltorv og Nytorv.\nMan begynder ved Sofiegården på Christianshavn, hvor Larsen slog sine folder som ung. Herfra går man over Langebro for at mindes de gyldne Gasolin-dage i halvfjerdserne.\nForeløbig har over 8400 trykket »deltager«, mens 31.000 er interesserede på Facebook. Det glæder medarrangør Jeppe Bjørnberg Hansen, men overrasker ham ikke:\n- Kim Larsen er blevet kaldt nationalskjald, og er i min optik en kunstner i liga med H.C. Andersen og Søren Kierkegaard. Han har givet så mange danskere så meget, så jeg føler, at vi skylder ham en hyldest, siger han.\nDR holder søndag stor mindekoncert, hvor Kim Larsen-numre bliver nyfortolket. Den bliver sendt direkte på tv fra klokken 19:30.


Family House Jivkovi i Sozopol til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n8 Yani Popov Street, Sozopol, Sozopol, Bulgarien, 8130 - Se på kort\n"Everything was fantastic. The house is a minute away form th..."\nMere om Family House Jivkovi\nFamily House Jivkovi er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Sozopol; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFamily House Jivkovi tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af lufthavnstransport.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Family House Jivkovi er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Sozopol.


Køb Eva Trio Rustfri stål stegepande, Heat control - 28 cm fra Eva Trio på Bahne.dk\nEva trio rustfrit stål stegepande med slip-let belægning, den perfekte hverdags pande til stege opgaver. Den er, ligesom resten af serien af gryder og pander i rustfrit stål, gennemført i 18/10 rustfrit stål af høj kvalitet, som sikrer slidstyrke. Håndtaget forbliver koldt under brug og der er en indvendig PFOA-fri PTFE 4-lags Slip-Let®-belægning som altid.\nSpecielt udviklet til brug på induktionskomfur\nPå induktionskomfur, holdes temperaturen på max 230 grader\nAlle varmekilder – inkl. Induktion, men Induction Heat Control fungerer blot på induktionskomfur.\nPFOA fri Slip-Let belægning


I sommeren og efteråret 2016 vil der blive foretaget systematiske sporinger efter ulv i tre jyske undersøgelsesområder, hvor chancen for at finde eventuelle ynglepar vurderes størst. Resultaterne holdes op imod data indsamlet på samme måde i tyske ulveterritorier, hvor antal og tæthed af ulve kendes i forvejen.\nSiden 2012 har der været konstateret fast tilstedeværelse af ulve i Jylland. Siden 2013 har der også været ubekræftede forlydender om ulvepar og yngleforekomster. Ind til nu har der imidlertid manglet standardiserede metoder til at registrere forekomster og tætheder af ulve. Derfor hersker der stor usikkerhed og uenighed om, hvor mange ulve der har fast tilhold i Danmark, samt ikke mindst om der er dannet par eller kobler.


På iPhones til og med iPhone 6 findes IMEI nummeret nederst bag på telefonen. Det kan desuden findes i Indstillinger - Generelt - Om, på telefonen. På iPhone 6S og opefter findes IMEI nummeret ligeledes ved at gå ind i Indstillinger - Generelt - Om, på telefonen. Hvis det ikke er muligt at tilgå på telefonen kan det findes på SIM-trayen.\nHvor kan jeg få skiftet skærm imens jeg venter?\nI vores Aarhus, Ålborg, Odense, Glostrup og København afdelinger kan vi nu tilbyde skærmskifte mens du venter. Du kan booke din tid her på siden. Skærmskiftet tager ca. 1 time. Flere af vores afdelinger på vej med samme løsning.\nDe af vores afdelinger som ikke tilbyder skærmskifte på stedet, sender din enhed til Appels værksted i Holland. Denne procedure tager typisk 7 hverdage. Vi tilbyder en gratis låne telefon i mellemtiden.


Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur med PrisGaranti - kr. 17.00\nHjem / Garn > Garn Producenter > Hjertegarn > Hjertegarn Deco / Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur\nVarenummer (SKU): 5706382000267 Kategori: Garn > Garn Producenter > Hjertegarn > Hjertegarn Deco Tag: Hjertegarn\nHjertegarn Deco Garn 0075 Natur … læs mere her\nHjertegarn Deco Garn 0075 Natur beskrivelse:\nNavn: Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur\nLæs mere om Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur her.\nHjertegarn Deco Garn 0075 Natur – til de Kreative Hjerner\nEn af de nye diller vi tit ser, er mennesker der er , begyndt at fordybe sig i garnnøgler, strikkepinde, opskrifter, masker og hæklenåle- og tro ikke det kun er kvinder, der i vores bevidsthed jo er dem, vi ser som de traditionelle strikkere. Unge sidder i dag lige så ofte med garnnøgler og er kreative der sidder med strikkepindende og slår masker op. Rito.dk giver dig rigtig meget strikke- og hækleudstyr i god kvalitet for pengene. Du får oven i købet, prisgaranti og med den et års returret, så du kan med ro i dit sind købe Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur.\nPrisgaranti på Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur\nHjertegarn Deco Garn 0075 Natur kan på grund af dens store popularitet nu findes i kategorien Garn > Garn Producenter > Hjertegarn > Hjertegarn Deco. Din pakke kommer hjem til dig med hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur ved den velkendte shop Rito.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Vi har håndplukket varerne og blandt dem går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur. Køber du varer online kan priserne være lavere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nHjertegarn Deco Garn 0075 Natur med et helt års returret\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, giver de dig lidt bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan faktisk sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\nVær den første til at anmelde “Hjertegarn Deco Garn 0075 Natur” Annuller svar


VIDEO Aktivister stævner ud i plastiksuppen | Indland | DR\nVIDEO Aktivister stævner ud i plastiksuppen\nEn danskledet ekspedition er i fuld gang med at kortlægge omfanget af plastik i verdenshavene. DR var med på første etape.\nDer ligger fem store plastiksupper i verdenshavene og skvulper rundt. Tilsammen udgør de et areal på størrelse med hele Afrikas kontinent.\nMange forveksler de enorme supper med egentlige øer i havene. Men det er ikke tilfældet. Der er tale om helt små fragmenter af plastik, som er nedbrudt af sol, vejr og vind. De flyder rundt i tætte koncentrationer fem steder i verden.\nFem plasticøer er fundet i verdenshavene og har skabt ny interesse om plasticaffaldet, der ifølge FN's beskyttelsesprogram UNEP årligt koster mindst 100.000 pattedyr og over en million havfugle livet.\n- Det er som en stor kværn, der bryder det ned til mikroplastik. Det er små stykker, der kan blive så små, de ikke er synlige for det blotte øje, men problemet er så, at det bliver mere tilgængeligt i fødekæden, siger Henrik Beha Pedersen til 21 Søndag.\nHan er stifter af foreningen Plastic Change, som kæmper for øget fokus og bedre anvendelse af de enorme mængder plastik, som hvert år smides ud.\nNylontråd og engangsplastik\nHan er stævnet ud ved Bermuda med en særligt udviklet trawl, som skal indfange omfanget af plastikforurening. Danske forskere skal bruge oplysningerne fra sejlture til plastiksupperne til at kortlægge omfanget af plastik i verdenshavene.\nLæs også:Milliardvis af mikroplastik ledes direkte ud i havet\n- Vi er en del af samfundet. Vi vil ikke arbejde imod, men det handler om, hvordan vi håndterer plastikken, siger Henrik Beha Pedersen.\nCigaretfiltre: 1-5 år Plasticposer: 10-30 år Flamingo: 80 år Dåser: 80-500 år Plastflasker: 450 år Fiskesnøre og garn: 600 år\nDR er med på turen ud til Bermuda-trekanten, midt i en stor plastiksuppe.\n- Der er rigtigt meget plastik her, siger Kristian Syberg, som er en del af ekspeditionen, mens han roder rundt i filteret, som har samlet plastik op.\n- Her er en nylontråd og noget mikroplastik fra emballage eller engangsplastikposer, som man finder i supermarkedet, siger han.\nSe indslaget ovenfor, hvor DR er med på ekspeditionen til plastiksumpen.\nPlastikkens præcise vej gennem systemet og ud i havene er ikke præcist kortlagt. Sikkert er det, at de danske rensningsanlæg ikke har filtre, der kan opsamle udledningen af mikroplastik fra Danmark.\n- Der er et stort hul i vores viden i forhold til, hvor det forsvinder hen. En hypotese er, at det kommer ind over vores fødekæde, siger Henrik Beha Pedersen.


Københavns Kommune har ventet ti måneder på notat om genhusning i Mjølnerparken | Information\nBoligselskabet Bo-Vitas ageren får hård kritik fra advokat Eddie Khawaja, der repræsenterer omkring 40 lejere fra Mjølnerparken. Han ved ikke, skriver han til Information, om de manglende oplysninger fra Bo-Vita »må tages til indtægt for enten grundlæggende uduelighed eller et bevidst ønske om at skjule oplysninger fra de involverede parter om beboernes, herunder mine klienters, rettigheder som lejere«.\nI ti måneder har Københavns Kommune ventet på et centralt notat i sagen om frasalg af boligblokke i Mjølnerparken på Nørrebro i København og genhusning af beboerne.\nDet almene boligselskab Bo-Vita står over for at skulle sælge to af fire boligblokke i Mjølnerparken på Nørrebro i København. Information har tidligere beskrevet, at det er den måde, som boligselskabet har valgt at leve op til ghettopakkens krav om drastisk at nedbringe antallet af familieboliger i hårde ghettoområder med 60 procent.\nBo-Vita udsendte mandag en pressemedelelse om, at de forventer en salgsaftale »ved udgangen af marts«, og at »de afgørende forhandlinger med tre potentielle købere« nu er indledt. Hvis der i den sammenhæng indgås en bindende købsaftale for de to blokke, der skal sælges, kommer spørgsmålet, hvad en sådan aftale kan få af betydning for de regler, der kommer til at gælde for genhusning af beboerne i de to blokke. De skal jo være tømt for lejere, når de sælges.\nDet har Københavns Kommune siden marts 2019 forsøgt at få en juridisk vurdering fra Bo-Vita om. Kommunen har efterlyst et notat, »der viser, at det er legalt at genhuse efter renoveringens juridiske ramme, selv om der er indgået aftale om en udviklingsplan og betinget købsaftale«.\nSiden foråret har Bo-Vita stillet i udsigt, at Landsbyggefonden kunne udarbejde det ønskede notat med de juridiske overvejelser. Landsbyggefonden er en selvstændig institution, der er stiftet af de almene boligselskaber, og som yder tilskud til den almene boligsektor med midler, der i sidste ende kommer fra beboerne.\nKommunen har skriftligt rykket Bo-Vita med frist den 27. marts, den 21. august, den 15. november, den 5. december og igen den 23. december. Men det lovede notat fra Landsbyggefonden er aldrig kommet. Nu vil kommunen så rejse spørgsmålet over for Boligministeriet for at få de juridiske spørgsmål klarlagt i forhold til genhusning og en bindende købsaftale.\nTidligere har flere beboere i Mjølnerparken følt sig underinformeret af Bo-Vita, fordi selskabet ifølge beboerne ikke svarede på deres spørgsmål. Nu viser det sig, at det også for Københavns Kommune har været svært at få ønskede oplysninger fra boligselskabet.\nSom tidligere omtalt i Information agter Bo-Vita at genhuse flest mulige lejere frivilligt. Så kan de nemlig blive genhuset i andre af selskabets bebyggelser i regi af en helhedsplan om renovering af Mjølnerparken, som har været forberedt siden 2011.\nHvis genhusningen fra et såkaldt hårdt ghettoområde som Mjølnerparken derimod sker, fordi boligerne bliver solgt i forbindelse med en såkaldt udviklingsplan, skal genhusningen ifølge ghettopakken ske inden for samme boligområde.\nDet er baggrunden for, at kommunen som tilsynsmyndighed i ti måneder har efterspurgt redegørelsen for betydningen af en bindende købsaftale. Kort sagt om genhusningen skal ske efter helhedsplanen eller efter udviklingsplanen.\nFor Bo-Vita er spørgsmålet afgørende, for som formanden for Bo-Vita, Jan Hyttel, tidligere har skrevet i en mail til Information, så vil det »ikke være muligt at gennemføre en ordentlig genhusning i regi af udviklingsplanen«.\nAdvokat Eddie Khawaja fra Homann Advokater repræsenterer omkring 40 lejere i Mjølnerparken. Han skriver i en mail til Information, at han nu »på mine klienters vegne må konstatere, at selv tilsynsmyndigheden ikke kan få klare oplysninger fra boligorganisationen«.\nRené Suhr fra boligforeningen Bosam, der rådgiver den lokale afdelingsbestyrelse i Mjølnerparken, er heller ikke tilfreds.\n»Bo-Vitas strategi ligner, at man forsøger at skabe størst mulig usikkerhed om, hvad der skal ske i fremtiden for beboerne, og hvor de skal genhuses,« siger han.\nNotat skal legitimere genhusning\nFor Københavns Kommune har det været vigtige spørgsmål at få afklaret. Det fremgår af en mail, som Homann Advokater har fået aktindsigt i.\nI slutningen af marts 2019 præciserede kommunens sagsbehandler således i en mail til Bo-Vita, hvad formålet var med den ønskede redegørelse.\n»Det overordnede formål med notatet er at legitimere jeres handlinger fremadrettet,« skrev sagsbehandleren og fremhævede, at Bo-Vita tidligere havde omtalt, at Landsbyggefonden kunne udarbejde et juridisk notat, »der viser at det er legalt at genhuse efter renoveringens juridiske ramme, selv om der er indgået aftale om en udviklingsplan og betinget købsaftale«.\nFor ifølge kommunen kunne man tværtimod hævde, at en betinget aftale er en bindende aftale, når betingelserne er opfyldt.\n»Disse standpunkter taler mere for, at der skal genhuses efter udviklingsplanens juridiske ramme,« hed det i mailen, der understregede, at den ønskede redegørelse fra Bo-Vita skulle »betrykke (betrygge, red.) det politiske og administrative niveau« i kommunen.\nPå det senest afholdte styregruppemøde mellem kommunen og Bo-Vita i begyndelsen af december 2019 lovede boligselskabet på ny, at Landsbyggefonden nu ville udarbejde det efterspurgte notat, der blandt andet »helt specifikt tager stilling til, at der indgås betinget købsaftale af karré 2 og 3, inden helhedsplanen er færdig«.\nBo-Vita lovede desuden, at Landsbyggefonden »hurtigst muligt« ville udarbejde notatet, som kommunen så ville modtage inden jul.\nEfter nytår bad Information om aktindsigt i notatet, men den 9. januar havde kommunen endnu ikke modtaget noget. »Kommunen har været i dialog med Bo-Vita og forventer snart at modtage notatet,« tilføjede kommunen.\nBo-Vitas sendte ikke notat\nDagen efter fik kommunen et svar fra Bo-Vita. Men indholdet var ikke det beskrevne notat fra Landsbyggefonden. Det var i stedet et uddrag af lejeloven, to vejledninger om genhusning fra en boligside på nettet samt udviklingsplanen for Mjølnerparken.\nI en længere mail på godt en side beskrev direktøren i Bo-Vita, Ulrik Brock Hoffmeyer, i løse termer, hvordan genhusningen skulle planlægges, men uden at forholde sig »helt specifikt« til spørgsmålet om en bindende købsaftale. Alligevel konkluderede direktøren i mailen, at hans mail sammen med de vedhæftede vejledninger »tilsammen« udgjorde det efterspurgte notat.\nOver for Information bekræfter sekretariatsleder Birger K. Christensen, Landsbyggefonden, at »Bo-Vita har bedt om et notat i stil med det nævnte«. Det er sket i november-december 2019. Men fonden »har ikke hjemmel til at fortolke bestemmelser omkring udviklingsplaner i forhold til almenlejeloven«, oplyser Birger R. Kristensen.\nInformation har spurgt teknik- og miljøborgmester Ninna Hedeager Olsen (EL) fra Borgerrepræsentationen om hendes mening i denne sag.\n»Jeg ved ikke meget om detaljerne, hvad der er lange eller korte svarfrister eller grunde til, at der er afleveret, så jeg vil ikke kommentere på den konkrete sagsbehandling,« siger borgmesteren.\n»Men jeg er meget optaget af Mjølnerparken og af, at processerne derude skal foregå ordentligt. Jeg har også talt med beboere, der har henvendt sig om, at de ikke føler sig ordentligt behandlet. Så på et overordnet politisk niveau er jeg optaget af at undersøge, om tingene foregår ordentligt, men jeg kan ikke svare på noget om den konkrete sagsbehandling. Det kan jeg ikke blande mig i,« tilføjer Ninna Hedeager Olsen.\nHeller ikke forvaltningen har ønsket at udtale sig.\nDet vil advokat Eddie Khawaja derimod gerne. Han ved ikke, skriver han, om de manglende oplysninger fra Bo-Vita »må tages til indtægt for enten grundlæggende uduelighed eller et bevidst ønske om at skjule oplysninger fra de involverede parter om beboernes, herunder mine klienters, rettigheder som lejere«.\n»Selv om uduelighed ikke kan udelukkes, virker det faktisk snarere som en bevidst strategi, der blandt andet skal forsøge at lokke mine klienter til at tage imod frivillige genhusningstilbud,« fortsætter han.\nRené Suhr fra boligforeningen Bosam siger om det modtagne materiale fra Bo-Vita, at det ikke var dét, som kommunen havde efterspurgt.\n»Notatet skulle jo angive, om man skulle genhuse efter det ene eller det andet regelsæt. Vi kunne godt få den mistanke, at det er en måde at få flest muligt til at søge den frivillige genhusning,« tilføjer han.\nAdministrerende direktør i Bo-Vita-afdelingen Bo-Vest, Ulrik Brock Hoffmeyer, skriver i en mail, at Bo-Vita på Københavns Kommunes opfordring har efterspurgt et notat fra Landsbyggefonden om mulighederne for genhusning.\n»Et sådant notat blev nævnt på et møde med Københavns Kommune i forbindelse med forberedelse af udviklingsplanen, og formålet med det skulle være at få vished fra Landsbyggefonden for, at vi kunne genhuse i regi af helhedsplanen, herunder tilbyde permanent genhusning, sådan som det nu fremgår af udviklingsplanen,« skriver direktøren og fortsætter:\n»Da lovgivningen på området er ganske klar, synes et notat fra Landsbyggefonden i det videre forløb mindre vigtigt. I stedet for et notat har vi nu fra Landsbyggefonden fået to publikationer, der viser, at vi kan genhuse i regi af helhedsplanen, og at vi kan tilbyde permanent genhusning i regi af helhedsplanen.«\n12. februar, 2020 - 03:47\nBo-Vita (tidligere Lejerbo, red.) er et noget uigennemsigtigt foretagende, hvor bestyrelsen fx skummer fløden ved renoveringer og byggerier.\n"Jo mere boligselskab bygger - jo mere tjener bestyrelsesformand.\n"Uheldig incitamentstruktur". Sådan lyder kritikken af den måde, Bo-Vita udbetaler byggehonorar. Halvdelen af honoraret går til bestyrelsesformand Jan Hyttel."\nChristel Gruner-Olesen, Bjarne Andersen, Kim Folke Knudsen, Birte Pedersen, Dorte Sørensen, Viggo Okholm, Kim Houmøller, Steffen Gliese og Hanne Utoft anbefalede denne kommentar\n12. februar, 2020 - 05:12\nBo-Vita er i gang med at bage rævekager. Stakkels beboere.\nBjarne Andersen, Birte Pedersen, Steffen Gliese, Bjarne Bisgaard Jensen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n12. februar, 2020 - 05:28\nKøbenhavns kommune burde oppe sig og kræve en afklaring NU.\nBjarne Andersen, Birte Pedersen, Dorte Sørensen, Steffen Gliese og Susan Hansen anbefalede denne kommentar\n12. februar, 2020 - 10:01\n"Et notat" - er jo blot en biting, som en henkastet bemærkning, - det er en klar plan for frasalget og ikke mindst genhusning af beboerne der skal udflyttes fra de frasolgte boligblokke.\nDet er et udtryk for en ligegyldighed retstilstand overfor beboerne i de pågældende boligblokke, som til forveksling kan ligne noget et amerikansk selskab kunne finde på.\nBjarne Bisgaard Jensen, Christel Gruner-Olesen, Bjarne Andersen, Birte Pedersen, Susan Hansen, Carsten Svendsen, Kim Houmøller, Ebbe Overbye, Eva Schwanenflügel og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n12. februar, 2020 - 10:09\nFolketinget bør sætte planerne i bero, komme til fornuft og lade være med at blande sig i, hvem der bor hvor. - Hvis de vil have folk til at arbejde, må de tilbyde arbejdspladser, hvis de vil have folk til at flytte, måde tilbyde rimelige, betalelige alternativer.\nVore politikere passer ikke deres arbejde, der er at søge løsninger i stedet for at læsse arbejdet på over på andre.\nP.G. Olsen, Bjarne Bisgaard Jensen, Christel Gruner-Olesen, Jonna Jensen, Bjarne Andersen, Liselotte Paulsen, Kim Folke Knudsen, Birte Pedersen, susanne christensen, Susan Hansen, Carsten Svendsen, Kim Houmøller, Ebbe Overbye og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n12. februar, 2020 - 10:48\nBeboerne bør nægte at flytte, og tage den fysiske kamp der uundgåeligt er lagt op til. Byggeren en gang til!\nBjarne Bisgaard Jensen, Kim Folke Knudsen, Birte Pedersen, Eva Schwanenflügel, Susan Hansen, Carsten Munk og Hans Larsen anbefalede denne kommentar\n12. februar, 2020 - 11:05\nAt en formand i et boligselskab får honorar for byggeri er nyt for mig- Det er et stort arbejde at være i en hovedbestyrelse, men der skal være klare regler for honorar,så ingen ikke vil påtage sig jobbet,men ikke i den form her.\nMen hele regnestykket og problemenerne er jo et flertal i Folketingets skyld med deres ghettolov som er ren diskrimination-groft sagt!\nBjarne Andersen, Kim Folke Knudsen, Birte Pedersen, Dorte Sørensen, Eva Schwanenflügel, Carsten Munk og Susan Hansen anbefalede denne kommentar\n12. februar, 2020 - 11:47\nHvad med at KRÆVE at lejlighederne i stedet for at blive solgt bliver omdannet til studieboliger, som København mangler mange af.\nHerved forsvinder lejlighederne ikke fra det "billige" boligmarkedet som de ville hvis de blev solgt.\n12. februar, 2020 - 13:10\nLejlighederne er allerede solgt.\nSpørgsmålet er, om beboerne har krav på genhusning, i samme boligområde.\n12. februar, 2020 - 19:18\nDe ansvarlige for dette rod, der skal gå ud over de stakkels lejere er de partier, som har lagt stemmer til Ghettoplanen.\nDe er ikke på lejernes side. De er ansvarlige for den centralistiske ide, om smide rundt med lejerne efter forgodtbefindende for at få et lokalområde, til at se pænt ud i et regneark.\nAlternativet og Enhedslisten stemte imod og advarede igen og igen om Ghettoplanens katastrofale følger for familier og enlige med lav indkomst.\nSå var der de to røde partier, hvis medlemmer har så travlt med at tage patent på at være på de socialt udsattes side.\nDet gælder især Socialdemokraterne og SF, som skulle tage og skamme sig over deres bragesnak om, hvordan de hele tiden er på de svage lejeres side. GODNAT og SOV GODT.\nVi skal tilbage til Aksel Larsen og Anker Jørgensens dage. Den gang var det aldrig sket, at de to partier havde stillet op til dette makværk af en lovgivning Ghettoplanen. Men nu sidder jeg med indtrykket af nogen Såkaldt røde politikere, der aldrig selv har opholdt sig et minut i en lejebolig og derfor ikke fatter, hvor meget den usikkerhed som de røde partier har skabt for lejerne, hvad den betyder !\nDet er til at forstå, at et såkaldt liberalt parti som Liberal Alliance har lagt stemmer til denne Ghettoplan, hvor konsekvensen er væk med billige almennyttige lejeboliger og frem med dyre ejerboliger. Det er ideologi, jeg er ikke enig med Liberal Alliance, men jeg anerkender at de handler i overensstemmelse med deres program.\nMen det gør Socialdemokraterne og SF ikke. De har travlt med hele tiden at spille de svages advokat og anklage alle mulige andre partier for at føre asocial politik, og når så de bliver taget med fingrene nede i den liberale kagedåse: Uha det vidste vi ikke, det var vi ikke klar over, det er de andres skyld: Det er BO-VITAS skyld, kommunens skyld osv.\nDF er ikke et hak bedre: Her trives den frelste og selvpromoverende forestilling om at være den lille mands parti ligeså. DF har om noget parti støbt kuglerne til Ghettoplanen.\nJeg kan ikke snuppe den form for frelste røde holdninger, der ikke har hold i virkeligheden. og som markedsføre i spandevis af tomme løfter fra S-SF-DF. Ja treenighed passer rigtig godt sammen. Der er virkelig tale om fælles fodslag.\nSkam jeg Socialdemokrater og SF´ere.\nEva Schwanenflügel, Bjarne Bisgaard Jensen, Bjarne Andersen, Viggo Okholm og Ebbe Overbye anbefalede denne kommentar\n12. februar, 2020 - 19:34\nTænk hvis partierne bag Ghettoplanen gav plads til de lokale og gode kræfter.\nHvis Københavns Kommune de almennyttige boligselskaber og beboernes egne repræsentanter havde fået lov til at udarbejde deres egen plan for genopretning af Mjølnerparken. Så var vi ikke havnet i denne situation, hvor lejerne ikke aner om de er købt eller solgt.\nHav dog lidt tillid til, at de lokale kræfter har fingeren på pulsen og i længden ved, hvad der er bedst for områdets beboere.\nFremfor Christiansborg Cirkus i hastelovgivning med kedelige konsekvenser til følge for de lejere, der ikke er i stand til at flytte af egen drift.\n13. februar, 2020 - 09:00\n@ Susan Hansen\nNej, boligerne er ikke solgt endnu, men forventes solgt i løbet af de næste tre måneder.\nDe sidste beboere skal være fraflyttet i marts 2022, såfremt salget vitterligt sker.\nAmnesty vurderer dog, at alle beboere i de områder, der er kommet på den afskyelige ghettoliste, har en god sag mht at være blevet udsat for diskrimination, enten ved de danske domstole, eller ved i sidste ende den internationale Menneskerettighedsdomstol.\nI dansk lov er det nemlig forbudt at diskriminere på grund af folks baggrund.\nDenne ghettoplan er et makværk, der underminerer det danske demokrati og menneskerettighederne.


Googles Tokyo-tilstedeværelse: Youtube og Google Tokyo-kontorer - Design - 2022\nSiden den første opstartboble, der fejede gennem Nord-Californien, har teknologikontorer længe haft domstolen som den mest sjove, både inden for design og kultur. På trods af den behemoth, det er blevet, har Google forblevet tro mod dette start-udseende og skabte kontorer over hele verden, der har funky og overraskende funktioner og designelementer rundt om hvert hjørne. Google-kontoret i Tokyo er bestemt ingen undtagelse. Klein Dytham Architecture var sikker på at bruge farver til at give det hele er en indbydende luft, mens den også leverede masser af kroge og private borde for medarbejderne til at arbejde i komfort.\nBesøgende på Google-kontoret Tokyo behandles straks med sin enkle, men legende stil med grønne tæpper, der efterligner græs og primærfarvede vægbehandlinger binder den officielle indretning direkte til det ikoniske Google-logo, der er dristigt vist bag receptionen. En lille statue af Android-maskoten hilser besøgende og advarer dem om pladsens samlede tone.\nGoogle forsyner sine ansatte med alle måltider, så et elegant og tilgængeligt cafeteria var et must. De kan vælge mellem mange typer køkken, hver enkelt angivet med sin egen farvekodede og smukt mønstrede fortelt.\nDesign kan ikke stoppe, hvor funktionalitet er påkrævet. Her har designerne bragt den legende Android-figur ind i toiletterne, klædt i køns-passende badetøj, til munter virkning.\nBare fordi Google blev startet i Amerika, betyder det ikke, at de har undgået japanske kulturelle elementer i oprettelsen af dette kontor. Dette mødelokale har gulvpuder og lavt bord i traditionel japansk stil, men har stadig det gennemgribende Android-tema og et eklektisk farveskema.\nEn anden populær funktion blandt teknologikontorer er plads dedikeret til rekreation. Dette poolbord, der ofte bruges til at sprænge dampen eller blot få de kreative juice til at flyde, er blot en af mange muligheder for underholdning og rekreation på campus Google Tokyo.\nSelvom det ejes af Google, har YouTube Tokyo-kontoret sin egen unikke stil. I stedet for at trække de lyse hvide og primære farver i Google-logoet i, bruger dette kontor masser af sort, hvid og ikonisk YouTube-rød. Disse valg går igennem fra modtagelsesområdet til studios til mødekrogene.\nUanset hvor meget tid Google- eller YouTube-medarbejdere bruger på arbejdet, er det vigtigt ikke at glemme den virkelig spektakulære by, der huser disse legende kontorer. Med en perfekt udsigt over Tokyo-skyline ville det være næsten umuligt.\nTjek denne videotur på kontoret:\nAnbefalet læsning: Google-kontorer rundt om i verden\nSe videoen: Japanese vs American Cherries. Rainier u0026 Bing Cherry Cultivars (Juni 2022).\nUdsøgte vægbeklædninger fra Kina\nModerne landsted med øko-tema interiør, plus poolhus og spa\nSkrivningsindlæg: Dine ansøgninger modtaget.\nCopyright 2022 \_ Googles Tokyo-tilstedeværelse: Youtube og Google Tokyo-kontorer...