1. majs historie 1889-1999 | Arbejdermuseet\nHjem // Bibliotek & Arkiv // Arbejderhistorie // Arbejderhistoriske temaer // Arbejdernes internationale kampdag // 1. majs historie 1889-1999\nAf Henning Grelle | 19.04.2004\nTilbage til 1. maj\nBeslutningen om at gøre den 1. maj til arbejdernes internationale kampdag blev truffet i Paris i sommeren 1889.\nPå begge kongresser diskuteredes nødvendige reformer til gavn for arbejderbefolkningen: – indførelsen af en 8-timers arbejdsdag – kortere arbejdstid for børn og kvinder – begrænsning af børnearbejde og natarbejde. På marxisternes kongres vedtoges en resolution fremsat af en fransk fagforeningsleder: “Kongressen beslutter, at der fra arbejdere i alle lande organiseres en stor manifestation, således at de i alle lande og byer på en bestemt dag opfordrer repræsentanterne for den herskende magt til at indskrænke den lovlige arbejdsdag til et maksimum af 8 timer”. Det var op til de enkelte landes arbejderbevægelse at finde form og indhold for det første 1. maj arrangement som skulle afholdes i 1890. Kongressen besluttede også dannelsen af II. Internationale, som eksisterer i dag som de socialdemokratiske partiers verdensorganisation.\n1. maj ideen\nDen europæiske idé om at gøre 1. maj til en international kampdag for en 8-timers arbejdsdag var ikke grebet ud af den blå luft. Engelske arbejdere der ankom til Australien i 1840 rejste kravet om en 8-timers arbejdsdag og hvor den blev gennemført fejrede man sejren ved en fest den 1. maj. I USA enedes en række nordamerikanske organisationer i 1886 om at gøre 1. maj til en demonstrationsdag for kravet om en 8-timers arbejdsdag. Der blev afholdt store massemøder med demonstration i gaderne. I Chicago udviklede 1. maj demonstrationen sig til voldsomme kampe mellem politi og arbejdere. En politimand blev dræbt og fire arbejdere blev dømt til døden for at stå bag.\nI en række lande – herunder Danmark var 1. maj dagen behæftet med traditioner.\nValborgsdag – 1. maj – var fra gammel tid en festdag hvor man fejrede forårets komme. I Danmark var 1. maj også skiftedag for det store antal tyende som skulle have en ny plads hos en arbejdsgiver frem til november. 1. maj var derfor en fridag, og de som ikke skiftede plads deltog i festlighederne.\nForberedelserne til det første danske 1. maj-arrangement begyndte allerede i september 1889. Drivkræfterne var først og fremmest formanden for de københavnske fagforeninger, Jens Jensen og Socialdemokratiets formand, P. Knudsen. Men også en lille gruppe danske revolutionære, som i februar 1890 dannede Revolutionært Socialistisk Arbejderparti, blandede sig i debatten. Der var dermed lagt op til to adskilte 1. maj-møder i København.\nI løbet af foråret 1890 lykkedes det Jens Jensen at få tilslutning til “at gøre den 1. Maj 1890 til en almindelig Fridag og benytte den til en Demonstration for 8 Timers Arbejdsdag”. Denne beslutning fik officiel tilslutning fra fagforeninger i flere danske byer.\nPolitimyndighederne satte også naturlige grænser for festligholdelsen af majdagen. I april udsendte politiet en bekendtgørelse hvorved “det forbydes at drage gennem gaderne i optog, at føre udfoldede faner, flag osv. gennem gaderne, synge eller i gaderne at udvise anden mod politivedtægtens bestemmelser stridende adfærd”.\n– Mødet kunne afholdes torsdag den 1. maj fra kl. 15 til kl. 18.\n– Kun spørgsmålet om en henvendelse til regering og Rigsdag om indførelse af en normalarbejdsdag (8 timer) måtte diskuteres.\n– Der måtte ikke etableres beværtning eller udsalg.\n– Pladsen skulle bringes i orden efter mødets afholdelse.\n1. maj dagen\nOm eftermiddagen ankom mellem 30.000 og 40.000 arbejdere på Fælleden. De røde faner var opstillet i udkanten af Fælleden og mange havde købt det lille festtegn og var forsynet med sanghæftet med den af A.C. Meyer forfattede 8-timers sang.\nPolitiet havde lagt en jernring om festpladsen og havde fået forstærkning af et bevæbnet gendarmerikorps, og Københavns vigtigste bygninger inklusiv Amalienborg var under bevogtning. Frygten for en opstand, som det var sket 18 år tidligere på Fælleden, levede i bedste velgående pustet op af den borgerlige presse. Der blev imidlertid ikke behov for sabelraslen eller skarpe skud. Jens Jensen talte om 8-timers-dagens betydning og P. Knudsen om socialismen. Derefter sang arbejderne den ny 8-timers sang og alt sluttede fredeligt med Overbys “Socialisternes March”.\nEfter et par timers pause fortsatte maj-mødet fra kl. 19 i henholdsvis Rømersgade og på Vodrofflund. Det revolutionære parti gik i procession fra Kgs. Nytorv til en have på Jagtvejen. På et tidspunkt opstod der problemer med politiet og partiet inkasserede en bøde på 40 Rigsdaler.\nStauning til 1. maj\nOgså den unge Thorvald Stauning – senere partiformand og statsminister – mødte op på Fælleden. Han var ikke specielt imponeret over arrangementet. Selv om mange arbejdere, bl.a. på skibsværftet B & W havde trodset arbejdsgiverne og havde taget fri, var Stauning skuffet over fremmødet. Men 1, maj gjorde et varigt indtryk på ham. Et par dage efter mødte han op på Socialdemokratiets kontor i Rømersgade og indmeldte sig.\n1. maj i provinsen\nDe største 1. maj-møder fandt sted i Ålborg, Kolding og Århus. Men også mindre byer som Helsingør, Slagelse, Odense, Svendborg og Roskilde holdt møder i fri luft, suppleret med aftenmøder.\nMøderne i provinsen var belagt med samme forbud som i København. I Slagelse trodsede man et forbud mod en procession i gaderne, hvilket førte til at demonstrationen måtte lege kispus med gendarmerne. Det kom dog først til tumulter sent ud på natten, da gendarmerne havde lejet sig ind på samme hotel hvor arbejderne holdt 1. maj-møde.\n1. maj udenlands\nDen første 1. maj blev markeret med massedemonstrationer i Europa og i USA. I Frankrig blev arbejdet nedlagt i 138 byer og det kom til sammenstød med politiet. I London var der kæmpedemonstrationer og i Norditalien blev der demonstreret trods forbud. I Tyskland accepterede man forbud mod 1. maj. Her afholdtes mødet først om søndagen. I Stockholm og i Oslo blev der også demonstreret. I Chicago og i New York var der store demonstrationer og umiddelbart efter resultater. I New York fik bygningsarbejderne en 8-timers-dag kort efter. Det var et resultat som de europæiske arbejdere i en lang årrække kom til at kæmpe for.\n1. maj 1899 var ti-året for beslutningen om at gøre 1. maj til fest- og demonstrationsdag. Derfor skulle der gøres en ekstra indsats – og den var tiltrængt. Maj-møderne efter 1890 fulgte i samme spor, men i 1893 og 1894 blev der kun holdt aftenmøder. I flere byer holdt man helt inde med maj-arrangementerne. Politiet holdt fast på forbud mod procession med faner i gaderne og det lykkedes ikke at gøre 1. maj til almindelig fridag.\n1.maj 1899 bød imidlertid på nyskabelser og frem for alt et fremmøde på ca. 50.000 på Fælleden i København.\nFor første gang havde mødet kvindelige talere, nemlig formanden for Kvindeligt Arbejderforbund, Olivia Nielsen, samt formanden for de kvindelige herreskræddere, Andrea Nielsen.\nDe røde faner blev fortsat bragt ud til Fælleden, hvor man havde udviklet en særlig tradition. Arbejderne tog opstilling fagvis i udkanten af Fælleden og vandrede derefter i samlet flok til den opstillede talerstol, der blev omkranset af røde faner. Denne formation lod sig gøre efterhånden som politiet mindskede sit magtopbud. Ridende styrker blev trukket væk fra Fælleden og festpladsen, hvilket gjorde det muligt at gå i procession.\n1. maj 1899 var en mandag, men mange arbejdere tog fri, men blev trukket i løn. Når tilslutningen var stor skyldes det ikke mindst en truende storkonflikt på arbejdsmarkedet. Arbejdsgiverne lockoutede samtlige snedkersvende i Jylland den 29. april. Da 1. maj var overstået blev snedkersvende over hele landet udelukket fra deres arbejdsplads. Det der udviklede sig til stor-lockout og 100 dages kamp var i sin begyndelse.\n1. maj 1900\n1. maj-dagen blev i år 1900 markeret anderledes. For første gang tillod politiet procession i gaderne med røde faner og musikkorps. Kun i enkelte byer fastholdt politiet et forbud. I Slagelse var fanerne fortsat forbudte, hvorefter arbejderne måtte gå i procession med sammenrullede faner. Ved byens udkant rulledes fanerne ud og musikken begyndte at spille. I Ålborg tillod man røde faner, men politimesteren forlangte et Dannebrog i spidsen og det var forbudt at spille “Socialistmarchen” gennem byen. I Roskilde fik den socialdemokratiske forening faneforbud. Her måtte man nøjes med fagforeningsfaner.\nFra Fælleden til Rosenborg Have\nFaner med mottoet 8-timers arbejde – 8-timers fritid – 8-timers hvile var et uforanderligt indslag i 1. maj-demonstrationerne. Derimod kom arrangementerne ud for mange ændringer.\nFælleden var efterhånden blevet tættere bebygget med Blegdamshospitalet (Panum) og Almindeligt Hospital (De gamles By) samt Rigshospitalet. I april 1905 besluttede Borgerrepræsentationen at omdanne Blegdams – og Øster Fælled til en park. Initiativtager var Jens Jensen, der nu var finansborgmester i København, og tidligere initiativtager til det første 1. maj møde i 1890.\nI en overgangsperiode måtte københavnske arbejdere benytte Søndermarken til festplads (1902-05). Fra 1905 til 1913 benyttedes Rosenborg Have.\nI 1905 benyttede man for første gang stjernedemonstration. Hver forening mødte frem ved deres tilholdssted og drog derefter i optog til et fælles opholdssted, hvorfra selve maj-demonstrationen bevægede sig til festpladsen. Forrest var faner, musik og sangkor med arbejderbevægelsens fremmeste ledere.\n1. maj tog nu stadig mere karakter af en folkefest. Skiftende festpladser blev efterhånden invaderet af handlende der solgte brød, kager og mælk til sultne demonstranter. Også bryggeriet “Stjernen” fik en god salgsdag den 1. maj.\nOgså myndighederne og det øvrige samfund lærte at acceptere og hilse maj-møderne. Der kom flere og flere tilskuere langs demonstrationsruten og politiet holdt sig pænt i baggrunden. Alligevel faldt deltagerantallet og fornyelserne var få. I 1911 talte den første udenlandske taler ved et dansk 1. maj-møde. Det var den norske fagforeningsmand, Ole O. Lian, der talte i Rosenborg Have.\nVed stenen i 1913\nI 1913 stod den ny Fælled færdig og 1. maj skulle igen fejres på Fælleden. En af nyskabelserne var en talerstol hugget ud i en kæmpe granitblok. LO’s formand, C.F. Madsen, var den første taler der samtidig indviede stolen. Den nyåbnede Fælled med nyt idrætshus, beplantning og legepladser gav i de følgende år stor tilslutning til maj-demonstrationerne, men snart blev 1. maj præget af 1. Verdenskrig. Den københavnske fagbevægelse gik ikke i procession fra 1916 men overlod det til ungdomsbevægelsen.\nUngdomsbevægelsen satte sprækker i den pænhed og regelrethed der efterhånden kom til at præge 1. maj. “Ned med Kongedømmet” stod der på et banner i 1914. Det blev konfiskeret af politiet. I 1915 mødte de unge op med 7 nye paroler, heriblandt “Knæk Sablen, Bryd Kronen, Styrt Kirken”. Politiet brød ind i demonstrationen og beslaglagde 2 bannere. I 1917 kom det igen til sammenstød. En ny udgave af “Knæk Sablen” blev beslaglagt. Sagen havnede i retten og nåede til Højesteret i 1918 hvorefter ungsocialisterne blev pure frifundet. Det blev fejret med et nyt banner.\nDe danske syndikalister havde siden 1910 udgjort oppositionen i dansk arbejderbevægelse, den såkaldte fagopposition. Fagoppositionens Sammenslutning blev stiftet i 1910 og man havde i årene frem afholdt 1. maj-møder, men enten som eftermiddagsmøder eller aftenarrangementer. I 1918 gik man i procession i gaderne. Det skyldtes først og fremmest at bevægelsen havde opnået stærk tilslutning, dels som følge af voksende utilfredshed i arbejderklassen pga. verdenskrigens forringede vilkår, og dels begejstringen for den russiske oktoberevolution i 1917.\nI 1918 bevægede demonstrationen sig fra Blågårds Plads på Nørrebro og ud til Brønshøj Kro hvor 6.000 samledes i haven. Syndikalisternes 1. maj-møde kulminerede i 1919 hvor 25.000 mødte frem på Sct. Hans Torv og siden bevægede sig til Brønshøj. Den syndikalistiske fagopposition afholdt også 1. maj i Aalborg, Århus og Odense.\n8-timers dagen gennemføres\n1. maj 1919 blev præget af glæden over 1. Verdenskrigs afslutning (november 1918). Dertil kom at den næsten 30 år gamle parole om 8-timers arbejde – 8-timers frihed og 8-timers hvile var ved at blive virkeliggjort. I januar 1919 havde arbejdsmarkedets parter aftalt en nedsættelse af arbejdstiden til 8 ½ time pr. uge. Det skabte dyb utilfredshed i den syndikalistiske fagopposition der havde sin største tilslutning i byggefagene. De indførte af egen kraft en 8-timers dag pr. 1. februar. Resultatet blev en række konflikter der truede med at løbe løbsk. Efter et voksende pres på LO lykkedes det den 6. maj at indgå et nyt forlig med arbejdsgiverne, der gav alle danske arbejdere (med undtagelse af landbrug og søfart) en 8-timers dag eller en arbejdsuge på 48 timer. Forliget skulle træde i kraft pr. 1. januar 1920. Den sejr kunne først fejres den 1. maj 1920.\n1. maj 1920 blev både et højdepunkt og et antiklimaks. Kong Christian X.’s statskup og den såkaldte “Påskekrise” satte sit præg på mødet og overskyggede sejren for arbejdstiden. Men alligevel var situationen positiv. Dansk arbejderbevægelse havde nået et epokegørende resultat og man havde tilbagevist et alvorligt angreb på det parlamentariske demokrati.\n1. maj under socialdemokratisk regering\nI 1920’erne blev der fortsat udsendt 1. maj-mærker med 8-timers kravet, selv om det var vedtaget ved overenskomst. Årsagen var, at arbejdsgiverne som følge af den økonomiske krise efter 1. Verdenskrig forsøgte at begrænse lønningerne og udvide arbejdstiden. Det styrkede de kræfter i arbejderbevægelsen der krævede 8-timers dagen sikret ved lov.\nAngrebene på arbejdstiden blev dog afværget og arbejderbevægelsen måtte finde nye temaer i taler og paroler på 1. maj-dagen.\nDer var også tvivl om arbejderbevægelsen skulle videreføre maj-traditionen efter 1920. Den tvivl blev dog også ryddet af vejen da der fortsat var meget at kæmpe for, samtidig med at arbejderbevægelsen nu var varigt splittet i den store socialdemokratiske bevægelse og en lille gruppe Moskva-tro tilhængere, som sammen med resterne af den syndikalistiske bevægelse kaldte sig Danmarks kommunistiske Parti.\nI 1921 og 1922 arrangerede den socialdemokratiske arbejderbevægelse kun møder i Fælledparken. Demonstrationstog gennem gaderne afstod man fra.\nI 1924 mødte 50.000 op i Fælledparken for at hylde den første socialdemokratiske regering som netop var tiltrådt. Maj-mødet blev nu en stor sejrsfest og forventningerne var så store at statsminister Stauning måtte dæmpe gemytterne og minde om at regeringen ikke havde flertal i Landstinget, der kunne blokere for gode socialdemokratiske reformer. Det var ikke uden grund at 1. maj-kravet var en 8-timers arbejdsdag fastsat ved lov nu når regeringen var socialdemokratisk.\n1. maj 1925 blev den største maj-fest i 1920’erne. Det blev første og eneste 1. maj i dette årti hvor den københavnske arbejderbevægelse gik i procession i gaderne, nemlig fra Københavns Grønttorv til Fælledparken. Her samledes mellem 100.000 og 150.000 mennesker. Det store antal skyldtes at Dansk Arbejdsmandsforbund var midt i en storkonflikt der både truede sammenholdet i fagbevægelsen og den socialdemokratiske regering.\nOgså Danmarks Kommunistiske Parti arrangerede 1. maj-møder. I 1921 afholdtes mødet i Kongens Have og i 1922 gik man i demonstration fra Sct. Hans Torv til Søndermarken. I 1925 forsøgte man at gå sammen med socialdemokraterne, men en anmodning om en kommunistisk taler blev afvist. I stedet kom det til tumult mellem socialdemokrater og kommunister i Fælledparken. Kommunisterne blev smidt ud og flere af deres faner blev konfiskeret. I Århus blev kommunisterne drevet ud fra havnepladsen hvor det socialdemokratiske 1. maj-møde blev afholdt. Politiet sørgede for at de socialdemokratiske talere kunne tale uforstyrret. Konflikten mellem socialdemokrater og kommunister blev efterhånden en tradition på 1. maj. Fremover blev det almindeligt med to 1. maj-arrangementer – et socialdemokratisk og et kommunistisk. Kun enkelte steder i landet bibeholdtes enhedsdemonstrationer.\nI 1920’erne kom der en markant nyhed i forbindelse med 1. maj. I 1926 markeredes 1. maj for første gang i radioen. Statsminister Stauning holdt et foredrag om maj-dagens historie og betydning.\nMod arbejdsløshed, fascisme og kommunisme\nI 1931 skete noget markant. Kravet om arbejdstid var fjernet til fordel for et almindeligt rødt mærke med årstallet 1931. Arbejdstidspørgsmålet var imidlertid langt fra uddebatteret. Nu stilledes der krav om en 40-timers arbejdsuge og ferie med løn. Kravene blev dog snart overskygget af kampen mod arbejdsløsheden, som for alvor var i stigning som følge af den økonomiske verdenskrise fra 1929.\nI 1931 skete endnu en nyskabelse. I D.s.U. Brønshøj afdeling mødte man tidligt om morgenen den 1. maj for at rejse det røde flag. Det blev hurtigt en tradition der bredte sig til andre afdelinger og socialdemokratiske foreninger.\nOptøjer i Nakskov frem mod 1. maj 1931\nFaneborg til 1. maj, u.å. (1930-35).\nI 1933 lagde den socialdemokratiske arbejderbevægelse op til et kæmpemøde på 1. maj-dagen. Dette skulle indledes med en procession. 40.000 tog opstilling i Gothersgade og ruten gik gennem Rømersgade, forbi Social-Demokratens bygning i Farimagsgade og over Dr. Louises bro og til Fælledparken. Over 100.000 var til stede i Fælledparken hvor der solgtes stjerneøl, slik og cigarer. For første gang havde de københavnske skolebørn fri og kunne deltage i festlighederne. Baggrunden for den socialdemokratiske indsats var imidlertid langt fra festlig. “Mod diktatur – For Folkestyre” og “Landets arbejdsløse kræver arbejde” var blot nogle af indskrifterne på demonstrationstogets bannere.\nEfter socialdemokratiets mening var kommunisterne ved at stikke næsen for langt fremme. I 1932 havde partiet fået indvalgt 2 medlemmer og partiet havde godt tag i arbejdsløshedsbevægelsen, som var i stærk vækst. Også syd fra var der truende skyer. I januar 1933 var Hitler kommet til magten i Tyskland og arbejderpartierne var blevet forbudt og forfulgt. Magtovertagelsen skete ovenikøbet samme dag Stauning indgik det historiske forlig med Venstre, det såkaldte Kanslergadeforlig. “Det kan være på tide, at alle de mange fascistiske reaktionære eller ‘revolutionære’ fraktionsdannelser med diktaturet som mål får den styrke at se, som står bag Arbejdernes Fællesorganisations kamp for demokratiet”.\nDet var formandens begyndelse for den storstilede 1. maj-satsning. Kommunister og fascister var hovedfjenden. Skræmmebilledet var diktaturer i Tyskland, Italien og Sovjetunionen. Denne hovedlinje blev hovedhjørnestenen i de socialdemokratiske maj-møder i 30’erne, der opnåede en hidtil uset tilslutning godt hjulpet af en meget aktiv ungdomsorganisation.\nSpanien – Hold ud\n1. maj 1937 havde den spanske borgerkrig som dominerende tema. I den socialdemokratiske bevægelses resolution opfordredes til at demonstrere imod krigen, imod fascismen og nazismen, som den havde givet sig udtryk i Tyskland, Østrig og nu i dens opgør mod en lovlig valgt spansk regering. Kommunisterne tilsluttede sig parolen og deltog i en enhedsdemonstration med socialdemokraterne såvel i København som i provinsen. Det gav rekord deltagelse mange steder, men det betød ikke borgfred mellem socialdemokrater og kommunister. Socialdemokraterne var skeptiske over for den ny kommunistiske folkefrontstrategi. Kommunisme var som nazisme og fascisme for diktatur, hvorfor enhed og folkefront kun tjente til at underminere Socialdemokratiet. Ved 1. maj-møderne i 1938 var borgfreden slut. Kommunisterne beskyldte socialdemokraterne for ikke at have bekæmpet fascismen aktivt nok.\nSolidaritet med de spanske arbejdere i 1937\n50 året for 1. maj skulle markeres med bravur. Både socialdemokrater og kommunister skulle bevæge sig gennem byen i demonstration særskilt, for igen at mødes i Fælledparken. Forsamlingen på 100.000 måtte i 1939 bevæge sig i mudder og ælte, regn og kulde. Mere fast grund under fødderne havde en lille skare nazister på 11 på Blågårds Plads. De blev drevet væk med æg og kartofler og endte i sammenstød på Dr. Louises bro. Nazisterne havde første gang holdt 1. maj i 1938 med samme resultat.\n1. maj under besættelsen\nDen 9. april 1940 blev Danmark besat af Hitler-Tyskland. Alle 1. maj-møder og demonstrationer blev derfor aflyst. Selv om det var muligt at afholde indendørsmøder blev stort set alle arrangementer aflyst. Kun radioen markerede 1. maj-dagen, men undlod at spille “Internationale”. LO’s formand holdt 1. maj-talen med en opfordring til at acceptere samarbejdspolitikken og “rykke tættere sammen”. I 1941 og 1942 genoptog man 1. maj-møderne, men som indendørs arrangementer. I København benyttede man Idrætshuset, Tivolis koncertsal og forsamlingshusene. I 1942 og 1943 navnlig K.B. Hallen og Forum. I 1944 og 1945 blev der ikke afholdt 1. maj-møder i den store traditionelle stil. Derimod afholdt de mange foreninger møder kamufleret som forårs-fester.\nKommunisterne afholdt ikke 1. maj i 1940, men gennemførte et offentligt møde i K.B. Hallen 1. maj 1941. Ikke-angrebspagten mellem Tyskland og Sovjetunionen af 1939 gjorde det svært for danske kommunister at tage afstand fra den tyske besættelsesmagt. Krigen var et opgør mellem kapitalistiske magter og England havde derfor samme ansvar for krigen som Tyskland. Denne parole var udstukket af den kommunistiske verdensorganisation, Komintern, og den forhindrede danske kommunister i anti-nazistiske holdninger. Da Hitler angreb Sovjet i juni 1941 måtte kommunisterne gå i illegalitet og internering. 1. maj-møderne i resten af besættelsesårene blev derfor markeret med slagord malet på husmure “leve den 1. Maj – ned med nazismen”. De danske nazister afholdt 1. maj møde i 1943 og 1944. Det skete som aftenmøder gennem organisationen “Det danske arbejdsfællesskab”. Møderne tiltrak dog ikke over 2500 deltagere.\n1. maj i frihed\nDen 1. maj 1945 havde danskerne endnu ikke opnået friheden fra den tyske besættelse. Men enden på krigen var nær og 1. maj fejredes som indendørs “forårs-fester” i lyset af den snarlige kapitulation. Det blev derfor året 1946 der kom til at markere genoptagelsen af de store traditionelle 1. maj-arrangementer. I 1946 og 1947 gik den kommunistiske bevægelse i enhedsdemonstration med socialdemokratiske arbejdere. Fra 1. maj 1948 og helt frem til 1968 var der to arrangører af 1. maj-dagen, nemlig Danmarks kommunistiske Parti og de socialdemokratisk dominerede fællesorganisationer. De socialdemokratiske maj-paroler var frem til 1950 præget af den nyvundne frihed.\n1946: Socialisme og Frihed / Frihed og Socialisme\n1947: For Frihed mod Diktatur\n1948: For Frihed og Socialisme og mod folkedemokratiets tvangsstyre\n1949: Frihed – fred – tryghed\n1950: Mod vold og diktatur, for social tryghed, demokrati og frihed.\nBag parolerne lå den fortsatte og øgede konflikt mellem kommunister og socialdemokrater, der yderligere forstærkedes med fjernelsen af det demokratiske styre i Tjekkoslovakiet i 1948 og Danmarks indtræden i den vestlige forsvarsalliance (NATO) i 1949.\nFestlig 1. maj\nI 1952 forsvandt det traditionelle 1. maj-emblem i pap til fordel for et plastik- og metalemblem. Nye emblemer kom til at præge 1950’erne. Men der var også andre nyheder. 1. maj-optogene blev stadig mere festlige med træk og inspiration fra fagenes fest. Opfindsomheden ville ingen ende tage når det drejede sig om at markere selve “faget” i demonstrationen. Nu sluttede man ikke alene op bag fagets fane, men også bag pyntede og kunstfærdigt udførte arbejdssymboler, der tydeligt signalerede fagtilknytningen. Det kneb imidlertid med at forny parolerne. I 1952 var den socialdemokratiske parole: “For frihed – fred – tryghed”. Samme parole blev gentaget i 1956 og generelt var ordet “frihed” genganger hvert år i 1950’erne. På kanten af 1960 trådte man ud af den kolde krigs skygge og benyttede ordet “Fremskridt”. Tilslutningen til maj-møderne ebbede ud i slutningen af 50’erne. Det var ikke selve festliggørelsen af maj-dagen der var i fare, men spørgsmålet om demonstration gennem gaderne.\n1. maj demonstration 1952.\nØkonomisk fremgang – 1. maj tilbagegang\nI 1960 besluttede den københavnske fagbevægelse at holde 1. maj i Fælledparken uden demonstration. Det fik arbejderdigteren Oskar Hansen til at skrive “Er vi kede af det?” – “Jeg fornemmer at en del er ikke blot kede af det, men gale over det”. Men det hjalp ikke meget. Den økonomiske fremgang i samfundet i 1960’erne blev ikke til fremgang for 1. maj, selv om flere fik mulighed for at deltage. I 1963 fik statens tjenestemænd og ansatte i staten mod begæring fri den 1. maj. I en lang række kommuner fik de ansatte ligeledes mulighed for at holde fri. Selv om 1. maj ikke var en officiel fridag fik stadig flere arbejdere fridag. Mange måtte fortsat selv betale sig fri, men stadig flere lokaloverenskomster gjorde 1. maj til fridag. Der kom også flere arrangører på maj-dagen.\nDet ny parti, SF, stiftet i 1959, holdt i 60’erne både indendørs- og udendørsarrangementer, men det var fortsat socialdemokrater og kommunister der var officielle arrangører af maj-arrangementerne. 1. maj 1968 begyndte det ny parti “Venstresocialisterne” at blande sig med de traditionelle maj-møder i Fælledparken og fra 1969 blev partiet arrangør. For Socialdemokratiet og fagbevægelsen blev 1969 et sort år. Der blev ikke afholdt noget 1. maj-arrangement i Fælledparken.\nMange arrangører – mange emner 1970’erne blev præget af politisk turbulens med dannelse af nye partier, organisationer og fraktioner. I 1972 blev Danmark medlem af EF (EU) men allerede året efter blev det den internationale olie- og finanskrise som kom til at præge 70’erne. Arbejdsmarkedet blev præget af mange strejker og høj arbejdsløshed. Til gengæld styrkedes fagbevægelsen medlemsmæssigt. Folketinget havde fra 1973 ti forskellige partier og fra 1975 var der fire arbejderpartier: Socialdemokratiet, SF, DKP og Venstresocialisterne.\nSocialdemokraterne skiftede scene i 1970 og henlagde 1. maj-arrangementet til Rådhuspladsen i København. Det blev ikke nogen større succes, men man fortsatte med at benytte Rådhuspladsen til 1. maj 1974, hvor man havde ca. 6.000 tilhørere. Fra 1. maj 1975 vendte Socialdemokratiet tilbage til Fælledparken og samme år gjorde man en kraftanstrengelse for at genvinde tabt terræn. På landsplan afholdt den socialdemokratiske bevægelse over hundrede officielle maj-møder. Det var næsten fire gange så mange som i årene tidligere. I 1975 indledte Socialdemokratiet i Hovedstaden sine maj-møder i Rømersgade 22. SF var 1. maj-arrangør i Søndermarken i 1971 og i 1974. I 1973 afholdt man 1. maj sammen med socialdemokraterne.\nSiden gik man sammen med venstrefløjen. Danmarks kommunistiske Parti blev den største 1. maj-arrangør indtil slutningen af 1970’erne. DKP arrangerede stjernedemonstrationer til Fælledparken hvor der kunne mobiliseres 30.000 – 40.000 deltagere. DKP sad i Folketinget fra 1973-79 hvilket ikke var uvæsentligt for tilslutningen. Venstrefløjens 1. maj-arrangementer fik imidlertid stadig større tilslutning gennem 70’erne. Venstresocialisterne og de mange øvrige fraktioner på venstrefløjen tiltrak en lang række solidaritetskomiteer, venskabsforeninger m.v. og Fælledparken blev præget af en lang række etniske minoriteter. Med tre arrangører i Fælledparken med hver sit arrangement blev 1. maj en gigantisk festdag hvor man kunne høre talere det ene sted, lytte til musik det andet sted eller få underholdning det tredje sted. Det drejede sig ikke alene om hvem der var arrangør, men også hvor de gode tilbud var til stede.\nI 1980 tog københavnske typografer initiativ til en fælles faglig enhedsdemonstration. DKP tilsluttede sig sammen med SF. Initiativet blev en succes med 80.000 i Fælledparken og der var dermed lagt op til fornyet enhed på venstrefløjen. Der var dog fortsat uenighed om parolerne. SF sprang fra i 1982, men var med igen i 1983. Hvor også Venstresocialisterne sluttede op. Det gav 120.000 tilhørere i Fælledparken. Også socialdemokraterne øgede deres tilslutning med 200 møder ud over landet i 1980. I 1987 besluttede den socialdemokratiske Fællesorganisation at gå sammen med den fælles faglige demonstration. For første gang i årtier var der dette år kun én 1. maj-arrangør med talere fra alle arbejderpartierne.\nI 1987 havde Danmark haft en borgerlig regering i fem år og Socialdemokratiet stod foran et lederskifte. Parolen var i 1987 “Ud med Schlüter – for arbejderpolitik”. I den socialdemokratiske arbejderbevægelse var der en del diskussion om “den ny enhed”, men i erkendelsen af at mange faglige organisationer ønskede enhed på 1. maj bakkede man op. I 1988 talte Svend Auken, Socialdemokratiets nye formand, i Fælledparken sammen med talere fra de øvrige arbejderpartier. 1. maj ændrede dermed karakter. Man kunne fortsat være sig selv i sit parti eller i sin fagorganisation ved de mange morgenmøder der afholdtes over hele landet. Derefter gik man i fælles demonstration med andre partier og organisationer. I Fælledparken og på andre festpladser kunne man vælge at deltage i det fælles arrangement eller man kunne samles i de store telte som de enkelte organisationer stillede op og tilbød underholdning. I 1981 holdt Fremskridtspartiet et 1. maj-møde i Fælledparken. I 1983 blev det for meget for demonstranterne, der oversmurte kampagnelederen med æg og maling og drev partiet ud af Fælledparken. I 1986 udskrev LO en plakatkonkurrence om den bedste 1. maj plakat. Der indkom 600 forslag. Vinderplakaten var et et-tal indrammet i rødt på gul baggrund.\n1. maj fest- og kampdag mod år 2000\nHundredåret for 1. maj blev i 1990 fejret i solskin og forårsfarver. Den fælles faglige arrangør havde sammen med den socialdemokratiske bevægelse gjort sig store anstrengelser for at markere jubilæet. Bl.a. fremstillede en række kunstnere 10 store billedværker under arrangementets forløb. Det gav rekord deltagelse i Fælledparken og over hele landet – også selv om den tidligere professionelle 1. maj-arrangør, Danmarks kommunistiske Parti, var i opløsning. Murens fald i 1989 betød imidlertid ikke at parolerne og talerne for socialisme faldt bort. 1. maj som festlig fridag og kampdag var kommet for at blive efter det fyldte 100 år, ligesom modsætningerne i arbejderbevægelsen og i samfundet levede videre. Den 1. maj i henholdsvis 1992 og 1993 blev begge præget af afstemningerne om EU og Unionen. Selv om der var mange ja-sigere i 1. maj-arrangementerne så syntes de at fylde mindre end nej-sigerne. LO’s formand og den nyvalgte partiformand, Poul Nyrup Rasmussen, havde svært ved at trænge igennem hylekoncerten.\nI 1993 var LO-Storkøbenhavn arrangør af 1. maj i København, en opgave som organisationen påtog sig fremover. “Nej rimer på maj” stod der på en række bannere. Forkastelsen af Mastricht-traktaten den 2. juni 1992 skulle den 18. maj endnu engang stå sin prøve ved en folkeafstemning. Denne gang med fire forbehold forhandlet i det såkaldte Nationale kompromis. Socialdemokraten Birte Weiss og SF’s Holger K. Nielsen blev mødt med æg og tomater – sidstnævnte fordi SF anbefalede at stemme ja.\nKonfrontationerne i 1992 og 1993 fik stadig flere deltagere til at søge ly i de mange telte som organisationer og foreninger i omfattende grad tilbød medlemmer og sympatisører. Det gav efter fleres mening mere plads til tomat-kastere foran tribunen, men problemerne løste sig selv. Den 1. maj 1995 blev en gigantisk fest for solidaritetsarbejdet med de strejkende Ribus-chauffører. I Esbjerg var 1. maj-demonstrationen ekstra stor og i København blev den solrige 1. maj en indsamlingsfest for Ribus-chaufførerne. I 1998 havde 1. maj også et stærkt fagligt islæt. Den samlede fagbevægelse var i storkonflikt og kampen om mere fritid var i højsædet. Den faglige mobilisering betød at flere aviser mindede om at nok var 1. maj en folkefest – men klassekampen var endnu ikke afblæst. Selv om konflikten var det dominerende tema skulle der tillige være afstemning om Amsterdam-traktaten den 18. maj. Der blev imidlertid ikke tale om uro som tidligere. De 100.000 deltagere nød sol og sommer trods konflikt. Den 1. maj 1999 manglede heller ikke et tema. Uenigheden om Nato’s bombninger i Kosova prægede 1. maj-møderne.\n1. maj – en status\nI anledning af hundredårsdagen for 1. maj skrev LO og Socialdemokratiets formand: “1. maj er jo en manifestation, hvor vi styrker hinanden, og hvor vi viser omverdenen, at vi vil solidariteten. Den svageste må ikke lades i stikken, den stærkeste må ikke kun tænke på sig selv. Hvem andre end arbejderbevægelsen har det udgangspunkt? – Ingen”.\nLitteratur om 1. maj:\nArbejdernes 1. maj : arbejderbevægelsens internationale demonstrationsdag i tekst og billeder 1890-1990. Af Søren Federspiel m.fl. Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv, 1990. 249 s.\n1. maj 1890 : et dokumentarium. Af Flemming Hemmersam og Morten Thing. Center for arbejderkulturstudier : Selskabet til Forskning i Arbejderbevægelsens Historie, 1990. 288 s. (SFAH skriftserie ; 22)


Forretningen forstår og respekterer vigtigheden af privatliv på internettet, Forretningenvil ikke afsløre informationer om kunder/brugere til tredje part, med mindre det er nødvendigt for at implementere en transaktion. Forretningenvil ikke sælge dit navn, adresse, e-mail adresse,kreditkort eller personlige data til nogen tredjepart uden din forudgående tilladelse.\nPå www.om3.dk oplyses varens væsentlige egenskaber, for yderligere oplysninger eller spørgsmål til eksisterende oplysninger kan der sendes en mail til info@om3.dk.\nVaren sendes senest dagen efter bestilling. Ved bankoverførsel er bestilling når beløbet er registreret i banken.\nKvittering sendes automatisk ved betaling ved bestilling med betalingskort.\nPræsentation af varer sammen med en pris på www.om3.dk er ikke et bindende tilbud, men blot en opfordring til at gøre tilbud. Købers bestilling af varer fra www.om3.dk udgør ikke en bindende accept, men derimod et bindende tilbud til www.om3.dk om at købe varen på de oplyste vilkår. En bindende aftale mellem køber og om3.dk er først indgået, når om3.dk som en ordrebekræftelse hæver det angivne beløb på betalingskortet som accept på det af køber afgivne tilbud.\nDe kontooplysninger du indtaster ved køb af varer bliver sendt direkte til PBS i krypteret form (SSL) som det kun er dig og PBS der kan læse. Der er således ingen andre der ser eller gemmer oplysningerne om dig. Ved køb med Dankort eller kreditkort trækkes beløbet fra din konto så snart varen afgår fra om3.dk.\nDer er 2 års reklamationret på anlæggene.\nLaver du filterabonnement har du 100% evighedsgaranti på anlægget så længe abonnementet kører.\nOm3.dk har gjort det nemt for dig at få relevant information på andre hjemmesider igennem links. Disse hjemmesider er uden for om3.dk's kontrol. Vi kan derfor på ingen måde drages til ansvar for indholdet på disse sider.\nOplysninger om de bestilte varer fra sådanne hjemmesider indgår ikke i beskrivelsen af de bestilte varer i aftalen mellem køber og om3.dk, varerne opfylder således købers forventninger, såfremt de svarer til om3´s egen beskrivelse.\nSælger er ikke erstatningsansvarlig for direkte eller indirekte tab som følge af at de bestilte varer kommer for sent frem til køber, eller de bestilte varer lider af mangler, når forsinkelsen eller manglerne skyldes købers handling eller undladelse eller forhold som ligger uden for om3.dk's kontrol, fx krig, oprør, uroligheder, brand, indgreb fra staten, beslaglæggelse, valutarestriktioner, arbejdskonflikter af enhver art, herunder strejke og lockout, eller lignende.\nOm3.dk afgiver ikke selvstændig garanti for de bestilte varer, og køber opnår kun de garantier, som producenten udsteder over for Køber.\nOm3.dk afgiver kun erstatning på selve produktet og ikke følgeskader, som foreksempel vandskader i forbindelse med utæt filterhus eller slanger.\nMeddeler køber om3.dk,inden 14 dage, at køber har fortrudt sit køb, og tilbagesender varen ubrugt, produktet må ikke have været åbnet/adskilt, Og i original emballage, Så det er OM3 i hænde, inden yderligere 14 dage efter købet. (den dato produktet er bestilt her på vebshoppen) tilbagebetaler om3.dk det modtagne beløb, - fragt og ekspeditionsomkostninger, inden for 30 dage.\nHar varen været brugt, så vurderes i hvert enkelt tilfælde hvor meget værdiforringelsen er. Lad være med at skille filterhuset ad, men pak det først ind i en plastpose, og med alt vandet i.\nVarer der returneres UFRANCO, nægtes modtagelse. Ved returnering bedes du bruge Post Danmark - ikke alternative pakke distributører. Da det gør det muligt at spore varen hvis den skulle blive væk under returforsendelse. Du bør sende varen forsvarligt emballeret - sammen med en kopi af fakturaen og skriv venligst tydeligt at du ønsker at gøre brug af fortrydelsesretten og at du derfor ønsker af få tilbagebetalt varens pris. Vi anbefaler at du sender varen retur som forsigtig pakke med Post Danmark.\nDu kan også fortryde dit køb ved at nægte modtagelse af forsendelsen. Disse returregler gælder alle varer solgt som fjernsalg (til private) - det gælder ikke varer solgt til virksomheder. Returretten gælder ikke på Evt. tilbud på OM3 produkter.\nOm3 betaler de modtagne beløb, - fragt og ekspeditionsomkostninger, når den returnerede varer modtages i ubrugt og ubeskadiget stand.\nDet er muligt at lave et filterabonnement, så du automatisk modtager et nyt filter hver 3.måned. Og du har evighedsgaranti på anlægget så længe abonnementet kører.\nFilterabonnementet kan enten betales ved en en fast mdl. bankoverførsel, mobilepay, eller med dankort via Netz.\nBruger du Dankort til abonnementet, skal du ved skift af dankort huske at indtaste de nye kortoplysninger.\nOpsigelse af filterabonnementet kan ske ved at sende det på en mail til info@om3.dk. Opsigelsen skal sendes senest 1 uge før d. 1.\nNår der er trukket på kortet for filterabonnementet, sendes der automatisk en kvittering på mail.\nHjemmesiden www.om3.dk drives af firmaet:\nCVR nr: 37944807


Kontant anerkendelse til to mænd med uldsokker i sandalerne - Kultur - Aarhus\nKultur 11.10.2017 kl. 14:26\nKontant anerkendelse til to mænd med uldsokker i sandalerne\nDe to kunstneriske ledere fra dansekompagniet Don Gnu har modtaget et legat for deres virke og den mode, de har skabt\n23.01 Hun har en mening og er ikke bange for at ændre den\nMed 30.000 kr. blev det aarhusianske dansekompagni Don Gnu tirsdag anerkendt for sit virke, da de to kunstneriske ledere, Jannik Elkær og Kristoffer Louis Andrup Pedersen, modtog et legat fra en fond, der sætter mere end almindeligt pris på dans.\nDet er Balletmester Albert Gaubiers og Poul Waldorffs Fond, der har fået øje på danserne og understregede, at tildelingen af legatet sker ikke på baggrund af en enkelt forestilling, men som en anerkendelse af de to mænds samlede kunstneriske virke som koreografer og dansere i kompagniet.\nJannik Elkær og Kristoffer Louis Andrup Pedersen kan også danse med sokker i sandaler. Pressefoto: Christoffer Brekne\nI indstillingen stod bl.a., at Don Gnus to mænd »må være det nærmeste, man kan komme på "siamesiske tvillinger" inden for den danske dans. Her er i hvert fald to koreografer og dansere, der sammen har skabt den ene ustyrlige machoforestilling efter den anden – uforudsigeligt, brutalt og vidunderligt maskulint.«\nDesuden hed det, at har »skabt overrumplende ny mode blandt både dansere og muskelmænd: En rigtig mand går ikke bare i sandaler, men i hjemmestrikkede uldsokker i sandalerne. Det får humøret til at brede sig hos publikum. Bliv ved med det.«\nDon Gnu holder til på Bora Bora, og det er også her, at der den 9. november er danmarkspremiere på den nye forestilling, "Human in Balance", som laves i et samarbejde med dansere fra den cypriotiske by Pafos, der er europæisk kulturhovedstad sammen med Aarhus.\nDen forestilling forgår på en halv tons tung, roterende vippescene. der skal sætte fokus på, hvordan man kan genfinde balancen i et Europa, der, som Don Gnu beskriver det, står over en række store økonomiske og samfundsmæssige udfordringer. Ideen er, at ingen kan bevæge sig på vippescenen uden at påvirke de andre.\nForestillingen har haft premiere på Cypern. Den spiller også den 10. november i Aarhus.\nMusikeksperter: Helmig og TV-2 er et godt valg\nForbundsdirektør: Danskerne forstår ikke, hvor store Bakken Bears’ præstationer er Aarhus\nFå en idé: Favrskov har en pulje til kulturinitiativer Favrskov\nHalvtom Dokk1: Bilister fravælger p-huse på havnen Aarhus\nMåling: Aarhusianere siger ja til beboerparkering Aarhus\nBorgmester: »Et umuligt projekt, der lykkedes« Syddjurs\nBrunhilde Pomsel var sekretær for Goebbels: Hun opdagede først Holocaust i 1950 Premium\nAnalyse: Sejrer Tom Brady igen, giver det ammunition til at tage den »umulige debat« Premium\nDansk ligaklub afviser konkurs: Men sportschef kalder situationen et skridt tættere afgrunden\nRektorer vil have hjælp af minister: »Andelen af tosprogede stiger blot, så længe ministeren ikke kommer med en løsning.« Premium\nWozniackis spiller semifinale tidligt torsdag morgen\nTrængsel på rastepladserne: Det skal være slut med, at østeuropæiske lastbilchauffører slår lejr Premium\nFor et år siden fik han 100 pct. – nu har man ondt af ham Premium\nLandsholdsanfører fik ubudne gæster: Tyven stak af med alle Landins sko – og hans skriftlige håndboldforstand Premium\nSidste semifinale hjemsøger Wozniacki: »Det var en kamp, der gjorde virkelig ondt«


Podcast #08: Millionopkøb i telebranchen - MereMobil.dk\nHer er Samsungs forventni...\ntirsdag, 27. august 2013\nPodcast: Afspil i nyt vindue | Download (Varighed: 39:55 — 91.4MB)\nTeleselskaber handles for millioner af kroner, men hvordan foregår det? Kom med bag kulisserne og mød IT-entreprenør Frank Rasmussen og Mads Peter Veiby, der solgte M1 til Telmore.\nMere end 300 millioner kroner var prisen, da Telmore i 2003/2004 blev solgt til TDC. Årsagen til salget var blandt andet, at konceptet var nyskabende og havde mange kunder.\nMobilmast på Nordfyn. (Foto: John G. Pedersen)\nBag idéen om landets første teleselskab der kun fandtes på nettet, var IT-iværksætteren Frank Rasmussen, der kom fra en fortid i internetfirmaet Image Scandinavia.\nI 2009 lykkedes det igen Frank Rasmussen at sælge et teleselskab. Denne gang var det Bibob, der blev skudt af til Telenor for 93 millioner kroner.\nFrank Rasmussen er den ultimative teleselskabsiværksætter, og i Teknologimagasinet Meremobils afsnit ”Millionopkøb i telebranchen” tager han os med bag facaden på Telmore-salget, og giver desuden svaret på, om han tror det stadig kan lade sig gøre, at starte et teleselskab, der kan sælges til en af de store operatører.\nHvordan man kommer fra at have en idé, til at starte et firma og udvikle et koncept, der efterfølgende kan sælges, kan Mads Peter Veiby tale med om.\nSammen med Thomas Havemann grundlagde han i 2003 teleselskabet M1, der blev solgt til det TDC-ejede Telmore. Prisen var 170 millioner kroner og salget fandt sted i 2009.\nI Teknologimagasinet Meremobil fortæller Mads Peter Veiby åbenhjertigt, at de faktisk var parate til at sælge for et mindre beløb, end det det endte med.\nI programmet kommer han ganske detaljeret ind på, hvordan et salg foregår i praksis, og ikke mindst hvad han tænkte, da det pludselig gik op for ham, at de kunne blive teleselskabsmillionærer.\nDu kan også høre, hvordan han valgte at forvalte sin store formue.\nEt liv efter salget\nNår en telehandel er afsluttet, og et af de store selskaber pludselig har hånd i hanke med hvad der foregår, melder der sig en ny hverdag, for såvel ansatte som kunder.\nMikkel Noesgaard, direktør i Bibob og CBB, kommer i udsendelsen ind på, hvordan hverdagen omstilles, når de små iværksættere skal spise ved samme bord i kantinen, som dem der købte dem.\nHan lægger vægt på, at det lille opkøbte selskab, fortsat skal fungere som en selvstændig enhed, og med den kreativitet, der oprindeligt gav dem succes.\nLyt: Podcasten ”Millionopkøb i telebranchen”\nEpisode #8 af Teknologimagasinet Meremobil handler om de mange opkøb af små teleselskaber, der ofte sker i telebranchen.\n– Sådan lytter du til teknologimagasinet MereMobil\nGæsterne i programmet er medgrundlægger af M1, Mads Peter Veiby, der nu er direktør for Spilnu.dk. Du møder også Mikkel Noesgaard der er direktør i CBB og Bibob, samt tele-iværksætter Frank Rasmussen.\nTidligere artikelPodcast #07: Mit gamle TV er presset af Netflix-tjenester\nNæste artikelSådan lytter du til podcasten fra MereMobil.dk


Videnssamfundet - nisd\nHele vores del af verden er en, som er defineret af viden, og hvad vi kan bruge vores hjerner til. Vi har selvfølgelig også stadig masser af landbrug, der er industri og mange andre ting, men det er videnssamfundet, som har gjort, vi i dag er nået så langt, som vi er. Også i landbruget og i industrien.\nVores vidensamfund i Danmark er know-how, for det er ikke den store tungindustri, vi har i Danmark. Vi har ikke de store mineralske forekomster, og der er ikke ædelsten eller anden rigdom, men vi har viden om, hvordan vi gør ting, som kan sikre, at andre kan udvikle sig sammen med os. Der er software virkelig noget af det, som kan sikre, vi er på rette vej, og at vore samarbejdspartnere i andre lande er med, for software er noget, der kan udvikles uden at skulle være afhængig af andet end elektricitet og viden.\nUdvikler og modtager\nSoftwareudvikling er dog noget, som også kræver, at der er en kunde på markedet, og der er mange om buddet. Udvikler man en software, så skal man være forberedt på, at det er noget, som skal kunne videreudvikles. Det skal nemlig altid være noget, som let og hurtigt kan udvikles til at fungere med nyere maskiner, eller som let og hurtigt kan udvides, hvis der pludselig kommer et ekstra boost. Behov er nemlig noget, der er meget flydende, og software skal kunne flyde med.\nDet er dog som med så meget andet i verden en lang process at udvikle software, for det hele skal starte med en idé og noget viden, så derfor er der mange, som løber panden mod en mur, for de har måske en idé om, hvad den software, de skal bruge, skal kunne, men det er slet ikke let at gå fra idé til udvikling. Det kræver viden, og det kræver dedikation.


NY FILM I SCALA GUDHJEM: VERDENS BEDSTE INSTRUKTØR DU ALDRIG HAR HØRT OM - Jørgen Koefoed\nNY FILM I SCALA GUDHJEM: VERDENS BEDSTE INSTRUKTØR DU ALDRIG HAR HØRT OM\nBrad Bird står bag flere af det sidste ti-års mest anmelderroste film, og regnes som et geni inden for animations-genren. Foto©TheWaltDisneyCompany.\nDER FINDES GROFT SAGT to slags filminstruktører, og Scala Gudhjem viser begge netop nu. Onsdag aften kan du lige nå den første type, her i skikkelse af August Bille: Den dybsindige, filosofiske skandinav, som er drevet af en søgen efter livets mening, og som man kan have mistænkt for egentlig hellere at ville instruere et lille kammerstykke på et teater. Og fra torsdag kan du så se den anden type, her i skikkelse af Brad Bird: Den entusiastiske og sprudlende historiefortæller, der elsker at lege med filmmediet, og hvor denne kærlighed er evident i hver eneste fine lille detalje.\nBille er mere berømt herhjemme end Bird, og det er efter denne skribents ydmyge mening en stor fejl. Den amerikanske instruktør står nemlig bag en perlerække af det seneste ti-års fineste film: Instruktør på ’Ratatouille’, en af de kreative kræfter bag ’Wall-E’ og ’Inderst Inde’, instruktør på ’De Utrolige’ og nu seneste ugens film i Scala, DE UTROLGE 2.\nHvis læseren nu tager sig til hovedet og tænker, ”det er jo tegnefilm!”, må vi svare 1: Ja, endda fra selveste Pixar, kongerne af animation. 2: Sænk armene igen, for vil du ikke hellere være vidne til sprudlende fortælleglæde end dybsindig eftertænksomhed?\nHvis læseren indvender, at han ikke har børn, vil vi sige: Fremragende. Ungerne kan man spise af med en gang Far til Fire, de er for små til at vide bedre. De voksne, derimod, er feinschmeckere nok til at værdsætte de skarpe replikker, de visuelle gags, og den udsøgte humor. Børn er bare for små til voksne film, også selv om de tilfældigvis er animerede.\nHvad handler den om? Det er noget med superhelte, der prøver at indpasse sig i samfundet. Men pyt med det – du skal ikke beslutte dig på baggrund af en synopse, men fordi du har lyst til at genopdage, hvordan ægte kærlighed til filmmediet ser ud.\nDE UTROLIGE 2 vises i Scala Gudhjem\nfra torsdag 27. til og med onsdag 3. oktober\nAnmelderne var rimelig henrykte:\nEini Carina, Politiken: … Dialogen er skarp og elegant, intensiteten øges konstant, og figurerne er på én gang karikerede og psykologisk troværdige. DE UTROLIGE 2 er intet mindre end formidabelt manuskripthåndværk.\nNanna Frank Rasmussen, Jyllands-Posten: … Filmen er så effektivt spændingsfyldt, at den kan måle sig med enhver agentfilm, der har umulige missioner som sit omdrejningspunkt, og samtidig tilbyder den humoristiske godbidder pakket i små fortryllende visuelle gaver.\nChristian Mongaard, Information: … DE UTROLIGE 2 er nok ikke lige så original eller overraskende som den første film, der også blev til, før den altomsiggribende superheltemani ramte verden. Men den kan så meget andet – også på action-og spændingsfronten – og det er alt rigeligt.\nHenrik Queitsch: Ekstra Bladet: …det er jo det, Pixar kan, når de er bedst: Fungere på flere niveauer samtidig, så stort set alle aldersklasser (i hvert fald fra seks-syv år og op) vil finde noget at fornøje sig over og kunne spejle sig i. Det er en ret stor kunst.\nThomas Brunstrøm, BT: … Hele filmen emmer af dedikation og øje for detaljen, og hvis man tror, at det er en børnefilm, bare fordi den er animeret, tager man grundigt fejl. Det er en familiefilm i ordets bedste og bredeste forstand.\nLisa Brygger, Cinemazone: … Det er en oplevelse i sig selv blot at se DE UTROLIGE 2, og heldigvis er plottet og alle de nye figurer også spændende. Vi taler altså både lækker indpakning og herligt indhold. Hvilken gave.\nIda Rud, Filmmagasiner Ekko: … DE UtTROLIGE 2 viderefører humoren fra originalen og kombinerer den med tidløse problematikker som kønsroller, familiemønstre og skærmafhængighed.\n[Originaltitel: Incredibles 2]\nMedvirkende danske stemmer: Torbjørn Hummel, Sofie Stougaard, Maja Iven Ulstrup, Frederik Riebeling Jørgensen, Danica Curcic, Jennifer Ravn Kjersner, Pilou Asbæk, Lars Bom, Jasper Spanning, Rosalinde Mynster, Pia Rosenbaum, Søren Bech-Madsen, Ellen Hillingsø, Jes Dorph-Petersen, Kurt Ravn, Peter Zhelder, Jens Jacob Tychsen, Chili Klaus, Anders Bilberg, Klaus Bondam, Benjamin Kitter, Kasper Leisner, Puk Scharbau og Nick Bird\nProduktion: Nicole Paradis Grindle, og John Walker\nFotografi: Mahyar Abousaeedi, og Erik Smitt\nScenografi: Ralph Eggleston


Handelsbetingelser Uggerhøj Shop\nIngen personlige oplysninger der registreres på Uggerhøj A/S, bliver på noget tidspunkt overdraget, solgt eller gjort tilgængelige for tredjemand. Alle informationer opbevares på betryggende vis, og er kun tilgængelige for betroede medarbejdere hos Uggerhøj A/S.\nUnder et køb udbeder vi os navn, adresse, telefonnummer og emailadresse. Disse informationer bruges udelukkende til behandling af ordren. Informationerne transmitteres og lagres elektronisk på ukrypteret form, og gemmes i 5 år. Selve "kontrakten" (købsaftalen) lagres ikke hos Uggerhøj A/S på en måde, så du senere kan logge dig ind og se/ændre status.\nMan kan desuden valgfrit få sin emailadresse optaget på en mailingliste hos Uggerhøj A/S, således at man løbende modtager nyheder og anden information fra Uggerhøj A/S. Denne service kan til enhver tid tilmeldes og frameldes som man ønsker.\nUggerhøj A/S modtager betaling med Dankort/VISA-Dankort. Betaling vil først blive trukket på din konto, når varen afsendes.\nUggerhøj A/S krypterer alle dine kortoplysninger med den såkaldte SSL (Secure Socket Layer) protokol. Det betyder, at uvedkommende ikke kan aflæse dit kortnummer eller andre informationer under transaktionen med PBS.\nOrdren kan afhentes hos en af Uggerhøjs afdelinger. Angiv i ordrebestillingen hvilken afdeling, du ønsker at afhente i. Uggerhøj A/S sørger for at ordren kan afhentes efter tre arbejdsdage (med mindre andet angives).\nDu kan bestille afhentning i følgende afdelinger:\nAalborg, Enggårdsgade 74, 9000 Aalborg\nAarhus, Slet Parkvej, 8310 Tranbjerg\nBrønderslev, Østergade 64, 9700 Brønderslev\nFrederikshavn, Søndergade 244-250, 9900 Frederikshavn\nHerning, Wedellsborgvej 1, 7400 Herning\nHjørring, Frederikshavnsvej 5-9, 9800 Hjørring\nHorsens, Høegh Guldbergsgade 46, 8700 Horsens\nSilkeborg, Nørrevænget 3, 8600 Silkeborg\nUggerhøj A/S sørger for levering med fragtfirma (med mindre andet angives) til modtager senest 72 timer efter afgivelse af ordre. Rettidig levering forudsætter dog at fragtfirmaet overholder dag-til-dag levering. Såfremt der opstår forsinkelser hos fragtfirmaet, vil dette tilsvarende forsinke leverancen i forhold til den ønskede leveringsdato. Uggerhøj A/S kan ikke drages til ansvar for forsinkelser hos fragtfirmaet. I tilfælde af meget forsinkede (adskillige dage) eller decideret udeblevne leverancer, fremsender Uggerhøj A/S naturligvis en ny leverance uden beregning.\nLevering til Bornholm og visse småøer kan i nogle tilfælde kan vare op til 5 arbejdsdage.\nUggerhøj A/S yder 2 års reklamationsret i henhold til købeloven, omfattende fabrikations- og materialefejl, der konstateres ved varens normale anvendelse. Reklamationsretten dækker ikke fejl, skader eller slitage, direkte eller indirekte opstået som følge af forkert betjening, ringe vedligeholdelse, vold eller uautoriserede indgreb. Reklamation over fejl og mangler, som bør opdages ved sædvanlig undersøgelse af varen, skal meddeles Uggerhøj A/S indenfor rimelig tid. Varen kan efterfølgende returneres for reparation, ombytning eller efter aftale evt. kreditering. I forbindelse med reklamationssager afholder Uggerhøj A/S returneringsomkostninger i rimeligt omfang.\nEnggårdsgade 74, 9000 Aalborg\nTlf. 96 22 22 22\n*KONTAKT OS ALTID VIA MAIL, INDEN RETURNERING AF EN VARE - DEREFTER VENDER VI TILBAGE INDENFOR 24 TIMER MED ADRESSE, TIL HVOR VAREN SKAL SENDES.\nVarereturnering foregår direkte til den enkelte importør - bemærk at vi ikke modtager pakker sendt pr. efterkrav. Returnering kan også ske ved at nægte modtagelse eller aflevere varen personligt hos os. Det er ikke et krav men ekspeditionen fremmes, hvis fyldestgørende informationer følger pakken - eksempelvis kopi af ordrebekræftelse, registreringsnummer og kontonummer for bankkonto hvortil refusion kan foregå, kopi af evt. forudgående korrespondance mv.\nI tilfælde af aftalte dekorter, returnerede varer eller forudbetalte varer som afbestilles før afsendelse, skal der ske en hel eller delvis refusion af købesummen. Refusion sker normalt altid ved bankoverførsel, og Uggerhøj A/S har derfor brug for oplysninger om registreringsnummer og kontonummer for din bankkonto. Disse oplysninger er ikke følsomme, og kan uden videre oplyses pr. email eller anden traditionel korrespondanceform.\nDer er 14 dages returret på varerne, regnet fra den dag de modtages. Hvis du vælger at fortryde et køb, skal du blot returnere varen i væsentligt samme stand og mængde som du modtog den. Når varen er modtaget retur og godkendt, refunderes købsprisen til din konto indenfor få dage. Omkostninger til returnering skal du selv afholde. For praktiske detaljer - se punktet ''Reklamation og varereturnering''.\nCVR : 60227519\n96 22 22 22\nuggerhoej.dk fungerer som en online markedsplads af billige reservedele, biludstyr og andet tilbehør til biler.\nAlment gældende handels- og betalingsbetingelser\nDu finder information om betaling, returret, reklamatioin og andet relevant i forbindelse med køb på uggerhoej.dk på denne side.\nMangler du dæk, fælge eller et sænkningssæt, så kig her.\nAlt i billige reservedele til gør-det-selv mekanikeren.\nBilplejeprodukter, trafikveste etc.\nHurtig behandling og super service :)\nSuper betjening og levering af vare til aftalt tid :) Kan klart anbefales


Kvikautomaten - Gratis lån op til 3.000 kr. Få pengene udbetalt i dag\nHjem » Låneudbydere » Kvikautomaten\nKvikautomaten er en relevant udbyder for dig, som ønsker at optage et mindre lån med hurtig tilbagebetalingstid. Udbyderen reklamerer med at kunne tilbyde det hurtigste kviklån til de danske forbrugere. Kvikautomaten kan desuden prale med at være blandt landets mest populære låneudbydere.\nKvikautomaten lån – Billigt og hurtigt lån\nUdbyderen er den rette for dig, som ønsker at låne i mellem 500 og 6.000 kr. Uanset lånestørrelsen vil løbetiden lyde på 30 dage. Når du klikker dig forbi deres hjemmeside, skal du først vælge om du har lånt penge hos udbyderen før, eller om du er ny kunde. Hvis du er ny kunde, vil du få tilbudt et gratis lån, hvor du kan låne op til 3.000 kr. kvit og frit i 30 dage. Kampagnen er lukket – se alle de andre låntilbud, Klik her.\nDer er ingen forpligtelser ved at optage et gratis lån, og ÅOP (Årlige Omkostninger i Procent) vil naturligvis være 0 %. Når du har ansøgt om et gratis kviklån, vil du modtage en faktura, som forfalder efter 30 dage efter udbetalingen af lånet har fundet sted.\nKvikautomaten stræber efter at kunne tilbyde Danmarks hurtigste lån. Du skal igennem to simple trin, hvor du skal vælge lånebeløb og efterfølgende udfylde selve låneansøgningen. Herefter vil du højst sandsynligt få godkendt din låneansøgning, således at du er klar til at skrive under på låneaftalen og få pengene udbetalt med det samme. Såfremt du låner på hverdage mellem kl. 8 og 20 eller i weekenden fra kl. 10 til 16, vil du modtage pengene indenfor 1 time. Pengene bliver udbetalt direkte til din NemKonto, så du får pengene til rådighed med det samme. Udbyderen tager dog forbehold for eventuelle forsinkelser hos deres samarbejdspartnere, som bl.a. vedrører bankerne.\nDer bliver ikke stillet nogen spørgsmål i forbindelse med dit lån. Du skal med andre ord ikke redegøre for, hvad du skal bruge pengene til. Det er heller ikke et krav, at du skal stille sikkerhed for dit lån.\nLån med NemID er et krav hos Kvikautomaten, da du både godkender og underskriver låneaftalen via NemID. Når aftalen er underskrevet med din elektroniske signatur, vil låneaftalen være indgået, og pengene vil straks blive udbetalt.\nDer er ligeledes mulighed for at forlængelse af løbetiden ved personlig aftale. Du kan anmode om at få forlænget lånet i en periode svarende til lånets oprindelige løbetid. Står der i låneaftalen, at løbetiden er 30 dage, så vil det være muligt at forlænge lånet i yderligere 30 dage.\nLån fra 500 og op til 6000 kr.\nGratis lån som ny kunde\nDannarks hurtigste lån (pengene udbetalt indenfor 1 time)\nIngen spørgsmål i forbindelse med dit lån\nMulighed for forlængelse af lån\nLån penge nu – 3 forskellige lånetyper\nSom vi allerede har afsløret i overskriften, så finder du tre forskellige lånetyper hos Kvikautomaten. Du kan vælge mellem henholdsvis forbrugslån, kviklån eller lån via sms Se dem her (Mobillån), som hver især har en række fordele (og ulemper). Kviklån og forbrugslån dækker tit over det samme begreb, da der er tale om lån, som skal bruges på forbrug.\nFælles for disse to lånetyper er, at du ikke er nødsaget til at stille pant i hverken hus, bil eller andre aktiver. Låneudbyderen stiller heller ikke et hav af spørgsmål, som man ellers ville opleve, hvis man anmodede om at låne penge i en bank. Du får desuden pengene let og sikkert udbetalt, så du kan indfri dine ønsker om et nyt tv, en ny smartphone eller en helt tredje ting.\nKvikautomaten tilbyder også lån til studerende, som f.eks. har brug for en ny bærbar eller ønsker at have penge til de mange dyre bøger, som skal købes på en videregående uddannelse. Her kan med fordel benytte sig af tilbuddet om et gratis lån, så man kan blive klogere på, hvad det vil sige at optage et lån.\nInden du søger om et lån hos udbyderen, bør du sætte dig i lånevirksomhedens vilkår. Kvikautomaten stiller følgende krav til lånetageren, som du skal bekræfte i din låneansøgning\nJeg er myndig og er minimum 23 år gammel\nJeg har fast bopæl i Danmark\nJeg har dansk CPR-nummer og folkeregisteradresse\nHerudover er der et krav om, at du ikke må have udestående lån hos Ferratum A/S, da det er datterselskabet til Kvikautomaten.\nIndledningsvis nævnte vi, at Kvikautomaten.dk er blandt de mest populære låneudbydere. Det er en realitet, da udbyderen har fået tildelt 9,1 ud af 10 stjerner, som er bedømt ud fra 403 anmeldelser på Trustpilot.\nOmøgade 8, 2.


Mexico City Metro overpass kollaps - Mexico City Metro overpass collapse - other.wiki\nMexico City Metro overpass kollaps - Mexico City Metro overpass collapse\n2021 sammenbrud af linje 12 i Tláhuac\nMexico City Metro overpass kollaps\nEfterforskere på stedet natten til sammenbruddet\n3. maj 2021 22:25 CDT ( UTC-5 ) ( 2021-05-03 )\nTezonco - Olivos forhøjet interstation\n19 ° 18′18 ″ N 99 ° 03′41 ″ V  /  19.3049 ° N 99.0613 ° W  / 19.3049; -99.0613 Koordinater : 19.3049 ° N 99.0613 ° N 19 ° 18′18 ″ N 99 ° 03′41 ″ V  /   / 19.3049; -99.0613\n70+ (65 indlagt)\nDen 3. maj 2021, kl. 22:25 CDT ( UTC − 5 ), kolliderede en bjælke, der understøtter en overføring med linje 12 i Mexico City Metro, under et passerende tog i bydelen Tláhuac . Overgangen og de sidste to biler i toget faldt på Tláhuac Avenue nær Olivos station . 26 personer døde, og 79 andre blev indlagt. Fra den 6. maj forblev op til fem personer forsvundet. Det var Metroens dødbringende hændelse i næsten 50 år.\nLinje 12 åbnede i 2012 og er den nyeste linje i systemet. Siden indvielsen har linjen præsenteret tekniske og strukturelle problemer, hvilket førte til en delvis lukning i 2014 og 2015 af de forhøjede sektioner, hvor ulykken opstod. Et M w 7.1 jordskælv i 2017 beskadigede spændvidden yderligere, og selvom det blev repareret inden for få måneder, rapporterede lokale beboere, at der stadig eksisterede problemer år senere.\n1.2 Linie 12\nDen Mexico City Metro , der drives af Sistema de Transporte Colectivo (STC), er en af de travleste i verden, der transporterer omkring 4,5 millioner passagerer om dagen. Startende operationer i 1969 er det det næststørste metrosystem i Amerika efter New York City Subway- system. Før styrtet havde systemet vist tegn på forværring med generelle bekymringer for vedligeholdelse.\nI marts 2020 kolliderede to tog ved Tacubaya station, efter at en chauffør ikke fulgte protokoller, og togets bremser mislykkedes. I januar 2021 dræbte en brand i metroens hovedkvarter i centrum en politibetjent, indlagrede 30 mennesker og tog seks metrolinjer ude af drift i forskellige dage. I april blev linje 4 lukket efter en sporskydning.\nViadukten Olivos – Tezonco i 2016. Ulykken opstod nær Vips og Walmart- skiltene, som kan ses yderst til venstre.\nLinie 12 , også kendt som den gyldne linje fra sin farve på systemkortet, løber fra den sydlige del af Mexico City til den halv-landlige sydøstlige bydel Tláhuac og betjener cirka 350.000 passagerer om dagen. Det er den nyeste linje på metroen og blev bygget af Grupo ICA i samarbejde med Alstom Mexicana og Grupo Carso . Byggeriet begyndte i september 2008 og led flere konstruktionsforsinkelser, før linjen blev åbnet i oktober 2012 af præsident Felipe Calderón og regeringschefen for Mexico City , Marcelo Ebrard . Projektets omkostninger på Mex $ 26 milliarder (USD 1,29 milliarder fra og med 2021) overskred fremskrivningerne med ca. en anden halvdel.\nLigesom mange af metrolinjerne løber linje 12 under jorden gennem de mere centrale dele af byen og er forhøjet i de afsidesliggende områder. Fra starten af linjen stod linje 12 over for problemer med tog på dens forhøjede sektioner, hvilket nødvendiggjorde hastigheder så lave som 5 km / t på nogle segmenter på grund af bekymringer for afsporing . Den Atlalilco - Tláhuac sektion, herunder Olivos og Tezonco stationer, blev lukket 17 måneder efter linjen åbning i yderligere 20 måneder til reparation teknisk og strukturelle fejl.\nEn speciel kommission blev oprettet for at undersøge årsagerne og holde embedsmænd ansvarlige for de fejl, der forårsagede lukningen. Den uafhængige konsulentgruppe SYSTRA blev bedt om at forelægge en rapport om deres undersøgelse. Efter at de havde gennemgået mere end 2.900 dokumenter og testet sporene, konkluderede gruppen, at der var fejl under linjens "planlægning, design, konstruktion og drift". I 2015 fastslog Føderationens overordnede revisor ( Auditoría Superior de la Federación ; ASF), at der var 12 uregelmæssigheder under byggeprocessen, herunder inkompatibilitet mellem FE-10 's toghjul og skinnerne, hvilket kunne forårsage ustabilitet, og at togernes operationer var sikre, men ved den acceptable grænse. Ifølge STC's generaldirektør, Florencia Serranía, var det franske selskab TCO siden 2016 kontrakt om at opretholde de daglige driftsforhold for linjens faste installationer, og at det ikke rapporterede nogen påvirkninger.\nEfter M w 7.1 Puebla-jordskælvet i 2017 beskadigede banens spor, blev seks stationer, fra Tezonco og Olivos til den østlige terminal, midlertidigt lukket. Tezonco og Olivos blev genåbnet tre dage senere, og Olivos fungerede som den foreløbige terminalstation i cirka en måned, mens de andre fire stationer var under reparation. Beboere havde rapporteret i 2017, at sektionen havde synlige strukturelle revner, der kunne forårsage et fremtidigt sammenbrud. Transportmyndighederne foretog reparationer efter disse klager. En søjle mellem stationerne Olivos og Nopalera , der viste revner i basen, blev repareret af transportmyndigheden inden januar 2018. Inden COVID-19-pandemien havde beboerne dog informeret myndighederne om, at strækningen var stejl og bjælkerne var bøjet. Ved udgangen af 2019 gennemførte ingeniørfirmaet Ingeniería, Servicios y Sistemas Aplicados en undersøgelse af den strukturelle og geotekniske opførsel af overgangen, og resultatet repræsenterede ingen risiko for linjens drift.\nBetonbjælker nær Olivos station i 2010. Ulykken skyldtes sammenbrud af lignende bjælker.\nDen 3. maj 2021 kl.22: 25 CDT ( UTC − 5 ) passerede et østgående tog på det forhøjede spor af spor mellem Olivos og Tezonco stationer i Tláhuac. Omkring 220 meter, inden den nåede Olivos Station, kollapsede sektionen, da en bjælke, der understøtter sporene, mislykkedes, hvilket fik de to sidste togrejser til at falde. De faldne biler blev hængt i V-form med den ene togvogn, der ramte jorden, og den anden venstre hangende. Affald faldt ned på en bil, der kørte på Tláhuac Avenue , dræbte føreren og sårede sin kone. Overgangen var ca. 5 meter over jordoverfladen, men lå over en beton medianstrimmel , hvilket minimerede antallet af tab blandt bilister på vejen.\n26 personer døde, og 79 andre blev indlagt, hvoraf syv oprindeligt blev beskrevet som i alvorlig tilstand. Fra den 6. maj forblev op til fem personer forsvundet. Det var Metroens dødbringendeste hændelse siden 1975, da en kollision mellem to tog dræbte 31 mennesker, og det var systemets tredje fatale hændelse på 14 måneder.\nEfter sammenbruddet begyndte vidner redningsindsatsen og blev senere sammen med de første reaktionshold. Naboer tilbød redningsmændene kaffe, vand og brød. Et indkøbscenter i zonen tømte deres parkeringsplads og lod myndighederne oprette en kontrolpost. Efter et par timer blev redningsmanøvrer stoppet, da strukturen var ustabil. En kran blev sendt til hejse sektioner af toget, mens eftersøgnings- og redningsteam arbejdede for at finde overlevende. Den første jernbanevogn blev fjernet den næste dag kl. 09:20 CDT (UTC − 5) og den anden før kl. 14:00 CDT (UTC − 5) senere samme dag.\nFE-10- bil løftes den 4. maj 2021 dagen efter ulykken\nSTC advarede beboerne om at undgå området. Tjeneste på hele linie 12 blev suspenderet, og den forbliver lukket, mens der foretages en strukturel undersøgelse. Linie 12-tjeneste blev erstattet med 490 bybusser, som ikke var tilstrækkelige til at imødekomme passagerernes efterspørgsel. Bystyret indgik kontrakter med busser fra firmaet Autobuses de Oriente for at supplere tjenesten. Regeringen tilføjede også midlertidige ruter mod Tasqueña og Universidad stationer.\nDen føderale regering erklærede tre dages national sorg. Regeringsembedsmænd sagde, at undersøgelsen af sammenbruddet blev gennemført af kontoret for den føderale advokat , dets modstykke i Mexico City og det norske risikostyringsfirma DNV . Borgmester i Mexico City, Claudia Sheinbaum, sagde, at familierne til de dræbte ville modtage $ 700.000 (US $ 35.000) Mex hver, inklusive Mex $ 50.000 (US $ 2.500) fra byen og Mex $ 650.000 (US $ 32.650) fra Metroen.\nDa instruktør Serranía blev spurgt om satellitbilleder, der viste, at sektionen var let skæv, sagde hun "Der er ingen sådanne oplysninger, det er ikke sandt". Hun nægtede at fratræde sin stilling. National Regeneration Movement (MORENA), det regerende parti i Mexico, stemte imod oprettelsen af en særlig kommission, der skulle undersøge sammenbruddet, og tilføjede, at det er et "scavenger" -forslag, da hændelsen ikke har nogen "presserende og indlysende løsning".\nGeneralsekretæren for den mexicanske Union of Metro Workers meddelte, at omkring 8.000 arbejdere ville strejke på grund af utilstrækkelige arbejdsforhold for deres sikkerhed. Brugere rapporterede på sociale netværk om de strukturelle skader på andre forhøjede stationer, herunder Oceanía , Consulado og Pantitlán . Sheinbaum sagde, at de vil blive undersøgt i overensstemmelse hermed.\nDe nuværende og tidligere regeringschefer i Mexico City, Sheinbaum og Ebrard, er begge protegéer af præsident Andrés Manuel López Obrador og er blevet betragtet som førende kandidater til MORENA-partiet til præsidentvalget i 2024. Imidlertid kan deres ambitioner blive begrænset som et resultat af denne hændelse, da opførelsen af linje 12 var blevet overvåget af Ebrard og blev betragtet som hans "signaturinfrastrukturprojekt", mens Sheinbaum havde over to år til at tackle bekymringer vedrørende linjens tilstand og sørge for, at linjen blev vedligeholdt korrekt.\nDe følgende dage vandrede demonstranter, der var ked af sammenbruddet og reaktionen, adskillige stationer, ødelagde glasplatforme og skænkede slagord som "Det var ikke en ulykke - det var uagtsomhed" på stationsvægge. Demonstranter marcherede fra Periférico Oriente station til ulykkesstedet med bannere der lyder "Det var ikke en ulykke, de ansvarlige har for- og efternavne" og "Korruption dræber og de døde er altid folket". Lokale beboere satte et alter i det nærliggende indkøbscenter. Den 7. maj holdt hundreder af demonstranter en vagt på ulykkesstedet og krævede retfærdighed.\nMinutter efter hændelsen gik Sheinbaum til ulykkesstedet. Ebrard sagde på Twitter "Hvad der skete i dag i metroen er en frygtelig tragedie ... Min medfølelse med ofrene og deres familier". Den næste morgen gav López Obrador - som blev valgt til præsident i 2018 på en anti-korruptionsplatform - sin medfølelse og sagde, at "Intet vil blive skjult, vi bør ikke falde i spekulationer ... ingen beskyldninger vil blive fremsat uden bevis". Grupo Carso, hovedkonstruktøren for sektionen Periférico Oriente – Zapotitlán , meddelte, at de vil vente på de officielle ekspertanalyser, inden de afgiver nogen erklæring om hændelsen.\nDenne side blev sidst redigeret den 11. maj 2021 kl. 15:27 (UTC) .


Ordrupgaard | Snøhetta. Himmelhaven - Ordrupgaard\nSnøhetta tegner tilbygning til Ordrupgaard\nInden for de kommende år er det Ordrupgaards ønske at udvide med en underjordisk tilbygning af de norske stjernearkitekter Snøhetta. Planerne for bygningen, Himmelhaven, som skal sikre bevaring af museets kostbare, franske samling for fremtidens generationer, bliver vist frem i forbindelse med museets sommerudstilling.\nI 2012 udskrev Ordrupgaard en projektkonkurrence om en tilbygning til den kostbare, franske kunstsamling. En samling, der blandt andet rummer malerier af mestre som Claude Monet, Edgar Degas og Pierre-Auguste Renoir. Målet var at give kunsten optimale betingelser, så værkerne, også de sarte pasteller, både kunne bevares for eftertiden og komme op fra magasinet til fremvisning og glæde for publikum her og nu. Vinderforslaget, en delvist underjordisk og cirka 1.600 m² stor udvidelse af museet, blev tegnet af norske Snøhetta, som kaldte bygningen Himmelhaven. Navnet refererer til de franske impressionisters forkærlighed for friluftsmaleri og ambition om at indfange lyset på lærredet.\nHimmelhaven bliver placeret på nordsiden af det eksisterende bygningskompleks, under den nuværende grusplads, og møder således publikum ved ankomsten til museet. Nænsomt er den nedsænket i landskabet, så den ikke trækker opmærksomheden væk fra de øvrige bygninger og den omgivende park. I den enige dommerkomités betænkning kunne man blandt andet læse:\n”Snøhetta viser med sit forslag en forbilledlig indlevelse i programmets ånd, udover stor respekt for såvel Zaha Hadid som Tvedes arkitektur.”\nFørste Snøhetta-projekt på dansk jord\nSnøhetta, som blev grundlagt i 1987, nyder stor international anerkendelse og markerer sig med adskillige nyskabende bygningsprojekter, fx operaen i Oslo, biblioteket i Alexandria og mindesmærket for World Trade Center i New York, men Himmelhaven er første projekt i Danmark.\nOrdrupgaard håber på at realisere bygningen inden for de nærmeste år og præsenterer Snøhettas forslag, sammen med museets øvrige bygningshistorie, 22. maj til 9. august i forbindelse med udstillingen Passion for Impressionisme. Wilhelm Hansens Ordrupgaard.\nVil du have mere Snøhetta, kan du med fordel se sommerudstillingen på DAC: Snøhetta- World Architecture, 19. juni – 27. september.\nUdstillingen er finansieret med støtte fra\n22. maj - 9. august


Hvorfor skal jeg amme mit barn? - Milker Blog\n> Blog > Hvorfor skal jeg amme mit barn?\nHvorfor skal jeg amme mit barn?\nÅret er 2018 og ja selvfølgelig skal du amme dit barn, altså hvis du kan. Der kan jo være scenarier, hvor det ikke er muligt, men hvis alt er, som det skal være, er det jo derfor du har dine bryster. Det er faktisk brysternes fornemmeste opgave og grunden til, at du har dem – Så mit svar er: ”Bare kom i gang!” 😊\nDer er mange gode grunde til, at du skal amme dit barn og her er nogle af dem.\nFordi din modermælk som udgangspunkt har den mest optimale ernæring for lige netop din baby – husk bryster er jo designet til dette formål – nemlig at amme dit barn.\nDet er vigtig for dit barn at få den første råmælk også kaldet kolostrum, fra dit bryst, da den er spækket med koncentreret næring og antistoffer.\nDet menes, at hvis du ammer dit barn, nedsætter du risikoen for, at dit barn får infektionssygdomme og andre sygdomme.\nLivmoderen trækker sig sammen ved amning lige efter fødsel.\nFaktum er, at din krop er designet til at brødføde dit barn på den måde og jeg vil mene, at det er noget, der holder for ellers ville det jo nok have ændret sig igennem evolutionstiden, men nej ingen ændringer der😊\nOg det kan jo være at du erfarer, at det bliver nogle af de bedste tider med din baby i en kaotisk periode af dit liv. I hvert fald rigtig god amning herfra 😉\nSort amme undertrøje/top til amning\nBlå ammebh med klik åbning i bambus fibre\nBlå ammetop i bambus med indbygget BH\nSort ammetop med drapering over brystet i bambus fibre


Skiftedag hos Rotary - sn.dk - Forsiden - Østsjælland - Stevns\nDen nye bestyrelse hos Rotary i Store Heddinge. Fra venstre er det Lars Lambæk, Gert Nielsen, den nye præsident Kjeld »Aulebjerg« Nielsen, Axel Mølgaard Andersen og Jørgen Måløv Jørgensen. Privatfoto\nArtiklen: Skiftedag hos Rotary\nSkiftedag hos Rotary\nStevns - 07. juli 2019 kl. 08:55\nStore Heddinge: Hvert år den 1. juli er der vagtskifte i Rotary-klubber verden over. Også i Store Heddinge naturligvis. Her er det tradition, at den tiltrædende præsident fragtes til festlokalet på utraditionel vis.\nI år var det med toget fra Klippinge til Rødvig Station, hvor alle klubbens medlemmer udstyret med flag var mødt op for at modtage Kjeld »Aulebjerg« Nielsen og fulgte ham til Harmonien til festmiddagen.\nDen afgående præsident Jette Balslev aflagde årsberetning. Efter middagen og et lækkert kagebord var der først udnævnelse af Axel Mølgaard Andsersen, som blev udnævnt til Paul Harris Fellow. Denne værdighed tildeles medlemmer i klubben, som særligt hat gjort sig fortjent til at få denne orden, som knytter sig til stifteren af Rotary i 1905: Paul Harris.\nDerefter skiftede præsidentkæden plads fra Jette Balslev til Kjeld »Aulebjerg« Nielsen.\nKjeld har været rotarianer i 14 år, og han præsenterede sin nye bestyrelse: Lars Lambæk, Gert Nielsen, præsidenten selv, Axel Mølgaard Andersen og Jørgen Måløv Jørgensen.


Læger fraråder frivillige coronavacciner: Et lotterispil - sn.dk - Danmark\nIfølge formand for Dansk Selskab for Almen Medicin Anders Beich peger igangværende forskning på, at alle, der modtager AstraZenecas vaccine, får en grad af påvirkning af deres blodplader.\nFoto: Lennart Preiss/Ritzau Scanpix\nArtiklen: Læger fraråder frivillige coronavacciner: Et lotterispil\nIfølge Dansk Selskab for Almen Medicin bør borgere droppe at afkorte vaccinekøen via tilvalgsordning.\nOpdateret 12. maj 2021 kl. 09:18\nDanmark - 12. maj 2021 kl. 09:16\nDer er for stor usikkerhed om de mulige utilsigtede virkninger ved coronavaccinerne uden for det danske vaccinationsprogram.\nDerfor bør borgere ikke lade sig vaccinere via en frivillig tilvalgsordning.\nSådan lyder budskabet fra Dansk Selskab for Almen Medicin, der har omkring 5000 medlemmer, hvoraf størstedelen er praktiserende læger.\nIfølge formand Anders Beich peger igangværende forskning på, at alle, der modtager AstraZenecas vaccine, får en grad af påvirkning af deres blodplader.\nDet er netop det, som har været medvirkende til få tilfælde af alvorlige blodpropper.\n- Det her er et lotterispil. Vi har alle hørt, at en ud af 40.000 vil blive ramt af nogle meget alvorlige bivirkninger, som man kan dø af.\n- Men ud over at der én nitte i det her lotteri, så er der 39.999 tvivlsomme gevinster, fordi man sundhedsmæssigt ikke får nogen gevinst ud af det. Plus at der kan være knyttet nogle utilsigtede virkninger, som vi først nu er ved at undersøge, siger han.\nDet kan for eksempel være unge i alderen 25-39 år, som står langt bag i vaccinekøen, som kan blive fristet til at afkorte ventetiden ved at vælge tilvalgsordningen.\nMen ifølge Dansk Selskab for Almen Medicin vil sundhedsgevinsten ved en vaccine for denne gruppe mennesker være nærmest ikkeeksisterende i forhold til at forebygge alvorlige forløb med covid-19.\nDansk Selskab for Almen Medicin fremhæver, at danske studier peger i retning af, at alle, der får AstraZenecas vaccine, får ændret deres blodplader.\nIfølge organisationen er det i bedste fald en utilsigtet biologisk virkning uden betydning. I værste fald kan det give anledning til en reaktion, som kan udløse sygdom ved senere påvirkning af immunsystemet.\n- Vi vil meget gerne have, at der kommer en offentlig oplysningskampagne om, hvad det er, man går ind til, hvis det her projekt skal leve.\n- Vi vil meget nødig have, at arbejdsbyrden bliver læsset ud til os praktiserende læger, der skal sidde og informere om noget, der er så stor usikkerhed om, siger Anders Beich.\nJens Lundgren, professor i infektionsmedicin på Rigshospitalet, er med i den forskergruppe, der arbejder på det danske Enforce-studie. Studiet har til formål at undersøge, hvor længe vacciner bevarer deres beskyttende effekt.\nHan oplyser, at studiet også arbejder med en hypotese om, at AstraZenecas vaccine generelt fører til ændringer af blodplader. Han understreger, at det er netop en hypotese. Derfor kan den altså både blive bekræftet og afkræftet. Der er ikke nogen fast slutdato for studiet.\nDe danske myndigheder sendte mandag en vejledning til tilvalgsordningen, der skal optegne rammerne om de frivillige vaccinationer, i høring.\n19:22 DR trækker i land: Værter skulle droppe musik fra pigekoret\n16:37 Movia vil genindføre kontanter i busser og Flextrafik\nHøj beskæftigelse viser vej ud af krisen\n14:45 Sikkerhed skal forbedres: Hver tiende dødsbrand sker på plejehjem\n15:10 Formodet flugtbilist varetægtsfængslet i fire uger\n14:55 Dødelig knivvold i Holbæk udløser fængsel til to mænd\n14:30 Politiet: Pas på med at investere i kryptovaluta\n14:41 Mænd undgår afsoning i gammel sag om sort arbejde\n13:09 Dobbelt kvinde-drab: Drabsdømt bryder sammen i landsret under bevisførelse\n14:09 FAKTA: Tre millioner har fået mindst ét vaccinestik\nMed en 4-1-sejr over Rusland er Danmark klar til...\nFoto og video: Endelig blev kystsikringen indviet\n2754 dage er det siden, at 258 boliger i Jyllinge Nordmark og...\nKendt fotograf redder genbo ud af brandhelvede\nBranden søndag nat, der fik et hus i Vordingborg til at ligne...\n- Jeg har aldrig drømt om at være en del af noget så stort, siger den...\n03:12 Fodboldglade danskere holder folkefest i gaderne\n02:15 Første aktive NFL-spiller står frem som homoseksuel\n01:50 Finlands landstræner efter nederlag: Hatten af for Danmark\n01:10 Eriksen sendte besked til danskerne straks efter slutfløjt\n00:58 Hjulmand: Hårdt prøvede spillere fortjener succesen\n00:42 Dansk bænk fulgte Finland-kamp: Vi var klar til bombardement\n00:32 Euforisk Schmeichel: En følelsesmæssig rutsjebanetur\n00:17 Storbritannien er på vej ind i stor frihandelsaftale\n00:10 Italienerne må smide mundbindet udendørs fra mandag\n23:14 Dansk EM-sejr i billeder\n5. Flugtbilist gemte sig i sø\n6. Massiv udrykning til brand - person alvorligt forbrændt\n7. Kendt fotograf redder genbo ud af brandhelvede\n9. Foto og video: Endelig blev kystsikringen indviet\n10. Se de skønne billeder: Lun løbefest i Lyngby


Servicekoordinator med stort overblik til Ejendomsservice og Drift - Job indenfor Vicevært i København\nVil du være med til fortsat at professionalisere vores bygningsdriftsorganisation? Bliver du nysgerrig når du hører ord som ”Brugerservice”, ”Facility Management”, ”Bygningsdata” og ”Strukturering”? Så læs endelig videre!\nVi søger en servicekoordinator til en dispatcherrolle der først og fremmest skal håndtere bestillinger og opfølgning på akutte vedligeholdelsesopgaver på vores ejendomme. Her bliver du, en del af et mindre servicecenter hvor nøgleordene er ”kommunikation, overblik og god service”. Du bliver bindeled mellem brugerne af ejendommene og dine kollegaer i vores håndværker- og driftsteam og vi forventer, at du byder ind med struktur og overblik og følger op på udførelsen og afslutning af de indkomne bestillinger.\nDerudover skal du arbejde struktureret med indsamling og vedligeholdelse af bygningsdata – herunder fortsat sikre struktur på serviceaftaler, vedligeholdelsesaktiviteter, tegninger og stamdata på kommunens ca. 250 ejendomme. Vi har implementeret et nyt FM-system (DaluxFM), og i den forbindelse vil du få en nøglerolle i anvendelsen af systemet som både superbruger og administrator.\nDin uddannelsesmæssige baggrund er mindre vigtig, men vi søger dig der\nHar stor erfaring med kundeservice, gerne i relation til bygningsdrift.\nHar erfaring med brugen af FM-systemer / driftssystemer (og gerne DaluxFM).\nKan arbejde struktureret og selvstændigt, men også indgå i teams på...


Tid på sofaen? - Debatten\nIndlægaf LilleLam » 17. mar 2016, 10:50\nJa, jeg er lidt nysgerrig. Hvor meget tid bruger I og jeres børn på sofaen med fjernsyn/iPad/andet?\nHerhjemme er vi nemlig ret uenige. Min kæreste mener bestemt ikke, at sofatid er skidt og synes det er helt ok fx at bruge en hel søndag på sofaen, hvorimod jeg gerne vil holde det på 1/2 times tid i hverdagene og et par timer i weekenderne.\nIndlægaf lulu-p » 17. mar 2016, 11:02\nDet har vi ikke restriktioner på. På hverdage er det sjældent, at der er tid til en længere ipad / PC pause. Men børnene er ofte trætte når de kommer hjem, og hvis de trænger til at slappe af med ipad eller fjernsyn, så må de hjertens gerne. Jeg vil selv blive træt hvis jeg kom sent hjem om eftermiddagen og blev mødt med et krav om aktivitet. Jeg har behov for at sidde stille og glo ud af vinduet eller læse nyheder...inden hverdagen kalder igen med madlavning osv.\nI weekenderne har vi heller ikke regler for brug af ipad osv. Men de bruger helt sikkert mere tid end på hverdage. Og i vinterhalvåret væsentlig mere tid end i sommerhalvåret.\nIndlægaf Jammerdalen » 17. mar 2016, 12:07\nVi har ingen restriktioner, men jeg synes min datter på 9 bruger lige lovlig meget tid på det. Hun kommer hjem kl. 14 og kan godt bruge nogle timer i hverdagene plus tiden om aftenen, hvis hun får lov. Til gengæld er hun yderst kreativ, så det er sjældent, at hun kun kigger fjernsyn eller spiller spil. Hun sidder gerne og kreerer ét eller andet samtidig med at hun underholder sig selv med en serie. Det formilder det lidt synes jeg Og så er hun som så mange andre børn virkelig træt, når hun kommer hjem og har brug for bare at koble fra.\nIndlægaf Tanten » 17. mar 2016, 12:15\nNu er mine unger blevet voksne, men jeg var i sin tid også evigt frustreret over deres brug af spil, sociale medier og andet stillesiddende.\nI dag tænker jeg, at børn har et meget pakket og voksenstyret liv. De har meget lange skoledage, hvor de er tvunget sammen med en stor gruppe andre børn, de ikke selv har valgt. De går ofte til fritidsaktiviteter, der også er skemalagt. Sammenlagt er de "på" socialt langt flere timer om ugen, end vi voksne er.\nMed mindre barnet afviser leg med andre børn og klart foretrækker de ikke-sociale aktiviteter i sofaen, så ville jeg egentlig bare give dem ro og fred til det.\nIndlægaf Panton » 17. mar 2016, 12:15\nJeg har restriktioner og så har jeg alligevel ikke. Min bruger mest ipad til youtube og ellers spiller han meget computer og ps4. Det er mest computer og spillet cs-go. De spiller altid en del drenge sammen, nogen gange via skype og andre gange sidder der en håndfuld drenge hos os med hver deres bærbar og spiller.\nSå længe han er social, aktiv (træner 3 gange i ugen) og jeg kan få ham ud i weekenderne til voksen besøg (hvor han er med mig) så må han gerne spille. Lektier kommer først, klart men det er der ikke meget af og læsning gør han ved sengetid.\nMed alt det i mente, så er jeg ikke så striks med antal timer, det er en hobby og han elsker det\nIndlægaf Panton » 17. mar 2016, 12:17\nTanten skrev: Nu er mine unger blevet voksne, men jeg var i sin tid også evigt frustreret over deres brug af spil, sociale medier og andet stillesiddende.\nDe har nemlig også brug for tid som de selv råder over og styrer. De er rigtig nok ret skemalagt resten af dagen i forvejen\nIndlægaf Bøtte » 17. mar 2016, 13:01\nHerhjemme svinger det meget. Vi har ingen restriktioner.\nVores er 3 år og stadig relativ ny i børnehaven så hun er total mast, når hun kommer hjem. Mange hverdage er jeg alene med hende og så bliver der altså set tv eller spillet tablet, mens jeg laver mad osv. Til gengæld leger hun ofte mens hun ser tv. Vores sofabord er altid fyldt med legetøj ved sengetid. Og hvis far går ude og makker med et eller andet vælge hun ofte det, fremfor tv.\nHun har en rimelig god forståelse for at når det afsnit hun ser er slut, så skal vi spise, bade, i seng osv. og det sker uden skrig og skrål.\nVi kigger på det fra dag til dag\nIndlægaf FruKuk » 17. mar 2016, 15:46\nDer er minus TV og IPad inden børnehave til ungerne på 3 og 5 år. Der er ubegrænset sofa/IPad/TV mellem børnehave og aftensmad. Weekender uden planer holdes tit i sofaen med TV/IPad.\nIndlægaf Bøtte » 17. mar 2016, 16:11\nFruKuk skrev: Der er minus TV og IPad inden børnehave til ungerne på 3 og 5 år. Der er ubegrænset sofa/IPad/TV mellem børnehave og aftensmad. Weekender uden planer holdes tit i sofaen med TV/IPad.\nHvordan klarer I så morgenerne?\nHer står vi op mindst to timer før afgang og jeg kan altså ikke underholde så meget.\nIndlægaf FruKuk » 17. mar 2016, 16:40\nStår op, så vi kun lige præcis kan nå det\nOg enten så leger de, eller også ryger de i overtøjet og sendt i haven.\nIndlægaf Lilleluftballon » 17. mar 2016, 16:44\nIngen deciderede restriktioner, men de fleste hverdage ser han ikke tv/iPad. Nogle gange har han brug for 20 min efter dagpleje, men lidt frisk luft plejer også at kunne gøre det. Han er to år. Weekender er det faktisk sjældent han ser tv, der er han ikke helt så udmattet. Når han er syg er tv'et helt uundværligt.\nIndlægaf Elvispop » 17. mar 2016, 17:08\nIngen planlagte restriktioner.\nIndlægaf Bøtte » 17. mar 2016, 17:12\nDet er ikke fordi jeg synes det skal op så tidligt. Men barnet vågner jo. Det var dog værre dengang hun vågnede kl 5 Det var næsten 4 timer vi skulle have til at gå.\nIndlægaf FruKuk » 17. mar 2016, 17:57\nSå ville fjernsynet også køre her. Vi har bare så lidt tid, at TV kun giver anledning til "jeg vil se Sherif Callie fæææærdiiiiig..." Og jeg venter ikke på en talende kat på en hest med glimmermanke\nIndlægaf Bøtte » 17. mar 2016, 18:02\nHerhjemme er Gurli Gris favoritten, Skide praktisk da det varer under 5 min


Dreaming - Del 1~ - Movellas\nEn idé jeg fik fra en drøm. En pige falder gennem en port og ender sammen med en anden gruppe mennesker, et helt andet sted. Og det begynder at blive farligt (og forvirrende)\n1. Del 1~\nJeg havde altid en evne til at lande i problemer, men det her var altså for meget. Jeg havde haft en afslappet dag, og var på vej hjem, da en gylden port materialiserede sig foran mig. Selvfølgelig er jeg den person, som villigt går gennem den mystiske port i stedet for at gå/løbe væk som normale mennesker ville. Og så står jeg på en sky. En freaking sky. I rummet. Jeg havde aldrig regnet med, at der ville være skyer langt ude i rummet. Eller at jeg ville kunne overleve derude for den sags skyld. Men universet så ud til at have lyst til at bevise over for mig, at alt hvad jeg troede på var forkert.\nOg for at gøre det hele bedre var der tre andre gyldne porte på denne sky, og folk kom faldende ud fra dem. En pige, lille og blond, faldt ud fra porten til venstre for mig. Hun mindede mig lidt om en fe. Det der irriterede mig mest var nu, at jeg så ud til at være den eneste, som frivilligt gik gennem porten. Fanden tage min nysgerrighed!\nEn sorthåret dreng tumlede ud af porten overfor den jeg ankom fra, og en rødhåret pige faldt ud af den næste og formåede på en eller anden måde at lande på sin bagdel. Av.\nDen sorthårede dreng kiggede bare køligt rundt på os. Vi så alle meget forvirrede ud, men han virkede til at have vidst, at dette ville ske (bortset fra det med porten, hehe). Da vi alle var faldet lidt til ro fandt han nogle pakker frem, og begyndte at læse navne op.\n"Fae Acedia," sagde han og kastede en af pakkerne hen til den blonde pige - som åbenbart hed Fae "gør godt brug af den."\n"Cassalie Efleis," fortsatte han, og kastede den næste pakke hen til den rødhårede pige. "Kald mig Cass" sagde pigen, Cass, irriteret. Det lod til, at hun ikke var særligt lykkelig over sit givne navn.\n"Fell Lune," da han sagde mit navn prøvede jeg på at gribe pakken han kastede, men mit uheld forlod mig åbenbart ikke da jeg forlod min planet. Pakken tumlede til jorden (skyen?) og jeg besluttede mig for bare at stirre fortabt på den i stedet for at samle den op.\n"Jeg hedder Claude Welshy. Jeg var kun kort blevet advaret om, at jeg ville blive sendt på en rejse, så min veninde, en clairvoyante, besluttede sig for at se, hvad jeg ville få brug for. I var åbenbart en del af denne rejse" sagde drengen. Huh, han virkede lidt arrogant i starten men det kommer nok af at han vidste noget vi ikke vidste.\nJeg hørte et gisp til min venstre side, og jeg drejede mig lidt og løftede mit hoved, så jeg kunne se hvorfor Fae reagerede sådan. Hun holdt en kjole op. En freaking kjole? Vi stod på en freaking sky i freaking rummet, og han bragte en kjole med? Jeg begyndte at blive meget irriteret, og besluttede mig for at gå tilbage gennem porten - hvilket var ret umuligt da portene åbenbart forsvandt kort efter vi ankom.\nfell, magi, drøm\nFølg Pilens VejJuncher\nDen 16-årige Mia er født special. Hun finder en dag,...