Filmanmeldelse: The Gunman - Filmpuls\nSkrevet den 19 marts, 2015 | af admin\nFilmanmeldelse: The Gunman\nSean Penn i bar overkrop i en afrikansk landsby, hvor varmen får luften til at dirre. Sean Penn i bar overkrop i en hed elskovsscene. Sean Penn i bar overkrop sin lejlighed, en cigaret nonchalant i mundvigen, mens han læser i personlige notesbøger, der kan afsløre vigtige forretningshemmeligheder. Sean Penn i bar overkrop på et surfbræt ved en afrikansk kyststrækning. Sean Penn i bar overkrop i en intens kampscene, hvor sved og blod driver ned ad de spændte muskler.\nJa, we get it Pierre Morrell, men jeg falder ikke for dit trick. Der skal mere til, for at få mig til at dåne. Præmissen for ‘The Gunman’ – Pierre Morrells nyeste film baseret på bogen “La Position du Tireur Couche” af Jean-Patrick Manchette – er ellers i udgangspunktet virkelig interessant.\n‘The Gunman’ tager nemlig – ligesom ‘Blood Diamond’ – udgangspunkt i de konstante konflikter i DR Congo i det centrale Afrika. Et land, som har en blodig og krigspræget fortid, der har sat det og dets befolkning tilbage på alle områder og har skabt et spændingsfelt mellem voldelige rivaliserende militser og lyssky internationale firmaer, som uden skrupler forsøger at udnytte situationen til egen økonomiske vinding ved bl.a. at hyre private militser til at beskytte deres interesser ift. de fortsatte forekomster af forskellige værdifulde mineraler og ædelmetaller i den afrikanske undergrund. Betegnelsen ‘Demokratiske’ Republik Congo udvander derfor begrebet og brugen af begrebet demokrati, der på ingen måde er sammenligneligt med vores typiske vestlige opfattelse af demokrati. Selvom det er en tilbagevendende tematik, er den stadig – hvis ikke mere end nogensinde – i allerhøjste grad relevant at fortælle, i en tid hvor kloden styres af en lille gruppe velhavende, korrumperede personer, godt gemt bag kapitalfonde og komplicerede firmastrukturer.\nMen istedet for at dykke ned i konflikten, kradser Pierre Morell kun i overfladen, og lader hurtigt Sean Penn’s overkrop og deltagelse i et kærlighedstrekantsdrama overtage rampelyset.\nSeks år tidligere var Tim Terrier (Sean Penn) snigskytten, der trykkede på aftrækkeren under et planlagt attentat, der myrdede ministren for minedrift i Congo. En begivenhed, der efterfølgende kaster Congo ud i nye voldsomme og meget blodige uroligheder. Hvorfor? For at rydde vejen for de multinationale selskaber, som har hyret en privat militær instans – hvorunder Tim er tilknyttet – til at opretholde deres monopolinteresser i udvindingen af ædelmetaller i Congo. Attentatet bevirker, at Tim må forlade Congo samme nat – også sin smukke kæreste, der arbejder for en humanitær NGO, uden forklaring eller farvel.\nMen seks år senere er Tim tilbage i Congo – denne gang i en langt mere fredelig sammenhæng, hvor han – tilknyttet en NGO – arbejder med at etablere vandboringer for den fattige lokalbefolkning.\nMen fortiden indhenter ham. Et udpluk fra en militær afrikansk militsgruppe sendes efter ham med machetter og tomme blodprøveglas, så de kan bevise hans død for en højerestående instans efterfølgende. Deres forsøg på at likvidere Tim lykkes dog ikke. Tim handler hurtigt og brækker halsen på først den ene, skærer halspulsåren over på den anden, skyder den trejde. Men hvem er de ansat for?\nFor at få svar, kastes Tim ud i en intens jagt på gerningsmanden, fra Congo til London til Barcelona. På sin rejse, jagtes Tim dog også selv af lejesoldater og Interpool i ægte Bourne-stil. På vejen rodes der op i krigstraumer og gamle bekendskaber og sin uforløste afsked med sit livs kærlighed, Annie (Jasmine Trinca), der nu er sammen med hans tidligere chef Felix (Javier Bardem) – et møde, der på ingen måde foregår problemfrit. Trekantsdramaet mellem Tim, Felix og Annie bliver desværre meget dominerende i filmen og reducerer et komplekst og konfliktuelt tema til en banal kærlighedsfortælling med Taken-look-alike-kampscener og den typiske, udslidte Hollywood happy ending.\nSean Penn udfylder rollen som den hårdkogte ex-soldat meget overbevisende med sin svulmende overkrop og six pack selvom han efterhånden er oppe i alderen.\nOgså Javier Bardem tilfører sin rolle et velspillet og let kryptisk præg, hvilket er typisk for Bardem (tænk blot på f.eks. Biutiful) og netop gør ham til en klasseskuespiller, uanset instruktør og emne. Det samme kan siges om Stanley (Ray Winstone), der spiller rollen glimrende som afdanket soldat og ven til Tim, som hjælper ham i hans kamp for overlevelse.\nJasmine Trinca svælger derimod i det melankolsk-romantiske, der som en virus synes at inficere stadig større dele af filmen og til sidst virker kvælende på plottet.\nDog kommer rollerne til at virke karrikerede og stereotype sammen; Sean Penn som ‘the tough guy’, Bardem som den bløde, mentalt ustabile person og Jasmine Trinca som den intetanende skønhed. Jeg mangler en uddybning og nuancering af karaktererne for at de netop ikke blot bliver overfladefigurer, men reelle mennesker.\nPierre Morell forstår at skabe action. Vi har set det tidligere i Taken, og det samme gentages i b.la. i kampsenerne i ‘The Gunman’, der er intense og usødede. Det føles næsten som om, du befinder dig lige bag Sean Penn, når han presser manchetten mod en halspulsåre indtil huden brydes, og blodet fosser ud ad det åbne sår (dog uden at der går Kill Bill i kampscenerne). Tempoet er intenst, man snapper efter vejret når Sean Penn jagtes og selv jager.\nValget at location er gennetænkt og veltilrettelagt. Detaljerigdommen er eminent og vinklingen glimrende – f.eks. når Tim samler en sniperriffel i et mørkt hotelværelse, alene, ventende på øjeblikket, hvor han ændrer verdenshistorien ved at trykke på aftrækkeren. Vi kommer helt tæt på riflen mens han samler den, så tæt på at vi næsten kan smage riflens kølige metal. Og vi følger projektilet, da det affyres og trænger gennem en mørklagt bilrude, før det rammer målet på bagsædet. Alt sammen i slowmotion, så detaljerne bliver synbare og dødsøjeblikket fastfryses på vores indre nethinde – meget sammenligneligt med en tilsvarende dødscene i Killing Them Softly med Brad Pitt – som jeg, med frygt for at lyde morbid, næsten vil betegne som smuk (…)\nHvis musikken huskes for meget i en film kan det være problematisk, og hvis den mangler i centrale scener kan det ligeledes være problematisk. I ‘The Gunman’ er der netop tale om et perfekt afstemt lydbillede, som understøtter filmens scener, uden at dominere – musik og handling indgår i et fælles parløb.\nOverordnet har ‘The Gunman’ en god præmis – udgangspunktet for et glimrende plot. Filmen startede da også intenst og spændende, men udvikler sig desværre efterhånden til et uinteressant trekantsdrama mellem Tim, Felix og Annie, og afsluttes i en typisk foreningsscene i bedste (eller nærmere værste) Hollywood-style.\nFilmen splittes derfor mellem to forskelige målgrupper; en der prøver at tilgodese kærlighedsdramapublikummet, og en der prøver at fange fuldblodsactiontilhængerne. Og det er netop her, at filmen fejler. Havde Morell dog bare valgt at fokusere på den ene (læs actiondelen) af disse to målgrupper eller genrer, så ville han uden tvivl have lavet en glimrende film. Men så længe han kun kradser i overfladen af Congo-konflikten, forsøgt forenet med det fortærskede Hollywood-ending-element, kan filmen kun trække sig op på fire stjerner – som credit til en visuelt og billedemæssig glimrende produktion.\nFilmanmeldelse: The Gunman admin\nKort fortalt: 'The Gunman' er glimrende visuelt og leverer et godt understøttende musik- og lydbillede. Når det kommer til historien, har 'The Gunman' som udgangspunkt et godt plot, men kvæler sig selv i sit forsøg på at forene kærlighed og action samt i sin stereotypificering af karaktererne - omend både Penn og Bardem udfylder rollerne så godt som deres karakterer tillader dem.\nTags: jarvier bardem, Jean penn, Pierre Morell, The Gunman\nSean Penn er ‘The Gunman’ →


jernbaner:glumso_-_afsporing_af_godstog - John Wiki\nDu er her: start » jernbaner » glumso_-_afsporing_af_godstog\nGodstog afsporet i afsporet i Glumsø 19. april 1989.\nTog 845764 kørte under indkørsel på Glumsø station ind på B-sporet (sidesporet) gennem det nøgleaflåsede sporskifte S1/S2.\nLokomotivet - MZ 1461 - og forreste vogn afsporedes først efter at være kørt over den lave sporstopper for enden af sporet. Forinden havde lokomotivet påkørt en trolje og en vogn med pålæsset skurvogn. I toget afsporedes yderligere 6 vogne. En containerbærevogn med to containere med vin blev totalskadet og vinen lækkede!\nDet kunne ved undersøgelserne konstateres, at det nøgleaflåsede sporskifte S1 stod til kørsel ad afvigende gren (til højre) på trods af at der var indstillet gennemkørselstogvej i spor 2 (hvor sporskiftet lå) - dvs. fra Næstved mod Ringsted. Mellemnøglen i sporskiftets låsehus var blevet drejet (låsning af sporskifte S1) og udtaget selv om sporskiftet stod i stilling til kørsel mod sidesporet.\nDette kunne lade sig gøre fordi låsebøjlen var skæv, så låsepalen kunne skydes ud uden at nå låsebøjlen, der på dette sted ikke havde udskæring til aflåsning.\nMellemnøglen var herefter sat i sporskifte S2 og hovednøglen herfra udtaget og isat og fastholdt i den elektromagnetiske nøglelås. Overfor sikringsanlægget var sporskiftet derfor indikeret som aflåst i rette stilling, der altså bla. tillod signalgivning gennem spor 2.\nUndersøgelserne pegede på, at sporskiftets låseanordning var blevet beskadiget af en gravemaskine der arbejde ved sporet - før 1. marts 1989. Desuden konkluderedes, at sporskifte S1 var blevet låst og efterladt i en stilling der tillod kørsel til sidesporet.\nUheldet skyldtes således dels fejl ved betjeningen af sporskiftet og dettes aflåsning, en fejl der kun kunne opstå som følge af beskadigelse af låseanordningen på sporskifte S1.\nNøgleaflåste sporskifter (elektromagnetisk nøglelås) gik - ikke mindst som følge af dette uheld - ud af brug ved DSB i spor med hastighed over 75 km/t.\nUheldet medførte ingen personskader.\nSti: • glumso_-_afsporing_af_godstog\njernbaner/glumso_-_afsporing_af_godstog.txt · Sidst ændret: 2010/01/12 22:35 (ekstern redigering)


Afslutningen på dette års Sustainable Build på Accelerator Forums dag 2 - Sustainable Build\nDag 2 på Accelerator Forum markerede afslutningen på dette års forløb i Sustainable Build. Deltagere og innovatører fik endnu engang mulighed for at dyrke fagligheden og udvikle de ideer, innovatørerne bragte med sig.\nDe sidste fem innovatører fra dette års Innovationsudfordring gik på scenen og fortalte om deres innovationer, og igen blev der udviklet på ideerne og indgået partnerskaber. De fem innovatører bød både på løsninger som ventilationsvinduer, genanvendelse af gamle mursten, særlig metode til at sortere affald til genbrug samt isoleringsmåtter af genbrugstekstiler.\nDagen rundede dette års Sustainable Build af, der har budt på dialog branchen imellem, udvikling af innovative løsninger til temaet bæredygtige byggematerialer og fokus på vækstskabelse i branchen.\nDialog, partnerskaber og innovation på Accelerator Forums første dag Sådan skaber vi sunde bygninger i verdensklasse!


Kommentar til Design4Science - Medicinsk Museion\nEr Design4Science simpel nok? Nu som Go-Card\nAf Bente Vinge Pedersen Den 27 jan 2009 Under Uden emne · Add Comment\nDiskussionen om Design4Science fortsætter…\nHer følger en kommentar fra Morten Hilgaard Bülow:\n“Det er en virkelig interessant og flot udstilling, I har fået sat op.\nDesign-vinklen er spændende både i forhold til forståelsen af naturvidenskab og i forhold til den debat om repræsentationer af biomedicin i museale sammenhænge, som Museion har del i. På den måde virker det som en meget passende udstilling for Museion.\nEn kritik kunne dog være – at udstillingen mangler kritik. Forstået på den måde, at den ikke tager de indeholdte videnskabsteoretiske (og museologiske) problemstillinger op til eksplicit debat. Tværtimod var der en del ‘klassiske’ citater rundt om på de flotte plancher i udstillingen, som havde stort set samme indhold som Blake-citatet, der møder én i starten af udstillingen: “What is now proven was once imagined”. Sat på spidsen kan citatet ses som indeholdende essensen af et traditionelt positivistisk videnskabssyn: hypoteser bekræftes og Sandhed findes, den videnskabelige udvikling går linært mod større erkendelse. Udstillingen indeholder dog også (implicit) en kritik af dette videnskabssyn, som det kunne have været interessant at få mere frem. For det tydeliggøres jo også, at der i modellerne og billederne netop er tale om repræsentationer af genstande, og at designet har en afgørende betydning for både forståelsen/tolkningen af genstanden og for den modtagelse, det får i det videnskabelige miljø. Som en enkelt lille tekstbid i udstillingen fremstillede det, var der i den enkelte model en bevægelse fra arbejdsredskab til en i det videnskabelige miljø anerkendt model til en potentiel ikonstatus, hvis designet var godt nok.\nDet er med andre ord ikke Sandhed med stort S, designerne og videnskabsfolkene producerer, når de konstruerer et billede/en skulptur el. lign. Det er netop konstruktioner – lavet i et bestemt videnskabeligt miljø på et bestemt historisk tidspunkt osv. Men dette element syntes lidt for fraværende i udstillingen efter min mening.\nHvor er konteksten? Hvor er spørgsmålene om videnskabernes udsigelseskraft og sandhedsværdi? Hvor er pointerne fra fx Dumits “Picturing Personhood” om hjerneskanninger? Og hvor er de metaovervejelser omkring repræsentationer af biomedicin, som jeg ved Museion flyder over med?\nSøren Brunak havde nogle virkelig gode pointer i sit oplæg til udstillingens åbningsseance, hvor han bl.a. sagde, at videnskabsfolk tidligere var gået efter at lave så simple modeller som muligt, men at det nu er de komplekse, der er de interessante. Netop kompleksiteten på alle niveauer kunne have været interessant at få frem – når nu alle de flotte genstande og plancher havde det i sig.”


Fashion and what: 1 december\nIdag har faktisk været en god dag. Den er blevet spenderet sammen med min mor,\nog en helvedes masse nisser. Vi har pyntet op for fuld skrue, selvfølgelig med jule musik i baggrunden. Efterfulgt af dejlig mad, og så selvfølgelig julekalender, hæh. Føler mig som et barn igen.\nImorgen står den på julefrokost med noget familie, hvilket nu heller ikke er helt værst.\nDet bliver dejligt at se dem alle sammen igen - plus at det er den første advent, hvilket vil sige,\nat jeg får en gaaave! Wuhu!!\nHvis jeg skal være helt ærlig, kan jeg næsten bedre lide, at tilbringe mine weekender sammen\nmed familien.. I sidste ende er de sgu de eneste, der altid vil være der for en - og jeg holder så\nuendeligt meget af min familie. Men når det SÅ er sagt, ligger veninderne, kæresten, byen og\nfester på en klar anden plads.. Hæh. Har ikke så fucking meget mere at sige, end at den her\nweekend, tegner til at være en af de gode. Håber også at i nyder jeres!\nMøs møs møssss\nIndsendt af Nanna Riedel kl. 00.37


Apartamento Lola i Torrox til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nCtra. de Torrox, Torrox Costa, Torrox, Spanien, 29793\nMere om Apartamento Lola\nCortijo Lola er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i El Morche; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Cortijo Lola gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af parkering. Nyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder altan/terrasse, ventilator, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til El Morche, så er Cortijo Lola det perfekte sted til en spændende rejse.\nCheck-in Fra: 04:00 PM Check-in Til: 08:00 PM Check-out Til: 11:00 AM Ejendommen\nGæsterne bedes fremvise gyldigt billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst, at hvorvidt særlige forespørgsler kan imødekommes, afhænger af tilgængelighed på ankomsttidspunktet, samt at der kan pålægges et gebyr. Du bedes give Apartamento Lola besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 200 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


The Strand, St-Tropez - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i St-Tropez Restauranter i nærheden af The Strand\nJapansk restauranter i St-Tropez\nAlle aktiviteter i St-Tropez Aktiviteter i nærheden af The Strand\nSt-Tropez VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om St-TropezHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nEuropa Frankrig Provence Franske Riviera - Cote d'Azur St-Tropez Restauranter i St-Tropez The Strand\nNr. 32 af 238 Restauranter i St-Tropez $$$$\nFransk, Vegetarvenlig rue du petit Bal | 10 rue du petit Bal, 83990, St-Tropez, Frankrig+33 4 94 97 43 22Website\nUdmærkelsescertifikat Hvad er udmærkelsescertifikatet? TripAdvisor giver et udmærkelsescertifikat til indkvarteringssteder, seværdigheder og restauranter, som konsekvent får gode anmeldelser fra de rejsende. Sluk for automatisk afspilning Fuld skærm Alle billeder (70) OversigtAnmeldelserPlaceringSpørgsmål og svarOplysningerMere Vis også Hoteller\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 199 anmeldelserFremragende56 %Rigtig god28 %Gennemsnitlig9 %Dårlig3 %Frygtelig4 %Lukket nusø - lø7:30 pm - 2:00 amAlle åbningstider KØKKENER Fransk, Vegetarvenlig PRIS $$$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING rue du petit Bal | 10 rue du petit Bal, 83990, St-Tropez, FrankrigAlle oplysninger Forbedr denne registreringHar denne restaurant parkering?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til en aften i byen?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (199)Medlemsvurdering Fremragende16Rigtig god9Gennemsnitlig2Dårlig1Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (29)Fransk (112)Engelsk (51)Flere sprog Sprog Dansk (29)Fransk (112)Engelsk (51)Italiensk (16)Tysk (9)Hollandsk (4)Portugisisk (4)Russisk (3)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 29 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejshorexcursions394155Anmeldt 16 maj 2017 fra mobile enheder Fantastisk restaurant St. TropezMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.Svar fra ledelsen:Svarede 2 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejORM66London, Storbritannien246Anmeldt 24 september 2016 fra mobile enheder DejligMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejelodieprivateParis, Frankrig1Anmeldt 2 september 2016 Fantastisk atmosfære og lækker madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMerrin KLondon, Storbritannien7443Anmeldt 21 august 2016 Romantiske omgivelser og god madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejwaelamer1975Beirut, Libanon65Anmeldt 30 juli 2016 fra mobile enheder Fantastisk resturantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjune g4Anmeldt 25 juli 2016 fra mobile enheder Sommer middag rigtig dejlig og smuk og opsætning med en smuk naturHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNitro207Portland, Maine1711Anmeldt 17 juli 2016 fra mobile enheder Fremragende aften i byenHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejIngvar MHilversum, Holland205Anmeldt 1 juli 2016 Romantisk middag i den smukke haveMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCarolinne R4Anmeldt 29 juni 2016 fra mobile enheder Romantisk restaurant i hjertet af St. TropezMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMatthieu L2Anmeldt 16 juni 2016 fra mobile enheder Fantastisk!!!!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenClandestino Saint Tropez188 anmeldelser 0,11 km væk Restaurant Le G' envie771 anmeldelser 0,06 km væk L'Olive545 anmeldelser 0,04 km væk Au Caprice des Deux264 anmeldelser 0,07 km væk Seværdigheder i nærhedenCitadelle de Saint-Tropez - Musee d'histoire maritime603 anmeldelser 0,21 km væk St. Tropez Harbor919 anmeldelser 0,2 km væk Musée de la Gendarmerie et du Cinéma234 anmeldelser 0,56 km væk Place des Lices Market151 anmeldelser 0,24 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på The Strand.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nParkering til rådighed, Bookinger, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering på gaden, Parkeringsservice, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Vin og øl, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Kun kontanter\nFamilier med børn, Børn, Romantisk, Forretningsmøder, Særlige lejligheder, Store grupper\nrue du petit Bal | 10 rue du petit Bal, 83990, St-Tropez, Frankrig Placering:


Ethanol er mest kendt som typiske drikke alkohol . Det er fundet i øl , vin og spiritus som en naturlig biprodukt af gæringen . Det fungerer som en gift i kroppen, hvilket er , hvordan den er i stand til at påvirke folk , når de drikker alkohol . Det har også en række unikke kemiske og fysiske egenskaber , som har gjort det emnet for undersøgelser i mange kemikere\nEthanol har eksisteret siden yngre stenalder gange , lige siden folk begyndte at lave øl og vin . Dette er så gammel , i virkeligheden , at oprettelsen af ethanol via gæring er den anden ældste kendte kemiske reaktion har været kontrolleret af mennesker .\nRen ethanol blev ikke fremstillet før 1796 , og ikke længe efter at det blev en af de første kemikalier til at have sin kemiske sammensætning kortlagt og offentliggjort . Da det begyndte at blive syntetisk , blev det brugt som brændsel til lanterner hele borgerkrigen , og senere blev brugt som brændstof i Model T Ford biler . Dag, er det ikke særlig udbredt som brændstof kilde , men det er til stede i mange andre forbrugsvarer .\nDen primære anvendelse af ethanol i disse dage er som en kilde til brændstof . Den førende producent og kommercielle brugere af ren ethanol som brændstof kilde er Brasilien , der har anerkendt den rene brændingseffektiviteten af brændstof .\nDet er ikke godkendt til brug som brændstof i USA , selvom det anvendes i brændselsceller med henblik på at skabe magt baseret på reaktioner med vand og andre kemikalier . Ethanol bruges også i alkohol , hvilket giver væsker deres psykoaktive egenskaber . Ethanol bruges også som en antiseptisk i hånd sanitizers og som en modgift til forgiftninger fra andre alkoholer , som f. eks methanol .\nDer er to hovedtyper af alkohol, der jævnligt ses og handles og skabt syntetisk . Den første er absolut ethanol , som er ren ethanol , der har mindre end en procent spor af vand i det på grund af destillation med giftige benzen . Det er hovedsageligt bruges i laboratoriet indstillinger .\nDen anden type af ethanol er denatureret ethanol , der er blevet kombineret med et stof, der gør dem uegnede til konsum . Ved at gøre dette , er folk i stand til at undgå de tunge skatter lagt på alkohol, som er beregnet til forbrug .\nPå grund af ethanol 's evne til at påvirke en persons sind , er det betragtes som et lægemiddel . Det har en direkte indvirkning på det centrale nervesystem og en persons blod flyde . Små mængder i en persons krop vil medføre en følelse af eufori , men som det beløb stiger , er der centralnervesystemet depression , nedsat motorik og tænkning , og et fald i blodtilførslen til hjernen .\nSom en brændselskilde , er ethylalkohol vide for at skabe mere forurening end benzin på grund af den øgede ozon , der er oprettet på jorden . Selv om det anses for at brænde renere i almindelighed , er der et forureningsproblem , der bør behandles .\nhvis det indtages af mennesker i drikkevarer , ethanol har evnen til at forårsage store skader og vil altid nedsætte en persons evne til at køre , uanset hvor meget der er indtaget . Store mængder af ethanol kan forårsage bevidstløshed og død .\nLæs mere: forskellen mellem hvepse og bier


Outwell Collaps Bowl Set - Foldbar skål - Blå - tjek prisen her\nHjem / Butik / Tallerkner & Skåle / Outwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå\nOutwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå\nVarenummer (SKU): 5709388079664 Kategori: Tallerkner & Skåle Tag: Outwell\nDisse Outwell Collaps skålesæt, er super praktisk da skålene kan fodles helt sammen, så de fylder minimalt. Skålene e… … læs mere her\nNavn: Outwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå\nMange leder efter den billigste Outwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nOutwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå fra Outwell\nOutwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå kan være med til at give din cykling et løft. Tallerkner & Skåle kategorien har nogle af de fedeste ting, når du cykler. Cykelpartner bliver ofte betraget som den førende forhandler af cykeldele i hele Norden. Produktet er med 365 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, kan du gøre som andre før dig og købe vare her på siden, både produktet og kvaliteten er blandt det bedste. Tænk også på at du får prisgaranti på Outwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå fra vores eftertragtede mærke Outwell, som du har set i cykelsportens verden. Når kilometerne rask væk forsvinder under hjulene, har din motor, som jo er kroppen, brug for at indtage væske. Væsken du indtager under cyklingen kan være energidrik der fået tilsat smag af hyldeblomst.\nKøb Outwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå for kun kr. 229.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nOutwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå kun kr. 229.00\nOutwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i kategorien Tallerkner & Skåle. Når du bestiller her får du hele 30 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Outwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå i webshoppen Cykelpartner, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nFordele når du køber Outwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå online\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er betingelserne lidt gunstigere, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter dit online køb, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og prissammenlignen er let at foretage, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan endda gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n17 reviews for Outwell Collaps Bowl Set - Foldbar skål - Blå\nVær den første til at anmelde “Outwell Collaps Bowl Set – Foldbar skål – Blå” Annuller svar


Gode råd hvis du skal opbevare dine ting på et lagerhotel\nShurgaard City, Easy-storage, Pelican Self Storage og Nettolager er alle lagerhoteller eller opbevaringshoteller. Her kan du få opbevaret dine ting, hvis du ikke har plads derhjemme. Få gode råd, før du vælger et opbevaringshotel.\nI københavnsområdet er der kommet mange lagerhoteller.\nHvad er et opbevaringshotel?\nEt opbevaringshotel er typisk en bygning med en masse lagerrum i forskellige størrelser, du kan leje. Rummene er aflåste, og operatøren garanterer med en forsikring, at dine ting ikke kommer til skade og kan stå tørt og sikkert. De forskellige firmaer sælger ekstra services ud over opbevaring, fx flyttekasser og transport.\nHvornår gjorde opbevaringshotellerne deres indtog i Danmark?\nFor 10-15 år siden var det stort set kun den amerikansk lagerhotel-kæde Shurgaard, der tilbød et klart opbevaringskoncept til private boligejere. Siden er kæder som City Self-storage, Pelican Self Storage og Nettolager kommet på banen og tilbyder også, at du kan få opbevaret dine overskydende ting mod betaling. Det er især omkring København, at kædernes opbevaringshoteller er skudt op, og der er stor forskel på, hvad de forskellige kæder tilbyder, og hvad det koster.\nHvornår er det en god ide at benytte sig af opbevaringshoteller?\nDer er mange forskellige forklaringer på, hvorfor danskerne benytter sig af opbevaringshoteller. Den stigende efterspørgsel kan skyldes at nye beboelsesbyggerier med lejligheder i mindre grad end tidligere er udstyret med opbevaringsrum på loftet og i kælderen, så der er færre opbevaringsmuligheder i nye lejligheder.\nSå står du og skal flytte ind i en ny lejlighed med mindre plads til opbevaring, så kan det være en løsning, at benytte dig af et opbevaringshotel.\nHvis du skal flytte, og i en periode står mellem to boliger, så er det også oplagt at du kan benytte dig af et opbevaringshotel.\nSkal du flytte midlertidigt til udlandet, kan et opbevaringshotel også være en løsning, hvis du ikke kan tage alle dine ting med til dine nye bolig i udlandet.\nHvad koster det at få opbevaret sine ting?\nDer er stor forskel på både pris og muligheder, hvis du skal have dine ting opbevaret på et opbevaringshotel. Hvilket tilbud der er bedst for dig afhænger af, hvilken by du vil have dine ting opbevaret i, hvor meget plads du har brug for, hvor tit du skal have adgang, og hvilken service du har brug for.\nDet kan godt betale sig at ringe rundt og høre, hvad de forskellige operatører tilbyder. Og lagerhotellerne er villige til at forhandle prisen, erfarer Bolius. Som tommelfingerregel koster det i august 2021 omkring 200 kr. pr m3 om måneden at få opbevaret dine ting, hvis du tager et af de mange tilbud, der er, men priserne varierer også i forhold til, hvor lageret er placeret rent geografisk.\nSå vurdér, hvilken service du har brug for, og hvor lang tid du skal have opbevaret dine ting, og regn ud, hvad det vil koste hos de forskellige opbevaringshoteller i dit område.\nEr dine ting forsikret, hvis du benytter et opbevaringshotel?\nDu skal selvfølgelig sørge for, at dine ting er låst forsvarligt inde i de lagerrum, du lejer. Normalt bør din egen indboforsikring være nok som forsikring, men tjek evt. med dit forsikringsselskab, og dit forsikringsselskab stiller krav til, at tingene har været låst forsvarligt inde.\nAllan Agerskov, driftansvarlig i Pelican Self Storage


Piils tourdeltagelse tvivlsom pga. hævede knæ - Feltet.dks cykelforum\nPiils tourdeltagelse tvivlsom pga. hævede knæ\nSom det fremgår af Politiken-artiklen vil Piils kommende præstation i Quatre Jours de Dunkerque være afgørende for, om man tør satse på ham som TdF-rytter på CSC. Synd for pilen med de evindelige skader, men forståeligt hvis CSC ikke tør løbe risikoen, med tanke på at hele holdet skal kunne køre for Basso i TdF så lang tid som muligt.\nCapDécouverte Du skal li tænke på at Arvesen, O'Grady og Piil nok alle vil bevise overfor Bjarne, at de skal på tour holdet, og vil derfor nok være i topform, så for mig at se, kan man da se på ham helt op til Dauphine Libre, og derefter tage en beslutning.\nCapDécouverte Indtil videre er Piils præstationer alt andet end lovende. Til gengæld er det dejligt at se, at både Vandborg og Klostergaard har overskud til at køre om bonussekunder!\nJannikLA Ja, det er virkelig frustrerende med Piil. I Georgia så det ellers ud til, at han var ved at finde en acceptabel form.\nAngiveligt skulle hans problemer med hævelser opstå hver gang han flyver, så den lange flyvetur til USA har nok ikke være alt for gavnlig.\nNøj, hvor kunne jeg godt unde Piil en skadesfri sæson.\nDT Måske egner hans, efterhånden ikke vår-unge, krop sig simpelthen ikke til professionel landevejscykling. Skadesproblemerne har jo ødelagt eller afkortet hans sæson i jeg ved ikke hvor mange år. Derudover er de mange styrt vel heller ikke udelukkende uheld. Jeg mener, hvor ofte styrtede Army..?\nCapDécouverte Jeg håber virklig at Piil er klar til dette års tour, da det nok må betragtes som værende hans sidste mulighed for at stille op til Touren... Ihvertfald for CSC... 33 år er normalt en alder for store resultater, men jeg tror bare ikke i Piils tilfælde hvor han også skal kæmpe sig tilbage efter en skade... Og samtidig kører han for verdens bedste cykelhold som ikke har plads til rytter, der ikke er i den absolute verdenselite...\nSimån Julich og Voigt er vist begge 34, så Piil har vel en chance igen næste år(0; Ellers håber jeg han bliver klar til Vueltaen, som han har udtalt at han gerne vil køre igen.\nCapDécouverte Kim A udaler følgende til Politiken:\n- Det ser ikke godt ud for Jakob. Han er langt fra Tour-formen, og det går ham naturligvis på, siger Team CSC's sportsdirektør Kim Andersen.\nJa det ser ikke godt ud.


Lykkelig Grünewald: - Jeg Er Meget Forelsket - ExtraAvisen.DK\nLykkelig Grünewald: – Jeg er meget forelsket\n– Der run på. Men på den gode måde. Jeg er kommet på plads i min nye lejlighed, og ‘Vild med dans’ er ved at starte op. Det er dejligt, og jeg er meget forelsket, siger Grünewald med henvisning til Benjamin Kaniewski, som hun har dannet par med i et par år.\n– Der er ikke umiddelbart et bryllup på vej endnu. Men vi har det sindssygt dejligt, siger hun og fortsætter:\n– Det betyder egentlig heller ikke så meget. Jeg er bare glad for, at vi har hinanden, siger hun.\n– Vi bor hver for sig. Jeg bor sammen med Luis (hendes søn fra tidligere ægteskab, red.), og så bor han med sine hans børn længere nede ad gaden. Det er så dejligt, siger hun og fortsætter:\n– Jeg har helt klart fundet manden i mit liv. Jeg er så forelsket og lykkelig.\nNu ser Grünewald især frem mod på fredag, hvor hun atter skal byde velkommen til en ny sæson af ‘Vild med dans’ sammen med sin værtskollega, Christiane Schaumburg-Müller.\n– Jeg glæder mig helt vildt, siger hun og fortsætter:\n– Jeg mangler lige at lære deltagerne ordentligt at kende. Jeg kender mange af dem, men det handler om at få en tættere relation, og jeg vil gerne have, at når der er nerver på på fredag, at de så føler sig safe hos mig, siger hun videre.\nEkstra Bladet er selvfølgelig med, når den nye sæson af ‘Vild med dans’ ruller over de danske tv-skærme fra 10. september klokken 20 på TV 2. I mellemtiden kan du her læse om stjernernes vilde backstage-krav under showet.\nDansk komiker er blevet gift: ‘Det er en lidt længere historie’


Farvel Mirwar er ude\nThread: Mirwar er ude\n15-08-2005, 21:09 #1\nMirwar er ude\nJeg ligger posten her, selv om jeg godt ved det ikke helt er det rigtige sted, men jeg vil gerne kunne læse hvad folk skriver, når jeg bliver meldt ud af Forum.\nJeg vælger at stoppe med at spille WoW. Det er der flere grunde til:\n1: Jeg har svært ved at finde lysten til at spille!\n2: SD fungerer ikke optimalt, da der er for mange medlemmer og det skaber for lidt sammenhold. Og jeg gider ikke bruge energi på at finde et nyt guild, så hellere stoppe helt!\n3: At der ikke er styr på tingene med at signe op - jeg har nu to gange gået glib af et raid, kun fordi systemmet ikke fungere og da raids er det eneste jeg spiller for, holder det bare ikke!\n4: Der sidder én mand (Newt) som imo køre hele showet, selv som en del af ledelsen har jeg ofte følt at det er svært at komme til for Newt!\n5: De folk jeg jeg har nydt mest at spille med (blandt andre: Liax og Minfetter) har alle forladt guilden, og siden har jeg bare ikke kunne finde den samme gejst!\nJeg ønsker jer alle sammen held og lykke... Og med den online tid jeg har haft den sidste måneds tid kommer i ikke til at savne mig, så I skal nok overleve - det gør SD jo altid =)\n15-08-2005, 21:12 #2\nRe: Mirwar er ude\nOriginally Posted by Mirwar\naah endelig, lige mine ord.\nEdit: Er bare enig i hans synspunkter, jeg bliver stadigvæk :P om noget så holder jeg også højst en pause hvis det er.\n15-08-2005, 21:14 #3\nhvad for noget af det er lige dine ord fisker?\n15-08-2005, 21:15 #4\nAlt, plus mere til.\n15-08-2005, 23:19 #5\nSes Mirwar, (og Fisker?) - Håber du må finde din tabte lykke i et andet spil\n15-08-2005, 23:21 #6\nJammen GL IRL\n15-08-2005, 23:29 #7\nVed ikke hvad der sker for Fisker her, om han tåger lidt rundt eller selv vil droppe SD nu?\nMen jeg hælder Mirwar ud nu..\nTak for denne gang, ha det godt!\n15-08-2005, 23:33 #8\nRimelig kryptisk besked fra Fisker der. :?\n15-08-2005, 23:37 #9\nHeld og lykke mirwar det var fedt spille med dig i den tid det varede.\nhvorfor valgte du ikke prøve guild wars først da mange er sprunget der over.\nIkke fordi jeg selv rigtig har tænkt mig gøre det men nu du quitter wow ville jeg seriøst have tjekket det ud og spillet med semper der.\n15-08-2005, 23:43 #10\nJeg har overvejet at kigge lidt på GW - men tager lige en pause først... Starter jeg med GW vil jeg klart søge ind i SD's del der...\nMen først en pause!\n15-08-2005, 23:55 #11\nville skrive en lang stil om dit og dat, men blev enig med mig selv om at sig held og lykke frem over istedenfor alt muligt mærkligt\nvar hygge så længe det varede.\n16-08-2005, 1:54 #12\nEn skam du smutter.\nHar haft nogle gode aftener med dig. Men synes du har været svær at få fat i\nMen håber du bliver glad for dig valg om at blive rigtig IRL'er... PFFFT... Det der ord "IRL" har sgu en grim smag i munden, men sådan er der jo nogen der vil have det...\nFisker ... You're not going anywhere !!!\n16-08-2005, 6:08 #13\nHavde håbet på du ville vokse med officers-titlen og arangere en masse ingame for SD.\nMeeen RL har selvfølgelig første prioritet. Held og lykke derude.\nMåske vi ses i et andet SD-spil en dag!\n16-08-2005, 8:12 #14\nDet var trist læsning, Mirwar\nJeg var en af dem som var meget skeptisk da du søgte ind i SD i anden omgang, men må indrømme at du gjorde mine indvendinger til skamme.\nDet er åbenbart opslidende af være officer, men det er da en skam at du ligefrem melder dig helt ud. Man kan jo også bare tage en pause og så se hvordan det ser ud med lysten om et par måneder.\nHa det godt derude i den farlige virkelighed\n16-08-2005, 9:58 #15\nVil tilføje at jeg også har meldt til Mirwar at han burde ha holdt en pause.. For lysten kommer sikkert tilbage! Men nu er toget kørt.\nBeklager men vi gider ikke se folk bruge SD som en svingdør..\nVi har en politik der siger at hvis man er medlem, så spiller man aktivt med SD. Men hvis man bliver træt i et spil, så accepterer vi at folk tager en pause, specielt hvis der er et andet Spil på vej som SD vil spille, og man vil være med der..\nDet som vi ikke accepterer at man kommer ind, og skrider, kommer ind igen og skrider... der stopper festen.. Så ser jeg ikke folk som loyale medlemmer. Er man først skredet to gange, så skal der mere end almindelig god opførsel til at jeg lukker nogen ind for tredie gang..\nSD er ikke en spille automat man bare kan bruge on/off som det passer en. Er man først i SD, så er man loyal indtil man ikke skal være i SD mere!\n16-08-2005, 12:41 #16\nHmmmm... Tak for de flotte ord Mirwar. Det havde jeg ikke helt ventet, eftersom jeg jo har været lidt efter dig nogle gange hehe...\nMen er ked af at se dig forlade spillet. SD har i sandhed mistet ikke alene en skilled priest, men også en god person som gad og tage noget ansvar når der var brug for det.\n16-08-2005, 16:52 #17\nSyntes ikk Mirwar har været aktiv som officer (sådan i det åbne), og det er self kalrt når han mister lysten ti lat spille =)\nmen GL med livet...\n16-08-2005, 22:12 #18\nJa held og lykke fremover\n17-08-2005, 22:34 #19\nJeg troede ellers der var kommet ro på og det gik godt, som jeg bl.a. har fortalt til Royce. Så dette kommer som en stor overraskelse for mig.\nMen hvis folk har lyst til at kører det, "jeg er lidt utilfreds lad os brokke os i stedet for at se det positive" spil. I stedet for at tænke lidt over situationen og efterfølgende problematiker inden de poster eller melder sig ud, ville jeg personligt være glad og det ville resten af SD også blive.\nDe små brokke posts laver kun splittelse, overvej hvordan småting bliver til store problemer. Hvis SD skal køre stabilt og gnidningsfrit, må man se sig som en del af noget størrere.\nDet er ikke myntet på dig Mirwar, men fandt bare den her post til at skrive mine holdninger. Men mener de måske burde have overvejet det her lidt mere, og evt. ikke have meldt dig ind i Officer staben.\nPS. Det er sikkert rodet skrevet, men jeg er lige kommet hjem fra intro/rus-tur. Så retter imorgen.\n18-08-2005, 2:54 #20\nHilsen herfra Mirwar..\nVi oplevede noget hæftigt PvP ved TM da vi var på toppen, jeg er selv pensioneret i WoW for tiden, med 3 x lvl 60 og besvær med at finde ordentligt sammenhold på nogen server er min lyst til at spille også faldet.


Catherine™ | PS3-spil | PlayStation\nUdforsk glæderne og rædslerne ved kærligheden og de valg, vi foretager i den anledning, i denne unikke blanding af eventyr og puzzle gameplay.\nSlut dig til Vincent på hans skræmmende nedstigning i kærlighedens svimlende bekymringer, når han styrer gennem et moralsk minefelt, hvor næsten intet er sort eller hvidt.\nFordyb dig selv i en atmosfærisk verden, skabt af Katsura Hashino i samarbejde med den berømte kunstner Shigenori Soejima og mesterkomponisten Shoji Meguro.\nSlip væk med eller fra en ven i lokal ansigt-til-ansigt og samarbejdende multiplayer modes.\nEn hel by har nerverne på højkant efter en række unge mænds uopklarede dødsfald. De er alle blevet fundet i deres seng med ansigtet fortrukket i en grimasse af gru og smerte.\nI denne by bor Vincent sammen med sin mangeårige kæreste, Katherine. Han er tryg ved deres forhold, som det er, mens Katherine konstant stræber efter mere og hele tiden bringer spørgsmålet om ægteskab op – til Vincents rædsel.\nSamtidig svirrer et rygte om, at folk, der dør i deres drømme, også dør i den virkelige verden. Vincent lytter ikke nærmere efter, før den dag han møder den uimodståelige Catherine på sit lokale værtshus. Snart efter vågner Vincent op ved siden af denne mystiske skønhed, og han kan tilsyneladende ikke slippe af med hende.\nDerefter begynder mareridtene, og nu kan Vincent ikke ignorere rygterne længere ... Bliver han det næste offer for denne grufulde forbandelse?\nKøb Catherine til PlayStation 3, eller download det fra PlayStation Store, og se, om du overleve mareridtet.\nDet, som drømme er lavet af\nCatherine på PlayStation 3 er to verdener – den virkelige verden og Vincents drømmeverden. Når han er vågen, bliver Vincent tynget af sin kamp for at vælge imellem sin kæreste gennem mange år og en mystisk, ny kvinde. Når han sover, træder han ind i en forskruet verden, hvor han plages af ubehagelige mareridt.\nDen virkelige verden, som burde være et fristed fra hans forstyrrede syner, er stedet, hvor du kan udforske Vincents liv og forme historien – hans beslutninger er op til dig. Går du tidligt hjem fra det lokale værtshus i håb om at vågne op alene, eller drukner du dine sorger og udskyder konsekvenserne til dagen efter?\nDet er i drømmeverdenen, at tingene sker. Tårnhøje mure af klodser, der tilsyneladende er umulige at komme forbi, og sære platforme, der er befolket af andre fortabte sjæle. Hver af dem optræder som får – det er trods alt en drøm – og mens nogle er blevet vanvittige af at klatre så længe, kan andre hjælpe med at undslippe denne plagsomme illusion.\nLøse klodser styrter ned i det ukendte, kirkeklokker kimer, og monstrene, der forfølger dig, skriger af gru. Dette er ikke et sted for sarte sjæle. Kan du komme op på toppen af hvert tårn? Træd ind i dette frygtindgydende mareridt på PlayStation 3, og se, om du kan overvinde rædslerne i Vincents drømme.\nHver nat plages Vincent af gruopvækkende mareridt. De grufulde drømme hjemsøger ham og ødelægger hans forhold til sin kæreste gennem mange år, Katherine.\nDe frygtelige visioner er bygget op af hundredvis af klodser, som Vincent må bestige for at undslippe de rædsler, der invaderer hans nattesøvn. Du kan trække i eller skubbe til hver klods for at skabe nye platforme, som Vincent kan klatre op på i forsøget på at klatre op ad de bjerglignende udfordringer. De starter med at være relativt simple, men bliver hurtigt værre, efterhånden som Vincents drømme bliver værre.\nHusk at se, hvor du træder, når du klatrer op igennem hver opgave. En klods kan være en dødelig fælde, eller den kan pludselig falde ned og knuse dig, hvis du fjerner støtten under den eller står på den for længe. Og man kan jo ikke have et mareridt uden monstre. Frygtelige repræsentationer af Vincents værste frygt hjemsøger også hans drømme. Det kan være en kvindes dominerende hånd eller et skrigende barn, som han ikke er i stand til at hjælpe, der jager ham op i toppen af tårnet. Du dør, hvis du bliver knust, slået ihjel af frygt eller falder ud over kanten på en klods. Rygtet vil vide, at det også medfører Vincents død i den virkelige verden.\nDu finder også ting, der kan hjælpe dig igennem dine drømmelabyrinter, som f.eks. mønter til at købe ekstra kræfter for og råd fra andre fortabte sjæle. Men den eneste måde at hjælpe Vincent helt af med forbandelsen er ved at spille den forskruede fortælling til ende.\nNår han ikke sover, kan du forme Vincents liv ved at påvirke hans handlinger, telefonopkald og samtaler med andre figurer. Bare vær forberedt på at håndtere konsekvenserne.


Meld dig ind i DC-3 Vennerne\nSiden foreningens start i 1991 har vores medlemstal været støt stigende. Det er helt enestående på vore breddegrader, men DC-3 Vennerne har hele tiden brug for nye medlemmer, for at være en livskraftig forening. Du behøver ingen særlig tilknytning til fly for at medvirke til bevarelsen af en af flyhistoriens mest berømte "arbejdsheste". Vores DC-3 er et af de sidste eksemplarer, der er flyvende i Europa, og vi vil i årene fremover stadig gerne kunne nyde synet af den på himlen.\nVi anbefaler at du indmelder dig og betaler online her på siden.\nHvis du af forskellige grunde ikke kan indmelde dig online, kan du stadig downloade indmeldelsesblanketten, udfylde den og hæfte den på en e-mail til: medlem@dc3vennerne.dk\nDu kan også ringe til vores medlemsregistrering på tlf: 2161 6383 ma-to mellem kl. 1700 og 1800.\nUdenfor telefontid kan Charlotte Solberg svare på generelle spørgsmål. Tlf.: 2714 8498.\nNår vi har registreret indbetalingen vil du modtage mail/brev med medlemsnr.\nEt medlemskab og/eller en flyvetur er en oplagt gaveide. Kontakt vores medlemsregistrering\nog aftal nærmere på medlem@dc3vennerne.dk\nHovedparten af kontingentet går til dækning af de faste omkostninger ved driften af flyet, såsom eftersyn, forsikring etc.\n4 gange om året modtager du DC-3 NYT, hvor du kan læse om aktiviteter i foreningen og beretninger om vores fly og andre DC-3'ere.\nMedlemskabet giver endvidere mulighed for at deltage i de flyvende arrangementer i sommer-\nhalvåret og foredrag/rundvisninger i vinterhalvåret. Flyveprogrammet indeholder mange spændende ture i ind- og udland. Mange af dem er blevet et fast populært punkt hvert år, men der kommer stadig nye destinationer til.\nDu har også mulighed for at arrangere din helt egen tur. Hvis et antal DC-3 Venner bliver enige om, at de vil se Møns Klint fra luften, flyve rundt om Bornholm eller har et andet mål, så vil de fleste ønsker kunne opfyldes.\nDet er billigt at være DC-3 Ven!\nKontingent kalenderåret 2022\nEnkeltmedlemskab kr. 375,-\n(Personer med samme adresse) kr. 475,-\nUdenlandske medlemmer /outside DK kr. 475,-\nDankort, Visa, Visa/Dankort, Mastercard, og MobilePay


Skifteadfærd på privatmarkederne for mobiltelefoni og forsikringer i Danmark - PDF\nSkifteadfærd på privatmarkederne for mobiltelefoni og forsikringer i Danmark\nDownload "Skifteadfærd på privatmarkederne for mobiltelefoni og forsikringer i Danmark"\n1 Skifteadfærd på privatmarkederne for mobiltelefoni og forsikringer i Danmark Rapport baseret på 30 dybdeinterviews med forbrugere og 10 dybdeinterviews med udbydere 1. juni 2012\n2 Indhold Indledning s. 3 7 Konklusioner s Resultater s Resultater for forsikringsudbydere s Resultater for forbrugere om forsikringer s Resultater for mobiltelefoniudbydere s Resultater for forbrugere om mobiltelefoni s\n3 Indledning Baggrund En forbruger kan opleve en række barrierer for at skifte udbyder. Barriererne har indflydelse på forbrugerens skifteadfærd. Barriererne kan både være reelle og forestillede. Jo større barrierer, desto sjældnere skifter forbrugeren udbyder. At forbrugere sjældent skifter udbyder kan have negative konsekvenser i form af tab af forbrugervelfærd og et lavt konkurrencepres. På den anden side kan skiftebarrierer så som bindingsperioder sikre virksomhederne en fast indtjening, der gør det muligt for dem at forbedre eksisterende produkter og udvikle nye. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (KFST) har derfor ønsket at gennemføre en kvalitativ undersøgelse blandt forbrugere og udbydere, som skal afdække hvilke barrierer der afholder forbrugerne fra at skifte udbyder, samt hvad der kan gøres for at mindske barriererne. KFST ønsker tilsvarende at undersøge, hvordan og i hvor høj grad virksomhederne påvirker disse barrierer. Virksomhederne kan f.eks. påvirke barriererne ved brug af loyalitetsskabende tiltag som rabatter og sociale services rundt om produktet. Markeder Der er udvalgt to markeder med henholdsvis høj og lav mobilitet blandt forbrugerne: Markedet for mobiltelefoni er relevant for mange forbrugere. Markedet er karakteriseret ved stærk konkurrence og lave priser, men samtidig også lav gennemsigtighed og tillid ifølge ForbrugerForholdsIndekset. Analyser viser, at markedet er præget af en relativt stor mobilitet, men at forbrugerne ikke finder det let at skifte udbyder på markedet. Det kan betyde, at nogle forbrugere vælger den forkerte udbyder i forhold til deres behov og præferencer. Der kan derfor være behov for at øge markedets effektivitet. En høj mobilitet afspejler ikke nødvendigvis lave skiftebarrierer. At forbrugerne er mobile på markedet kan skyldes den teknologiske udvikling. Forbrugerne skifter måske af nød (for at få en ny telefon), ikke pga. fraværet af skiftebarrierer. Skiftebarriererne på markedet for mobiltelefoni kan f.eks. være, at det er tidskrævende at sammenligne de mange tilbud på markedet, at man bryder med et identitetsmæssigt fællesskab ved at skifte telefon (gælder f.eks. iphone-brugere), at telefonerne afbetales over 24 måneder (opfattes af forbrugerne som en bindingsperiode), og at der er læringsomkostninger (man skal sætte sig ind i ny teknologi). Barriererne kan både være knyttet til produktet (mobiltelefonen) og ydelsen (abonnementet). Markedet for forsikringer berører langt de fleste forbrugere. Markedet er karakteriseret ved lav mobilitet. Det kan skyldes skiftebarrierer. Skiftebarriererne på markedet for indboforsikringer er f.eks., at 3\n4 forbrugerne kun kan skifte forsikringsselskab gebyrfrit én gang om året - på årsdagen for forsikringen. Vil forbrugeren skifte forsikringsselskab på andre tidspunkter, koster det et gebyr. Derudover benytter forsikringsselskaberne samlerabatter. Det betyder, at forbrugerne kun i begrænset omfang har incitament til at have f.eks. bilforsikringen hos et selskab og indboforsikringen hos et andet selskab. Forsikringer er et kompliceret produkt, og det kan være svært for forbrugerne at sammenligne de forskellige tilbud. For forsikringsselskaberne kan det være svært at give kunderne præcise tilbud til en ordentlig pris, når de ikke kender potentielle kunders risikoprofil og skadeshistorik. Metode og gennemførelse Undersøgelsen er blevet gennemført med kvalitativ metodik. Den kvalitative tilgang er blevet valgt, da formålet med undersøgelsen har været at opnå en forståelse af forbrugernes skifteadfærd og opnå en forståelse af, hvordan udbyderne agerer i forhold til forbrugernes skifteadfærd. Den kvalitative tilgang er den bedste tilgang at anvende, når det ikke handler om at måle specifikke forhold, men i højere grad handler om at forstå de bagvedliggende årsager og sammenhænge for den givne adfærd. Formålet har netop været at opnå en bedre forståelse af, hvorfor mobiliteten på hhv. forsikringsmarkedet og mobiltelefonimarkedet er som den er, og hvordan der evt. kan ændres på mobiliteten på de to markeder på en hensigtsmæssig måde. Det, der kendetegner en kvalitativ tilgang, er, at tilgangen er mere åben og mere afsøgende (det der i fagterminologien kaldes for eksplorativ) end en kvantitativ tilgang, hvor alle spørgsmål er fastlagt i forvejen, og hvor der ikke er mulighed for at følge den enkelte interviewpersons svar ved at stille uddybende spørgsmål. Den kvantitative tilgang er derfor ikke egnet til at skabe en forståelse af årsagssammenhænge. Det er til gengæld muligt med en kvalitativ tilgang. Her udvikler de enkelte interviews sig til samtaler ud fra på forhånd definerede tematikker og spørgsmål, som dog ikke stilles mekanisk, men som inkorporeres naturligt i den enkelte samtale. Det kvalitative interview kan således trænge dybere ned og afdække forhold, der ikke blot er rationelt funderet, men som også har at gøre med mere emotionelle forhold eller vanebaseret adfærd, som man til dagligt ikke skænker en tanke. Det kvalitative interview har mulighed for at gå i dybden med interviewpersonens svar f.eks. ved at bede om yderligere begrundelser eller ved at tage nogle beslægtede emner og forhold op, som undervejs i interviewet viser sig at være betydningsfulde. Den kvalitative tilgang er pålidelig som metodik til at afdække årsagssammenhænge og lignende forhold. Den kvalitative tilgang kan til gengæld ikke bruges til at måle størrelsen eller proportionerne af et fænomen men kan dog ofte give et fingerpeg om, hvor betydningsfuldt noget er. I nærværende undersøgelse har Wilke designet undersøgelsen således, at antallet og længden af interviews har givet god mulighed for at komme i dybden med emnet og har givet mulighed for at afdække hovedparten af de sammenhænge, der er gældende på de to markeder. I forhold til forbrugere er der blevet valgt individuelle dybdeinterviews og ikke fokusgrupper eftersom skifteadfærd og beslutningsproces er et individuelt anliggende, som bedste afdækkes via dybdeinterviews, der giver plads til den enkelte beretning, hvorimod fokusgrupper er bedre egnede til at 4\n5 afdække mere holdningsbaserede forhold. I forhold til udbydere er der ligeledes blevet valgt individuelle dybdeinterviews, da dette har været mest hensigtsmæssigt både ud fra praktiske hensyn med at træffe aftale med de rette personer, og ud fra en antagelse om, at dele af interviewet ville omhandle konfidentielle forhold, som bedst kunne afdækkes via dybdeinterviewets fortrolighed. Undersøgelsen er gennemført med individuelle personlige dybdeinterviews, og der er på hvert marked gennemført i alt 20 dybdeinterviews fordelt med 15 forbruger interviews og 5 udbyder interviews, i alt 40 dybdeinterviews. Alle interviews er gennemført on-location, dvs. i forbrugernes hjem eller hos udbyderen på dennes forretningsadresse, og de har i gennemsnit haft en varighed af 1-1½ time (udbyderinterviews gennemgående mere langvarige end forbrugerinterviews). Alle interviews er gennemført efter semistrukturerede interviewguides baseret på KFST s og Wilkes viden om og forventninger til skifteadfærden på de to markeder. Alle interviews er gennemført i perioden 30. april 16. maj Undersøgelsen er blevet designet og gennemført under ledelse af: Søren Pedersen, Business Development Director i Wilke Leif Bonderup, Senior Research Consultant i Wilke Interviewene med udbyderne er blevet afholdt af: Leif Bonderup, Senior Research Consultant i Wilke Claus Rantzau, Research Director i Wilke Interviewene med forbrugerne er blevet afholdt af: Leif Bonderup, Senior Research Consultant i Wilke Maja Bay Pedersen, Research Consultant i Wilke Marie Lynge Madsen, Project Manager i Wilke Rekrutteringen af interviewpersoner er blevet ledet af: Jeanette Hansen, Field Work Manager i Wilke ift. forbrugerne Søren Pedersen, Business Development Director i Wilke ift. forsikringsudbyderne Maria Møllerskov Jonzon, Senior Consultant i Wilke ift. mobiltelefoniudbyderne 5\n6 Mobilmarkedet: Blandt udbydere er der gennemført 5 dybdeinterviews med marketing- og/eller salgsansvarlige, alle personer med titel af marketingchef eller højere (afd. direktør, marketingdirektør, salgsdirektør, produktdirektør eller lignende). I udvælgelsen er der taget hensyn til mobilselskabernes størrelse, idet der er gennemført interviews med 3 store og 2 små mobilselskaber. I forhold til kundeandele på privatmarkedet repræsenterer de 5 interviews en samlet kundeandel på ca. 90 % - jf.wilkes løbende interviewbaserede opgørelser af denne. På privatmarkedet er der gennemført 15 dybdeinterviews med personer, der selv kan disponere hos hvilken teleoperatør man har sit mobiltelefoniabonnement. Disse er yderligere fordelt med: 4 interviews med personer, der har skiftet abonnementsudbyder inden for seneste 6 måneder 4 interviews med personer, der har skiftet abonnementsudbyder for mere end et halvt år siden, men maksimalt for 2 år siden 7 interviews med personer, der ikke har skiftet abonnementsudbyder inden for seneste 2 år Der er ved udvælgelsen af forbrugere endvidere sket en spredning af interviewene på følgende sociodemografiske variabler: 1. Alder: år år 55 år eller mere 2. Beskæftigelse: Studerende/under uddannelse Arbejder/håndværker o.l. Funktionær Selvstændig Ude af erhverv/arbejdsløs Endelig er der foretaget en ligelig fordeling af interviews mellem forbrugere bosat i storby og uden for storby. 6\n7 Forsikringsmarkedet: Blandt udbydere er der gennemført 5 dybdeinterviews med marketing- og/eller salgsansvarlige, alle med personer med titel af salgs-/marketingchef eller højere (afd. direktør, marketingdirektør, salgsdirektør, produktdirektør eller lignende). I udvælgelsen er der taget hensyn til forsikringsselskabernes størrelse, idet der er gennemført interviews med 2 store og 3 små forsikringsselskaber. I forhold til kundeandele på privatmarkedet repræsenterer de 5 interviews en samlet kundeandel på ca. 50 % - jf. Wilkes løbende interviewbaserede opgørelser af denne. På privatmarkedet er der gennemført 15 dybdeinterviews med personer, der selv helt eller delvis kan disponere hos hvilket forsikringsselskab, husstanden har sine forsikringer. Disse er yderligere fordelt med: 7 interviews med personer, der enten har skiftet forsikringsselskab på alle forsikringer inden for de seneste 2 år, eller som minimum har skiftet villa-, indbo- eller bilforsikring (kasko) inden for de seneste 2 år 8 interviews med personer, der ikke har skiftet noget af ovenstående inden for de seneste 2 år, eller aldrig har skiftet Der er ved udvælgelsen af forbrugere endvidere sket en spredning af interviewene på følgende sociodemografiske variable: 1. Alder: år år 55 år eller mere 2. Beskæftigelse: Studerende/under uddannelse Arbejder/håndværker o.lign. Funktionær Selvstændig Ude af erhverv/arbejdsløs Endelig er der foretaget en ligelig fordeling af interviews mellem forbrugere bosat i storby og uden for storby. 7\n8 Konklusioner Markedet for mobiltelefoni Mobiltelefonimarkedet er kendetegnet ved høj kundemobilitet. Blandt udbyderne sker der ret store ændringer i markedsandele hvilket bl.a. ses i Wilkes løbende interviewbaserede opgørelser af disse, og der kommer også nye spillere til, som etablerer en position i markedet. Men samtidig beskriver udbyderne markedet som ekstremt hårdt presset, og de enkelte udbydere har særdeles vanskeligt ved at opnå indtjening. Udbyderne er grundlæggende enige i deres beskrivelse af markedssituationen. Både store og mindre udbydere taler om, at der finder en priskrig sted, og at situationen ikke er holdbar men helt ude af balance hvilket får negative konsekvenser for forbrugerne. For at kunne overleve i markedet ser udbyderne sig nødsaget til at foretage forskellige krumspring, så de alligevel kan opnå en indtjening på områder, som forbrugerne ikke har fokus på f.eks. vha. gebyrer og høj taksering af udlandstelefoni. Dermed bliver markedet uigennemsigtigt for forbrugerne. En anden væsentlig konsekvens af det pressede marked er, at netværksoperatørerne kan vise sig mere tilbageholdende med investeringer bl.a. i det nye 4G netværk, hvilket kan medføre en langsom udrulning til gene for forbrugerne. Et sidste aspekt af ubalancen i markedet er, at selskaberne erkender, at de anvender særdeles høje summer på mediatryk og reklamer, men at de samtidig er overbevist om, at de ville miste forretning til konkurrenterne, hvis de agerede anderledes. Mobiltelefonibranchen peger selv på to forhold, som vil kunne medvirke til at skabe en bedre balance: Dels en udvidelse af bindingsperioden fra 6 måneder til f.eks. 12 måneder og dels en konsolidering ved at gå fra 4 til 3 netværksoperatører. Udbydernes primære aktiviteter for at forhindre skift er først og fremmest at forbedre kunderelationen på de kontaktpunkter, som kunden har med selskabet, og selskaberne foretager løbende analyser af, hvilke kontaktpunkter der er vigtigst for kundeoplevelsen, og hvordan selskabet performer på disse kontaktpunkter. Aktuelt arbejder en del af udbyderne på at gøre det nemt for kunderne at følge sit forbrug (navnlig på mobildata), og en del af selskaberne anvender i stigende grad serviceopkald til kunder for at sikre, at den enkelte kunde har det mest hensigtsmæssige abonnement i forhold til sit forbrug. Endelig tænker de større selskaber i bundling af produkter, og aktuelt er det navnlig musiktjenester, som er i fokus. 8\n9 Markedet for forsikringer Forsikringsmarkedet er kendetegnet ved lavere kundemobilitet, om end flere udbydere gør opmærksom på, at der faktisk er % af kunderne, som årligt skifter udbyder, og at gennemsnitskundens levetid i det enkelte selskab er ca. 7 år. Dette niveau bekræftes af Wilkes løbende interviewbaserede opgørelser. Der er således ikke tale om, at der slet ikke finder kundeskift sted, men at det er på et væsentligt lavere niveau end inden for mobiltelefoni. Samtidig er situationen den, at der i mange år har været status quo i udbydernes markedsandele dog med enkelte selskaber som undtagelser. Forsikringsudbyderne selv kalder branchen for embedsmandsagtig frem for markedsorienteret, men peger dog på, at der er ved at finde en ændring sted, sådan at branchen bliver mere markedsorienteret. Med embedsmandsagtig menes, at branchen er vant til, at fokus for udvikling er aktuarens udregninger af risikoforhold, der således danner grundlaget for produktudvikling, tilbud og kommunikation og det er således ikke en tradition i branchen, at forbrugerne og deres behov er udgangspunktet for udvikling. Desuden beskriver branchen sig selv som konservativ og træg, hvilket de mindre selskaber umiddelbart er mere kritiske over for end de store. Der spores også en forskel mellem de større og de mindre udbydere i opfattelse af, hvorfor der ikke finder en større grad af kundemobilitet sted i branchen. Alle udbydere er enige i, at der er forhold vedrørende selve produktkategorien, som gør, at forbrugerne er forbeholdne over for at skifte (dette beskrives i næste afsnit). Men de mindre udbydere mener derudover, at branchen ikke gør nok for, at det bliver mere gennemsigtigt for forbrugerne at sammenligne, hvad de har, og hvad de kan få hos andre udbydere. De mindre udbydere peger på, at en større synliggørelse og udvikling af forsikringsguiden.dk vil kunne gøre det nemmere for folk at overskue markedet og komme i gang med at forholde sig til deres forsikring, hvorimod de større udbydere mener, at de forbrugere, der gerne vil bruge en sammenligningsportal, nok skal finde den, og at der ikke er brug for større synliggørelse af forsikringsguiden. I den sammenhæng er det væsentligt, at undersøgelsen med forbrugerne har vist, at den klart største barriere mod at skifte er forbrugernes forestilling om, at det vil tage meget lang tid i den første orienteringsfase at sætte sig ind i, om alternativer er bedre og/eller billigere end deres nuværende løsning. Samtidig er det tydeligt, at der kun er et lille kendskab til forsikringsguiden, og at flere af dem, der kender forsikringsguiden, først opdagede den ved at google forsikring og således ikke vidste, at sammenligningsguiden fandtes, før de gik i gang. Mange af forbrugerne siger, at hvis de var blevet gjort opmærksom på, at forsikringsguiden fandtes, ville de også have været mere indstillede på at komme i gang med at sammenligne og orientere sig i markedet. Dem, der har prøvet forsikringsguiden, er generelt positive over for den som idé, fordi den gør grovsorteringen af tilbud meget nemmere, bedre og bredere, end man typisk ville gøre på egen hånd, men samtidig ville man ønske sig, at forsikringsguiden gav mulighed for at præsentere en samlet forsikringsløsning og ikke bare hvert forsikringsprodukt for sig, fordi forbrugerne typisk går til forsikringsmarkedet med ønsket om at samle alle forsikringer i et selskab. Det er også væsentligt at fremhæve, at forbrugerne har indtryk af, at forsikringsbranchen bevidst gør det svært for forbrugerne at sammenligne, fordi der altid er nogle forskelle mellem selskabernes produkter på områder, som man som lægmand ikke har forstand på at vurdere konsekvenserne af. Der nævnes f.eks. selskabernes forskellige afskrivningsregler, regler ift. dækning af tandskade og oven i købet også 9\n10 selvrisiko, som ellers er det mest håndgribelige for forbrugerne at forholde sig til ud over pris. Det ville være en hjælp for forbrugerne, hvis selskaberne havde de samme selvrisikoniveauer f.eks. på kr., kr., kr. osv. i stedet for som det er i dag at have helt forskellige og usammenlignelige selvrisici. Forsikringsselskaberne har på samme måde som teleselskaberne fokus på at forbedre kunderelationen ved at optimere på de kontaktpunkter, som kunderne oplever som de vigtigste. Forsikringsselskaberne har generelt meget fokus på at skabe en nem og overskuelig skadesbehandling, fordi man ved, at det navnlig er på denne parameter, at kunderne vurderer sin relation til selskabet. Desuden foretager selskaberne i stigende grad serviceopkald til nuværende kunder med særligt fokus på de kunder, som vurderes at have størst risiko for at skifte. Sammenligning mellem de to brancher Forskelle mellem de to brancher Følgende forhold gør, at der er højere mobilitet inden for mobiltelefoni end inden for forsikringer: Der er et fysisk aspekt ved produktet, nemlig selve telefonen. Den fysiske telefon, navnlig smartphones, skaber en høj grad af involvering Selskaberne kommunikerer konkrete tilbud og priser med højt mediatryk, så forbrugerne bliver konstant mindet om muligheden for at skifte udbyder Pakkerne med tale, SMS og data har gjort det nemmere for nogle forbrugere at træffe en spontan beslutning om, hvad de gerne vil have Helt grundlæggende kan der fremhæves følgende forhold, der gør, at der er lavere kundemobilitet inden for forsikringer på trods af, at forbrugerne mener, at forsikringer er meget vigtige at have: Der er tunge tanker forbundet med det at forholde sig til forsikringer det er ikke bare noget man lige gør. Det skyldes, at: o Forsikringer opfattes som meget komplekst at sætte sig ind i o Man ikke rigtigt får noget her og nu for sine penge produktet er immaterielt og hypotetisk. Man ved først, hvad man har, når man får brug for det i skadessituationen o Det igangsætter negative tanker, når man kommer til at tænke på emnet. Man har grundlæggende ikke lyst til at tænke på, at noget kan gå galt o Man har glemt detaljerne i det, man satte sig ind i, da man forholdt sig til forsikring sidst og derfor tænker man, at man bliver nødt til at starte næsten forfra igen o Man er bekymret for at begå fejl, hvis man begynder at lave noget om. Man er bekymret for at lave en ændring, som senere betyder, at man alligevel ikke får dækket det, man troede, man ville få dækket Forbrugerne beskriver markedet som uoverskueligt, fordi: o Det er svært at sammenligne priser, fordi priserne afhænger af hvem man er, hvor man bor osv. 10\n11 o o Det er svært at forstå forskellene mellem selskabernes dækninger, fordi selskaberne adskiller sig fra hinanden på områder, som er svære at opdage og danne sig et overblik over (f.eks. afskrivningsregler, tandskade baseret på regning vs. max beløb osv.) Selskabernes sprogbrug er udpræget juridisk Forsikringer handler om tryghed, og forbrugerne er bekymrede for, at de skifter over til et mindre trygt selskab i forbindelse med et skift. Denne bekymring skyldes dels, at branchen har et dårligt image, så man er bekymret for brodne kar (især mht. mindre selskaber), og dels er man bekymret for, at man ved at zappe rundt kommer til at miste en form for opsparet goodwill, som man formoder ellers vil komme en til gode i en skadessituation, hvis man har høj anciennitet i et selskab En del af ovenstående forskelle mellem de to markeder synes umiddelbart at være forhold, som vedrører den specifikke produktkategori, men der er også forskelle, som ikke er iboende produktkategorien, men som snarere har at gøre med, hvordan udbyderne i branchen agerer. Som eksempel kan nævnes, at en af de mest markante forskelle mellem de to brancher er, at reklamer for mobiltelefoni især handler om konkrete tilbud på produkter inklusiv pris, hvorimod reklamer for forsikringer i højere grad er imagebaseret. Hvis reklamer for forsikringer i højere grad blev produktrelateret, ville forbrugerne i højere grad blive ansporet til at forholde sig til sin nuværende forsikring. Denne forskel kan til en vis grad tilskrives forhold vedrørende produktkategorien, da forsikringsprodukter i dag prisfastsættes ud fra den enkelte kundes risikoprofil, hvilket gør det vanskeligt at massekommunikere men på den anden side kunne branchen godt anvende og kommunikere mere generelle priser for specifikke produktområder. Ligeledes må traditionen for udpræget juridisk sprogbrug i høj grad tilskrives forsikringsbranchens ageren og ikke blot noget, der er iboende i produktkategorien og enkelte selskabers forsøg på at gøre deres betingelser mere overskuelige viser da også, at det er muligt at gøre sprogbrugen mere forbrugervenlig og imødekommende. Endelig må det tilskrives forsikringsbranchens ageren mere end noget iboende i produktkategorien, at selskaberne forsøger at differentiere sig i forhold til hinanden på områder, som ikke opleves som væsentlige af forbrugerne, men som blot er med til at skabe uoverskuelighed. Lighedstræk mellem de to brancher Forbrugerne beskriver begge brancher som vanskelig at overskue og jungleagtige. Forbrugerne mener, at det ville være gavnligt i begge brancher, hvis der kom større gennemskuelighed i priser og vilkår, og at det dermed ville blive nemmere at danne sig et overblik. For begge brancher synes sammenligningsportaler at være yderst relevante især hvis de synliggøres i de situationer og på de tidspunkter, hvor forbrugerne er mest minded på at undersøge markedet jf. beskrivelsen af aktivatorer nedenfor. Udbyderne i begge brancher beskriver, at deres aktiviteter ændrer sig fra at være meget domineret af kundeakkvisition til i stedet at have fokus på den totale kundeportefølje. I den sammenhæng er selskaberne inden for de seneste år blevet mere opmærksomme på at gøre proaktive tiltag i forhold til 11\n12 kundebevarelse. Et omdrejningspunkt for kundebevarelsen er service og skabelsen af positive kundeoplevelser på områder, som kunderne anser for at være relevante og værdiskabende. Selskaberne har fået fokus på relationen til kunderne og anser opbygning, udvikling og bevaring af relationen som helt afgørende for deres kundegrundlag og i sidste instans for virksomhedens konkurrenceevne. Beslutningsprocesser For at kunne ændre på skifteadfærden, er det vigtigt at være opmærksom på, hvordan forbrugernes beslutningsprocesser er for hhv. mobiltelefoni og forsikringer: Aktivatorer Involverede Tid Medier Fælles beslutning Langstrakt og blandt voksne i ofte med små husstand men tilløb typisk med én primus motor til grovsorteringsarbejdet Forsikring Ved anskaffelse af nyt produkt typisk ny bil eller ved flytning Utilfredshed med skadesbehandling Hvis der sker større ændringer i ens liv f.eks. få børn, flytte, nyt job, blive skilt, gå på efterløn, gå på pension eller ægtefælle dør Årlig betaling eller årlig oversigt fra selskabet Mobiltelefoni Ønske om ny telefon Reklamer med tilbud Dårlig oplevelse med nuværende selskab især ifm. dækning og kundeservice Mest individuel beslutning Først internet mest de enkelte selskabers websites Derefter personlig kontakt ofte med besøg af assurandører Ofte spontant Ældre går ofte i butik, hvis køb af ny telefon Yngre er ofte fortrolig med at købe ny telefon online 12\n13 Sammenligning af udbydere og forbrugere ift. forsikring Forbrugere og udbydere er enige i, at branchen har et image problem Der er grundlæggende en rimelig overensstemmelse mellem udbydernes opfattelse af forbrugerne og den måde, undersøgelsen har vist at forbrugerne går til forsikringsmarkedet på. Markedet anses for at være komplekst, tungt og betydningsfuldt og tryghed er helt afgørende for forbrugernes valg og oplevelse af relationen til selskabet. Der er også overensstemmelse mht. forbrugernes og branchens egen imageopfattelse. Forbrugerne har en mistroisk tilgang til forsikringsbranchen forstået på den måde, at forbrugerne er bekymrede for at havne i et selskab, som ikke vil give den skadesbehandling, man forventer. Faktisk er denne bekymring med til at gøre, at nogle forbrugere vælger at blive i deres nuværende selskab, eller i hvert fald kun vil orientere sig imod kendte og større selskaber, hvor man forestiller sig, at det er mere sikkert at være. Således er branchens dårlige image med til at skabe en træghed hos forbrugerne. Udbyderne er opmærksomme på branchens dårlige image, som begrundes med, at branchen generelt er træg og reaktiv og ikke er nok i øjenhøjde med kunderne pga. den juridiske sprogbrug. Samtidig mener branchen, at f.eks. forbrugerprogrammer i tv medvirker til på ofte unuanceret vis at fastholde et billede af en branche, der er besværlige og ikke vil udbetale erstatninger. Dette ser udbyderne som helt i modstrid med den daglige praksis, hvor det som oftest er nemt at få udbetalt erstatning. Nogle af udbyderne fremhæver, at branchens dårlige image kan have den negative konsekvens, at nogle forbrugere kan føle sig tilskyndet til at skrive mere på skaden, end der reelt er, for at få udbetalt en højere erstatning. Uenighed om der er brug for større synliggørelse af forsikringsguiden Der er dog følgende uoverensstemmelser imellem forbrugernes opfattelse af markedet og især de større udbyderes indtryk af forbrugerne: De større udbydere mener ikke, at der er behov for at synliggøre forsikringsguiden mere end den bliver i dag. Disse udbydere mener ikke, at skiftebarriererne handler om, at forbrugerne ikke kan danne sig et overblik over mulighederne, men mere skyldes, at forbrugerne bare er lavinvolverede i forsikringer som produktkategori. Forbrugerne derimod er meget positive over for sammenligningssites og forsikringsguiden som idé. For dem handler en væsentlig barriere om, at man forestiller sig, at det vil tage særdeles lang tid at sætte sig ind i markedet, og sammenligningssites forestilles at være noget, der vil kunne nedbringe denne tid markant Forskellen i selskabernes produkter mht. afskrivningsregler, selvrisiko o.l. opfatter flere af selskaberne som noget, der giver forbrugerne valgmuligheder, men hovedparten af forbrugerne mener ikke, at disse forskelle er positive. Navnlig de mere komplekse forskelle er med til at gøre det uoverskueligt for forbrugerne at træffe et valg, og mange frygter pga. kompleksiteten, at man vil overse noget, når man orienterer sig i markedet. Således er disse forskelle med til at give indtrykket af, at man skal passe på, hvad man gør 13\n14 Sammenligning af udbydere og forbrugere ift. mobiltelefoni Teleudbyderne kender kunderne særdeles godt Der er grundlæggende stor overensstemmelse mellem teleudbydernes opfattelse af forbrugerne og den måde forbrugerne opfatter mobiltelefonibranchen på. Teleudbyderne har et meget indgående kendskab til forbrugerne, som følges tæt både i diverse trackingundersøgelser af egne og konkurrenters kunder og ved hyppig brug af dybdegående kvalitativ research. Udbyderne har et klart billede af, at forbrugerne ikke længere oplever, at der reelt er stor forskel på markedets priser hvilket hænger sammen med, at man i branchen er meget bevidst om, hvad det er for prispunkter, som forbrugerne har, når de undersøger markedet. Selskaberne knytter derfor aktuelt kunderne tættere til sig ved at sørge for, at der ikke er store forskelle på de prispunkter, som er tydelige for kunderne og at forskellene mellem selskaberne derimod placeres på forhold, som er mindre synlige. En anden måde, som udbyderne meget bevidst bruger til at knytte kunderne tættere til sig er ved at tilbyde, at kunder kan ringe gratis til andre, der har samme teleudbyder, eller som er tilmeldt en ordning, hvor de kan ringe frit til en række venner eller familiemedlemmer. Den største uoverensstemmelse angår nok forbrugernes oplevelse af de pakker, som nu er et gennemgående træk i markedet. Udbyderne mener ret entydigt, at pakkerne er med til at sikre, at forbrugerne nemt kan danne sig et overblik og træffe en beslutning, og at pakkerne tilmed giver forbrugerne en tryghed for ikke at havne med et uventet stort forbrug. En stor del af forbrugerne er enige i dette, men der er også en andel forbrugere, som mener, at pakkerne gør det vanskeligere at sammenligne mobiltelefonitilbuddene, og at det kun er på overfladen, at pakkerne gør det nemmere, fordi pakkerne gør en egentlig sammenligning vanskeligere, når der er forskel inden for forskellige parametre (data, tale, SMS osv.). For denne type forbrugere vil det være lettere, hvis man udbyggede sammenligningssites, der tog udgangspunkt i forbrugernes nuværende forbrug og på den baggrund kunne vise, hvilke løsninger der var mest favorable for den enkelte. Andre brancher Undersøgelsen viser, at nogle forbrugere generelt er orienterede mod at gøre en god handel i alle markeder ved at undersøge, hvor de kan få det bedste tilbud. Disse forbrugere har således en bevidst undersøgende adfærd, der går på tværs af brancher. Der er dog en stor mellemgruppe, som orienterer sig mere aktivt i bestemte brancher, men som slet ikke orienterer sig i andre brancher. For denne store mellemgruppe er der som tendens følgende kontinuum i forhold til, hvor villig man er til at overveje at skifte selskab: Bank Forsikring Mobiltelefoni Supermarked 14\n15 Lav villighed til skift Høj villighed til skift Banken er den branche, hvor man umiddelbart er mindst tilbøjelighed til at skifte og følgende begrundelser for dette nævnes: Har en personlig relation med kunderådgiver Banken får dyb indsigt i ens privatøkonomi og har dermed en tættere tilknytning til en Er vanskeligt at låne penge i dag Supermarkeder er den branche, hvor der er størst villighed til at prøve forskellige udbydere af. Dette skyldes dels supermarkedets fysiske dimension, der gør at forbrugerne konkret forholder sig, og dels skyldes det, at supermarkeder synligt kommunikerer konkrete tilbud inklusiv pris. Endelig er der en restgruppe, som er meget loyale over for alle de forretninger eller udbydere, som de vælger og som ikke ønsker at gøre en indsats for at skifte udbyder ud fra en devise om, at man ikke skifter løsning, med mindre der er gået noget virkeligt galt. Forbrugere, der har fået en positivt oplevelse ved at skifte udbyder, vil også i højere grad overveje at skifte udbyder i andre brancher da erfaringen med at gøre en god handel synes at give selvtillid og motivere til at undersøge mere. Omvendt er det ikke så nemt bare at foretage et skift i andre markeder også, for så skal man til at sætte sig ind i forholdene i en ny branche. Det ville derfor fungere godt, hvis forbrugerne havde ét samlet sted, hvor de kunne gå hen, hvis de ønskede at undersøge muligheden for at skifte leverandør uanset branche f.eks. via Forbrugerrådet e.l., og hvorfra man så kunne blive ledt videre til markedsspecifikke sammenligningssites. Dette ville anspore mellemgruppen til at undersøge videre i nye brancher, når først man har haft succes med at skifte inden for én branche. Skifteadfærd På de følgende par slides er der skitseret de vigtigste skifteomkostninger inden for hhv. forsikring og mobiltelefoni. Oversigterne viser, hvad det er, der får forbrugerne til at være tilbageholdende med at skifte udbyder, og hvad udbyderne gør aktivt for, at forbrugerne ikke bliver indstillet på at skifte selskab. For at give et fingerpeg om, hvilke af følgende forhold, der er de væsentligste for målgruppen, er skitseringen lavet på en sådan måde, at de øverste er de væsentligste. 15\n16 Skifteomkostninger inden for forsikringer (Vertikalt hierarki: Jo højere placering, jo vigtigere) Forbrugernes mobilitet er lav og kan øges Selskaberne påvirker mobiliteten Forbrugerne opfatter forsikringer som tungt at forholde sig til Forbrugerne har skifteomkostninger Yngre er mere skiftende end ældre, især hvis yngre har bil Særlige aktivatorer, hvor forbrugerne er minded på forsikringer. Kan anvendes målrettet i aktivering af forbrugerne Øger skifteomkostninger Forventer at det vil tage meget langt tid at orientere sig i markedet pga. kompleksitet Forbrugerne kender ikke forsikringsguiden -og ved derfor ikke, at de nemt kan få en grovsortering der giver overblik Yngre oplever, at de kan finde væsentlig større prisdifferentierng, end de ældre kan Nyt produkt: bil, hus (flytning) Sørger for, at produkterne er svære at sammenligne ved at være forskellige fra konkurrenterne Vanskelig sprogbrug, som er præget af jura Svært ved at sammenligne produkter -da selskaberne adskiller sig fra hinanden på områder, som er svære at gennemskue Utilfredshed med selskab; især ift. skadesbehandling og udbetaling Agerer embedsmandsmandsagtigt og anvender juridisk sprogbrug Negative tanker at forholde sig til at der kunne ske ulykker God service -navnlig ved skadesbehandling-skaber tilknytning Særlige livsbegivenheder: blive forældre, flytte, nyt job, skilsmisse, gå på efterløn, gå på pension, ægtefælle dør Synliggør ikke forsikringsguiden.dk Bekymret for at at begå fejl og overse noget, hvis noget laves om. Meget tryghedssøgende Forestiller sig, at man over tid opsparer goodwill, som man kan miste ved et skift Årlig betaling/forsikringsoversigt Fokus på kundeoplevelser og service. Laver imagemarkedsføring Usikkerhed ved dækning og vilkår hos nyt selskab. Usikkerhed øges pga. branchens dårlige image Bundling og samlerabatter (men det gør alle selskaber, så forbrugerne oplever det ikke som unikt) 16\n17 Skifteomkostninger inden for mobiltelefoni (Vertikalt hierarki: Jo højere placering, jo vigtigere) Forbrugernes mobilitet er høj. Der er dog følgende problematikker Selskaberne påvirker mobiliteten Markedsstrukturer vanskeliggør selskabernes indtjening Forbrugerne har ikke overblik over, hvilke løsninger der er bedst for dem Forbrugerne har skifteomkostninger Moderne forbrugere med smartphones er mere motivere de for skift end traditionelle forbrugere uden smartphones og med lavt forbrug Særligt fokuserede på skift i forbindelse med køb af ny telefon (terminaldrevet) Øger skifteomkostningerne Konsekvens kan blive langsommere udrulning af 4G netværk, dårligere service og flere krumspring Forbrugerne har ikke så højt kendskab til deres forbrug. Især ikke på mobil data Produkter er svære at sammenligne og det tager tid. For nogle har pakker gjort det spontant nemmere. For andre har pakker gjort det mere rodet Laver krumspring ved at sikre indtjening på områder, som forbrugerne ikke har fokus på Meget kort bindsingsperiode på 6 måneder -sammenlignet med andre lande Forbrugerne anvender ikke i særlig udstrækning sammenligningssites. Enten pga. manglende kendskab, eller fordi de ikke giver et egentligt overblik Dårligt brancheimage gør, at mange er bekymret for at skifte og blive snydt -fordi man kommer til at overse det med småt Ringe gratis til venner og familier hos samme udbyder 4 netværksoperatører er måske en for mange Forbrugerne er mindre motiverede i dag end tidligere på at undersøge alternativer -fordi prisdifferentiering er blevet så lille Er bekymret for at miste data ved skift af udbyder. Tvivler på, om dækning er lige så god hos andre udbydere Fokus på kundeoplevelser Ringer gratis til venner i samme selskab -bøvlet at lave om Afbetaling giver ny tidshorisont ift. udbyder Bundling - især ift. musiktjenester Er ikke klar over, at det er blevet lettere at beholde sit telefonnummer ved skift af selskab 17\n18 Resultater: Udbydere af forsikring Opfattelse af forsikringsmarkedet Situationen Udbyderne af forsikringer opfatter det private forsikringsmarked som mættet i den forstand, at der ikke opstår egentlige nye behov for forsikringer hos de danske forbrugere. Dette gælder i hvert fald inden for skadesforsikringer (med undtagelse af enkelte mindre nicher som f.eks. hunde- og katteforsikring), hvorimod markedet endnu ikke er mættet ift. sundhedsforsikring o.l. På et mættet marked kan forsikringsselskaberne kun skabe egentlig vækst ved at vinde markedsandele fra hinanden. Markedsandelene har ikke rykket sig markant i en del år med undtagelse af et par udbydere. Alligevel mener udbyderne, at der er en kraftig kamp om kunderne. Kampen udspiller sig ved, at udbyderne har meget fokus på at genvinde segmenter, som man ellers er ved at miste til en anden udbyder (f.eks. kunder, der bor i lejlighed). Udbyderne er altså ikke aktivt ude og kæmpe om kunderne, men er i stedet kendetegnet ved at være reaktive ift. tendenser, der sker på markedet. Udbyderne beskriver selv branchen som meget embedsmandsagtig, dvs. med fokus på at formidle forsikringer baseret på aktuarens udregninger af risici, og traditionelt set meget lidt markedsorienteret i forhold til kommunikation, produkter og prissætning. Dette billede genkendes af alle de interviewede selskaber, men det bliver formuleret skarpere blandt de mindre udbydere, som anser sig selv for at være udfordrere af den traditionelle stil i branchen. Der er også enighed blandt udbyderne om, at branchen fremstår som uigennemsigtig. Selskaberne har skabt et marked, hvor hvert selskab med sine produkter har differentieret sig lidt anderledes ift. de øvrige selskaber, ikke så meget for at målrette produkterne efter bestemte kunderelaterede behov, men mere for at have nogle forskelle de enkelte selskabers sælgere kan differentiere sig på. F.eks. nævnes det, at selskaber kan have særlige afskrivningsregler for stikledninger eller kan have en anderledes høj eller lav sum på særlige værdigenstande på indboforsikringen ikke fordi kunderne efterspørger det, men fordi det giver mulighed for at bringe noget anderledes i spil i en salgssamtale. De større selskaber forklarer, at det ikke har været hensigten at skabe uigennemsigtighed for uigennemsigtighedens skyld, men at situationen derimod skyldes, at hvert enkelt selskab har forsøgt at levere unikke forhold ved deres produkt, som deres sælgere har kunnet bruge som salgsargumenter over for kunderne. De mindre selskaber mener lidt mere markant, at de største selskaber i branchen lukrerer på at skabe en uigennemsigtighed for derved at kunne tage lidt ekstra for deres forsikringer og gøre det mere uoverskueligt for kunderne at skifte forsikringsselskab. 18\n19 Udbyderne ved fra forbrugerundersøgelser, at forbrugerne generelt har en mistro til branchen. Udbyderne formoder, at forbrugernes mistillid navnlig skyldes følgende forhold: Lav involvering hos forbrugerne, som ikke orker at sætte sig ind i forsikringsområdet Uigennemskuelighed o Fordi hvert selskab prøver at have en unik grund til at kunderne skal vælge netop dem o Fordi forsikringsselskabernes sprogbrug er domineret af jura, eftersom selskaberne ser sig nødsaget til at sikre sig mod alle mulige eventualiteter og konditioner og således sørger for, at deres kommunikation kan holde i en retssag Svært at sammenligne forsikringer, fordi vilkår hos selskaberne er forskellige Branchen er defensiv og reaktiv og udtaler sig kun, når man er presset op i en krog i forbindelse med særdeles negative sager. Branchen søger i dag ikke at sætte dagsordenen Der eksisterer en myte om, at forsikringsbranchen er meget tilbageholdende med at udbetale skadeserstatninger hvilket slet ikke harmonerer med den praksis, der reelt er i branchen. Det skyldes dels forbrugerprogrammer, som netop sætter fokus på uheldige sager, og det skyldes det forhold, at folk generelt husker negative historier bedre end positive Udbyderne kan godt se, at den manglende tillid blandt forbrugerne har negative konsekvenser for branchen. Omvendt er det ikke klart, hvem der har ansvaret for problematikken, og så længe det er alle selskaber, der skæres over en kam og fremstår mistænkelige, så mærker udbyderne ikke reelt, at man mister noget derved. Enkelte af udbyderne har dog den hypotese, at det dårlige brancheimage kan anspore forbrugerne til forsikringssnyd i det små. Ikke ved at opfinde helt nye uheld, der aldrig er sket, men f.eks. ved at skrive lidt ekstra på listen til forsikringsselskabet, hvis der har været indbrud eller lignende. Logikken er den, at når selskabet er slemt, så kan man godt tillade sig at snyde lidt. Det kunne således være en gulerod for branchen, at man ved at hæve branchens image vha. transparens, tillid og sympati kunne opnå en mindre grad af forsikringssnyd. Målgrupper De store selskaber går generelt efter massemarkedet, hvorimod de mindre selskaber typisk har nogle specifikke segmenter som fokusområde. Disse segmenter er typisk baseret på foreninger og specifikke beskæftigelser, som traditionelt har været knyttet af en solidaritetsfølelse med åndsfæller, hvorimod det nok i dag mere handler om en forventning om at få medlemsfordele og opnå lavere præmie ved at være sat sammen med andre, der har en lignende lav risikoprofil. Udbyderne har et ret klart billede af hinanden og hvilke målgrupper, de hver især tiltrækker. Fælles for alle selskaberne er, at deres drømmekunder er kunder, der aktivt forsøger at minimere deres risiko for skader og således selv gør præventive indsatser og forsøger at lære af de fejl, de evt. tidligere har begået. 19\n20 Effektivisering af markedet Markedseffektivitet opfattes at angå en sund og fair konkurrence og gode forbrugerforhold, der gør det nemt at skifte udbyder. Man peger i den forbindelse på, at det er blevet meget nemmere for forbrugerne at skifte udbyder, efter at bindingsperioderne er blevet nærmest afskaffet, da det nu kun koster forbrugerne et lille beløb at skifte med 30 dages varsel. Udbyderne tager positivt imod denne forandring, som har fundet sted. Udbyderne beskriver selv forsikringsbranchen som reaktiv og konservativ men altså ikke passiv. Der spores også det synspunkt, at der nok reelt ikke vil ske noget afgørende nyt i branchen, med mindre der kommer en større, ny spiller på banen. Det forekommer dog umiddelbart usandsynligt, fordi de udenlandske spillere ikke ser det danske marked som stort og interessant nok. Udbyderne mener, at markedet er mere effektivt, end man tilsyneladende skulle tro ud fra de konstante markedsandele. Synspunktet er mere udtalt hos de store selskaber end hos de mindre, som dog også tilkendegiver, at der finder en daglig kamp sted om kunderne. De mindre selskaber fremhæver, at markedet i dag ikke er effektivt nok, fordi forbrugerne ikke har tilstrækkelig gennemsigtighed mht. priser, dækninger og tilfredshed, og de mindre selskaber mener ikke, at brancheorganisationen Forsikring & Pension har gjort tilstrækkeligt for at synliggøre sammenligningssitet forsikringsguiden.dk. Omvendt mener de større selskaber, at forsikringsguiden er synliggjort på en tilfredsstillende måde, og at de forbrugere, som reelt gider at gå ind og undersøge sagerne, nemt støder på forsikringsguiden. Der spores således en uenighed mellem de store og mindre selskaber både mht. opfattelsen af markedseffektiviteten og mht. om potentialet i forsikringsguiden udnyttes tilstrækkeligt. Man sporer også den forskel, at de mindre udbydere i højere grad beklager, at branchen og dens organisation er konservativ; hvorimod de større udbydere er mere accepterende over for dette forhold. Flere af udbyderne peger på udviklingen på forsikringsmarkedet i England, når de skal udpege et sted, hvor der virkelig sker noget ift. effektivisering. Først og fremmest er onlinemarkedet blevet så stort, at op imod 65 % af nytegningerne finder sted online bl.a. fordi man har formået at forenkle det at overskue forsikringsmulighederne (men det skyldes dog også det forhold, at de engelske forbrugere hvert år aktivt skal nytegne deres forsikring, hvilket gør, at de er mere opøvede i at forholde sig til forsikringer). Desuden har man i England øget tilgængeligheden ved at tilbyde enkle forsikringsprodukter i supermarkeder. Det gør, at forbrugerne oplever forsikringerne mere konkret dér hvilket i sidste ende gør, at skiftebarrierer bliver nedbrudt. 20\nFORSIKRING AF FRIVILLIGE INDSATSER?\nFORSIKRING AF FRIVILLIGE INDSATSER? - Erfaringer fra Odense Kommunes arbejde med de nye muligheder for forsikring af frivillige H. Marie H. Iuul, Juridisk konsulent, Odense Kommune Dialogmøde 13. juni