postitas: -LittleFlower- - 17.10.2009, 2009-10-17 19:26 , loetud: 731x\nCyrusele hakkas näitlemine huvi pakkuma 9-aastaselt, kui ta perekond elas ajutiselt Torontos, Kanadas. Tema esimene roll oli külalisroll oma isa telesarjas "Doc", kus ta mängis tüdrukut nimega Kyle. Ta on ka osalenud Rhonda Vincenti muusikavideos "If Heartaches Have Wings".\n2003. aastal kehastas ta noort Ruthiet Tim Burtoni filmis "Big Fish" ja sai tunnustust Destiny Cyrusena. Miley osales ka Colgate Country Showdown-s koos oma isaga, kes oli programmi juht.\nCyrus oli 12-aastane, kui ta proovis saada nii peaosa Miley Stewartina/Hannah Montanana, kui ka sarja parima sõbra osasse Lilly Truscott/Lola Luftnagle, kuid Disney kanali žürii otsustas, et ta on selle rolli jaoks noor. Kuid pärast pikka veenmist otsustas žürii, et Cyrus saab peaosa, kuna neile meeldis tema energilisus ja soov osaleda selles sarjas.\nMiley veetis järgnevad aastad üritades lahti saada lõunapärasest aktsendist, aga lõpuks tahtis Disney seda kasutada seriaalis. Hiljem pidi Cyrus tulema esinemisproovi koos oma isa, Billy Ray Cyrusega, et teada saada, kas tema sobiks Hannah Montana isa rolli. Cyrus särab hetkel Hannah Montana peaosas Miley Stewart, kelle teine mina on popmuusika sensatsioon Hannah Montana. Miley esineb ka Hannah Montanana oma kontsertidel.Hetkel jookseb Disney kanali pealt kolmas Hannah Montana hooaeg. 2009. aastal valmis Hannah Montanast film, Hannah Montana: the Movie , millel oli suur edu. Cyrus osales samuti Disney saates "Hannah Montana's Backstage Secrets" (Hannah Montana lavatagused saladused), kus ta kujutas Hannah Montanat ilukirjanduslikel intervjuudel. 2009. aastal valmis Hannah Montanast film, Hannah Montana: the Movie\nMiley Cyrusel oli pisiroll ka 2007. aasta filmis "High School Musical 2". Osaks oli mängida tüdrukut basseini ääres, kus ta tantsis enne lõputiitreid. Miley oli ka külalisstaar "Yatta" Disney kanali "The Emperor's New School"-is. Cyrus andis oma hääle Pennyle 2008. aastal arvutil animeeritud filmis Bolt.\n4. aprillil 2006 tuli välja neljas DisneyMania seeria. Seal esitavad musikaalsed artistid Disney laule. Seal esitas Cyrus coveri "Zip-a-Dee-Doo-Dah" 1946. aasta animeeritud filmist "Song of the south". Originiaalis esitas seda laulu James Baskett. Sellest albumist tuli teine kõrgel tipus olev plaat DisneyMania seerias. Ta asetses 15.kohal Billboard 200-s ja sellele oli tagatud kuld RIAA poolt. Praeguseni on seda albumid müüdud üle 717 000 koopia.\nHiljem lasi Walt Disney Records 24. oktoobril 2006 välja esimese Hannah Montana soundtracki. See lugu koos kaheksa teise lauluga, mida Cyrus esitas Hannah Montanana, neli lugu teistelt artistidelt ja viimane lugu, kus Cyrus laulab koos oma isa Billy Ray Cyrusega, on kõik sel albumil. Album debüteeris 1.kohal U.S Billboard 200-s, müües 281 000 koopiat esimesel nädalal, edestades selliseid artiste nagu John Legend ja rockbänd My Chemical Romance, kus ta püsis 2 nädalat. Kaheksa laulu plaadilt on olnud Billboard Hot 100 edetabelis, kaasaarvatud tunnuslaul "The Best of Both Worlds". See oli kaheksas enimmüüdud album 2006.aastal USA-s, müües ligi 2 miljonit koopiat sel aastal. Albumit on müüdid ligi 3.5 miljonit koopiat USA-s ja üle 4.5 miljoni kogu maailmas.\nTaaskord lindistas Miley ümbertehtud klassikalisest Disney laulust DisneyMania viiendal seerial. Sel korral ta coverdas loo "Part of yout world" 1989.aasta filmist "The Little Mermaid", mille on kirjutanud ja heli loonud laulukirjutus duo Alan Menken ja Howard Ashman. See album debüteeris Billboard 200-s 14.kohal, müües 44 000 üksust, tulles kõige edukamaks DisneyMania albumiks tänaseni. 26. juunil 2007, täpselt kaheksa kuud peale esimese soundtracki välja laskmist, Cyrus paiskas müüki duubelalbumi Hannah Montana 2: Meet Miley Cyrus. Esimene plaat teenis teist Hannah Montana soundtracki, samas ajal, kui teine oli Cyruse debüütalbum iseendana. Ta kirjutas kaheksa kümnest laulust ise, kirjutades alla nimeks oma sünninime Destiny Hope Cyrus.\nSee album debüteeris esikohal Billboard 200-s ja müüs 326 000 koopiat, müües kiiremini esimesel nädalal kui eelmine soundtrack. Album püsis top 5-s üle 40 nädala. Vaheaja hooaja jõu abil tuli album tagasi top 10 sekka Billboard 200-s detsembrikuus ja seda müüdi rohkem kui 700 000 koopiat selle aja jooksul. Albumit on müüdud rohkem kui 3 200 000 koopiat USA-s ja sellele on tagatud kolmel koral plaatina RIAA poolt.\nDuubelalbumil oli viis laulu, mis oli Billboard Hot 100 edetabelis ühel nädalal, samal ajal kui "Nobody's perfect" murdis uude tippu. Kõrgeim tipp oli "See you again" kümnendal kohal, millest sai Miley esimene top-kümme Hot 100-s.\nCyrus esines mõlemana, nii enda kui Hannah Montanana, Põhja-Ameerika Best of Both Worlds tuuri raames, mis algas 18.oktoobril 2007 St. Louis, Missourist ja mis ei lõppenud enne 31.jaanuari 2008, koos 69 täispika päevaga, rohkem kui 14 päeva eelnevalt planeeritust. Jonas Brothers olid kontserdi avajad enamus ajast tuuril. Tuuri piletid igale päevale müüdi välja rekordajaga peale müüki minemist, pettumus suurele hulgale fännidele. Tuuri lindistati kinodele Disney Digital 3D-s. Kontserdi film tõi sisse $8 651 758 USA dollarit esimesel päeval ja järgnevalt suurenes summa $31 117 834 miljonile USA dollarile, kui nädalalõpp sai läbi.\nPeale seda Walt Disney Records/Hollywood Records lasid välja live-albumi, mis on salvestatud Cyrusest tuuri vältel. Sellel on seitse laulu Hannah Montanana ja teised seitse tema endana. Album tuli kolmandale kohale USA-s.\nÜle aasta hiljem andis Cyrus välja oma teise stuudioalbumi enda nime all. "Breakout" on Miley Cyruse esimene album, millel pole seost Hannah Montana müügiõigusega. Cyrus ütles, et Meet Miley Cyrus oli "lihtsalt kokkusaamine minuga, et teada saada, kes ma olen", samal ajal kui Breakout oli inspireeritud "sellest, mis on toimunud minu elus viimased paar aastat". Cyrus aitas kaasa ise kõigi laulude kirjutamisele, peale kahe. "Laulukirjutamini on see, mida ma tahan tõesti teha oma elu lõpuni, [...] Ma lihtsalt loodan, et see plaat näitab kõige rohkem, et ma olen laulukirjutaja. " Enamus laule on kirjutatud koos Antonina Armato ja Tim Jamesiga, laulude "See you again" ja "Good and broken" autorid.\nAlbum oli esikohal USA-s Billboard 200-s, müües esinädalal umbes 371 000 eksemplari. 31.juulil 2008 oli see plaat teine suurima müügieduga plaat naisartistil; Mariah Carey E=MC² müüs esinädalal 463 000 koopiat.\n"7 things" oli esimene singel albumilt "Breakout". Seda premeeriti Radio Disney-s 12.mail 2008 ja veelgi suurema preemiaga Elvis Duranis järgneval päeval. "7 things" oli 84.kohal Billboard Hot 100-s. Peale singli üles panemist iTunes Store-i kaks nädalat hiljem, tõusis see kohalt 70 kohale 9. Sellest laulust sai Miley kõrgeima edetabelikohaga laul Billboard Hot 100-s.\nCyrust kutsuti 80th Academy Awards- ile esitama laulu "That's How You Know" filmist "Enchated". Ta esines aprillis 2008. aasta CMT Music Awards-il koos oma isaga. 9.aprillil 2008 kutsuti Cyrust raha korjama Ameerika superstaarisaate erisaates "Idol Gives Back", lauldes laule "Good and Broken" ja "See you again". Ta ütles ka kuulajaskonnale, et tema üks unistusi on alati olnud esineda "American Idol"-is. 2008.aasta augustis esines Miley Teen Choice Awards-il.\n5.septembril 2008 liitusid Cyrus, Mariah Carey, Carrie Underwood, Rihanna, Ciara, Beyonce ja paljud teised naisartistid, et esineda vähivastases kampaanias "Stand Up to Cancer" (seisa vähile vastu). Singel nimega "Just stand up!", esitati live-s ühetunnises saates, mida näitasid kõik suuremad USA telekanalid. 14.septembril 2008 osales Cyrus ühes teises inimesearmastuse tegevuses- samal ajal teiste esinejatega, esineti Gibsoni amfiteatris Universal City-s, et aidata korajata raha vähi avastamiseks ja treeningprogrammideks.\n4.novembril 2008 andis Hollywood Records välja jõululaulude CD pealkirjaga "All wrapped up". Sel laulsid musikaalsed artistid, esitades oma versioone jõululauludest. Cyrus esitas seal jõuluhiti "Santa Claus Is Coming to Town". Cyrus lindistas ühe kahest soundtrackist filmist "Bolt", mida ta esitas teise "Bolt"-i staariga John Travolta. Laul nimega "I though i lost you" nimetatid hiljem Kuldsele Gloobusele kui parim originaalne laul. Soundtrack anti välja 18.novembril 2008.\nMiley singel "The Climb" filmist Hannah Montana: The movie oli 6.kohal Billboard 200 edetabelis. Seega on see laul olnud kõige kõrgemal edetabelikohal peale singleid "See you again" ning "7 things", mis olid vastavalt kohtadel 10 ja 9. Singel "Party in the U.S.A. tõusis kohale 2.\n2009. aasta Juunis muutis oma TV ja filmikarjääri esindusfirma "United Talent Agency"lt "Creative artist angency"le, millest viimane esindab teda juba muusikuna. Juunikuus algasid ka filmi "The Last Song" võtted, kus Cyrus mängib mässulist teismelist, kes veedab suve rannaäärses väikelinnas oma isaga. Film peaks välja tulema 2010.aastal ning filmimine lõppes 2009.aastal. Miley lindistas Jonas Brothersiga laulu pealkirjaga "Before the Storm". Samas tuli väljas ka Hannah Montana 3.hooaja soundtracki kogumik pealkirjaga "Hannah Montana 3".\nSingel "Party in the U.S.A" paisati raadiojaamadesse 29.juulil 2009. Laul pärineb Cyruse albumilt "The Time of Our Lives", mis jõudis lettidele 31.augustil 2009. Singel oli number 1 edetabelis "Hot Digital Songs", mida laeti tasuliselt alla 226 000 korda, tehes Miley'st noorima artisti selle edetabeli tipus. Miley teatas, et läheb turneele, mis algas 14. Septembril 2009 Portlandis, Oregonis.Neiu annab 45 kontserti Põhja-Ameerikas ning hiljem teatati ka kontsertidest Suurbritannias. Tuur sai nimeks "2009/2010 Wonder World Tour". 2009. Aasta Juunis teatas Disney, et sai õigus teha Aprilynne Pike'i novellist "Wings" film, kus Cyrus mängib peaosa.\nMileyst tehti vahakuju, mis asub Madame Tussauds'is New Yorkist. 2008. Aasta aprillis sõlmis Cyrus lepingu,et avaldada oma elulooraamat, mis sisaldab tema elulugu 16. Eluaastani. Raamatu kirjutas Hilary liftin ning pealkirjaks sai teos "Miles to Go". Biograafia avaldati märtsis 2009. Raamatus arutletakse Miley ja ta isa vahelistest suhetest, neiu kokkupuudetest meediaga, armuelust, ambitsioonidest ja asjadest, mida ta veel saavutada soovib. Raamat oli New York Timesis esitatud edetabelis, mis sisaldas laste bestsellereid, esikohal.\n2008.aasta jaanuaris teatas Miley, et muudab oma nime ametlikult Miley Ray Cyruseks, millest nimi Ray on pärit tema isa nimest. See sai teoks 1.mail 2008. Intervjuus USA Today'le ütles Miley, et tema isa on peamine põhjus, miks neiu töötab Hollywoodis. Ühes teises intervjuus teatas ta, et nende pere käib regulaarselt kirikus ning nad on kristlased.\n2008.aasta veebruaris hakkasid Miley ja tema parim sõbranna Mandy Jiroux tegema endast videosid ning neid Youtube'i üles panema ning see sai nimeks The Miley and Mandy Show. Seda on kutsutud Youtube hitiks ning Cyrus ja Jiroux filmivad seda ise ning puhtalt oma lõbuks. Peamiselt on see filmitud Miley magamistoas.\n2008.aasta septembris ilmunud ajakirjas Seventeen tunnistas Miley, et oli Nick Jonasega (ansamblist Jonas Brothers) romantilises suhtes 2 aastat ning nad olid "armunud". Paar läks lahku 2007.aasta lõpus. 2009.aasta juunis lõpetas Miley 9-kuulise suhte modelli Justin Gastoniga.\n2011 - Wings\n2011 - Adventures in Babysitting\n2006 - The Suite Life of Zack and Cody\n2006 - Disney Channel Games\n2006—present - Hannah Montana\n2007 - Disney Channel Games\n2007—2008 - The Replacements\n2007 - The Emperor's New School\n2008 - Studio DC: Almost Live\n2009 - The Suite Life on Deck\nAasta Tulemus Auhind Kategooria Nimetatud töö\n2007 Võitis Kids' Choice Awards Parim TV näitleja Hannah Montana\nTeen Choice Awards Komöödianäitlejanna\n2008 Nimetatud MTV Video Music Awards Parim uus tulija 7 Things\nNimetatud MTV Europe Music Awards Best new act Puudub\nNimetatud MuchMusic Video Awards Parim rahvusvaheline video Start All Over\nVõitis Teen Choice Awards Naisartist Puudub\nKomöödinäitlejanna Hannah Montana\nYoung Artist Awards Parim ülesastumine TV-seriaalis\nKids' Choice Awards Parim naislaulja\nParim TV näitlejanna\nGracie Allen Awards Väljapaistev näitlejanna komöödisarjas (Laps või nooruk)\nVõitis Nickelodeon UK Kids Choice Awards|UK Kids' Choice Awards Parim seriaalinäitlejanna Hannah Montana\nKids' Choice Awards Parim TV näitlejanna Hannah Montana\nVõitis Parim naislaulja Puudub\nMTV Movie Awards 2009|MTV Movie Awards Parim laul filmist The Climb\nNimetatud Läbimurdev esitus- naine Hannah Montana: The Movie\nMuch Music Video Awards Aasta video The Climb\nChoice Movie: Liplock Hannah Montana: The Movie\nVõitis Filminäitlejanna: Muusika/Tants\nTV näitlejanna Hannah Montana\nMuusika: Singel The Climb\nSuvelaul Before the Storm\nNimetatud Kuumim naine Puudub\nPunase vaiba ikoon: Naine\nKuulus tantsija: Naine


'Middle of Nowhere' räägib ütlemata loo armastuse 'märtritest'. - Blogid\nIlu Muud Erik Wemple Kuninglikud Uudised Poliitika Arvamused Tõeline Kuritegu Postpartisan Retropolis Seebiooperid\n'Middle of Nowhere' räägib ütlemata loo armastuse 'märtritest'.\nLisa nimekirja Minu nimekirjasKõrvalRahiel Tesfamariam Rahiel TesfamariamOli Jälgi 22. oktoober 2012\nKeset eikuskit , mille kirjutas ja lavastas 2012. aasta Sundance'i filmifestivali parima režissööri võitja Ava DuVernay , maalib väga liigutava ja mõtlemapaneva portree sellest, mis võib juhtuda nende naiste elus, kes panevad kõik oma vangistatud armukeste heaks. Filmi algusest peale on publikule selge, et ainult mees on vangis, kuid tema naine on oma paljude ohvrite läbi vabatahtlikult temaga aega veetnud.\nEmayatzy Corinealdi (paremal) ja David Oyelowo mängivad filmis Middle of Nowhere. (Sundance Institute)\nKui Ruby (uustulnuk Emayatzy Corinealdi) ja tema abikaasa Derek (Omari Hardwick) istuvad vangla külastustoas, arutavad nad, mida tema kaheksa-aastane vanglakaristus nende abielule tähendab. Ruby toob välja kõik ohvrid, mida ta on valmis oma ligipääsetavuse ja jagamatu pühendumuse tagamiseks tooma, sealhulgas, kuid mitte ainult, meditsiinikoolist väljalangemist. Samal ajal kui Derek anub, et ta ei oleks märter, makstes oma vigade eest eluga, paneb Ruby südamele, et tema karistust vähendatakse hea käitumise tõttu viiele aastale.\nMe ei tea, miks tema abikaasa varakult vangis on ega ka seda, kui kaua nad üksteist enne tema vangistamist tundsid, kuid me teame, et Ruby usub, et ta on seda ohverdust väärt. Ümbritsedes end ainult naissoost pereliikmetega oma elus, saab ta läbi iga päeva, haarates Dereki mälestusi ja kujutades ette tema kohalolekut.\nOmeti muutub üksindus tema jaoks vältimatuks reaalsuseks, kuna tema voodikülg jääb igal õhtul tühjaks. Oma mehe vabastamist oodates aastaid ilma füüsilisest intiimsusest ilma jäänud Ruby jääb ilma tingimusteta armastuse ja kinnituseta oma jaburalt emalt Ruthilt (Lorraine Touissant). Kui armsa jutuga ja visa bussijuhi Brian (David Oyelowo) kaudu tulevad tema teele head sõnad ja jumaldamine, tõstab ta kiiresti oma pulmabändi vaieldamatu lojaalsuse märgiks.\nIkka ja jälle näeme Rubyt võitlemas abikaasa nimel, kes ei võitle enda eest. Tema enda ametialased püüdlused jäävad tagaplaanile, kuna ta töötab väsimatult tema vabastamise nimel, ilma et ta investeeringult tagasi saaks. Derek lubab teda kaitsta, kui ta välja tuleb, kuid mida see tema jaoks vahepeal teeb? Ruby kõnnib enesesalgamise, enesesüüdistuse ja paremate päevade lootuses, kuna Dereki tegelikku iseloomu puudutavad punased lipud tema näole on jätkuvalt loobutud.\nAlles siis, kui tõde talle vaieldamatult ja maad vapustavatel viisidel silmitsi seisab, hakkab ta lõpuks nägema asju sellisena, nagu nad on – räpane ja ebakindlana. Tema teekonna eneseteostuse poole käivitab reetmine. Keset kaost püüab Ruby säilitada eneseväärikuse ja lootuse tunnet. Selles võitluses näeme, et ta keskendub lõpuks oma vajadustele ja soovidele. Näeme, et ta hakkab kogema elu ja armastust reaalajas, võrreldes sellega, kui ta lubab end olla Dereki saatuse vangistuses.\nRuby teekond ei pruugi koheselt kõlada, kuid tema lugu peegeldab tõde meie kõigi kohta. Meil kõigil on võime lubada, et armastus avaldab meile kõikehõlmavat mõju. Nagu ta tegi, võime ka meie nii kergesti unustada, kus meie väljavalitu lõpeb ja kust meie alustame. Tema võimetus näha kahte jalga [oma] ees peegeldab kõiki, keda romantiline idealism on kunagi varjutanud. On tõenäoline, et ka meie oleme mingil hetkel ebaõnnestunud tegutsedes selle järgi, mida teadsime õigeks, jättes tähelepanuta instinkte, mis võisid meid valust ja südamevaludest säästa.\nOluline on meeles pidada, et sageli just neil pimedatel aastaaegadel viib elu meid varem kujuteldamatusse kohta. Ruby jaoks oli see koht ebakindlus, aga ka valikuvõimalused. Ta ei valinud alati targalt, kuid sai oma elu tagasi sel hetkel, kui mõistis, et ta pole süütu kõrvaltvaataja, kes kogeb elu lööke, ilma et oleks võimalik asju muuta. Ruby taastas kontrolli elu üle päeval, mil ta taipas, et tal on ees mõned otsused; tal oli volitused.\nRahiel Tesfamariam on ajakirja Polyz ja The RootDC kolumnist ja blogija. Ta on ettevõtte asutaja ja toimetuse direktor Urban Cusp veebipõhine elustiiliajakiri, mis tõstab esile progressiivset linnakultuuri, usku, sotsiaalseid muutusi ja globaalset teadlikkust. Jälgi teda Twitteris, @RahielT .\nVeel The Root DC-st\nD.C. vaim: on aeg viia see järgmisele tasemele\nRaamatuarvustus: 'Nagu juurteta puu'\nVõitleb ajaloo pärast gentrifitseerivas DC-s.\n1918. aasta philadelphia paraad hispaania gripp\nKategooriad Muud Koroonaviirus Erik Wemple\nkohad, kuhu lähed\nnoortele mõeldud raamatud lugemiseks\nkui palju lil räppareid seal on\nhiljuti surnud räpparid\nkuu raamatu ülevaade


19. juuni 2012 11:40\nTere. Plaanis lastega (9. kuni 14.) jaanuar, veebruar kaheks nädalaks sooja minna. Ei suuda otsustada-kas Dominikaani Vabariik või Mehhiko. Hea meelega logeleks mingi aeg niisama rannas, käiks sukeldumas ja natuke ka kohaliku elu-oluga tutvumas. Mida soovitate?\n19. juuni 2012 13:15\nKäidud kahel korral Dominikaanis nii Punta Canas kui Puerto Platas ning korra Mehhikos Yucatanil Rivera Mayas.Kuna mujal Mehhikos ei ole käinud,siis ülejäänu kohta ei oska midagi öelda.Parim nn.lebola on minu arust Dominikaanis,seda eriti Punta Canas,kus hotellid on veidi paremad ,kui Puerto Platas.Kindlasti on Dominikaanis parima hinna/kvaliteedi suhtega all inclusive hotellid regioonis.Erilisi vaatamisväärsusi sealkandis ei täheldanud ,kui just Columbusega seotud hooned pealinnas Santo Domingos.Dominikaan on ikkagi väga hea lebola oma imeilusate randade,sooja mere ja kõik hinnas teenusega hotellides. Minule isiklikult meeldis Mehhikos Rivera Mayal rohkem,kus oli lisaks väga headele lebotamisvõimalustele ka rohkem käia ja vaadata.Seal kandis on mitmeid väga suuri nn.teemaparke,kus on vaatamist ja erinevaid tegevusi nii täiskasvanutele ,kui lastele terveteks päevadeks.Ja muidugi see maiade värk:püramiidid ja nii edasi.Teema on muidugi tugevasti kommertsmõttes kohalike poolt üle ekspluateeritud,kuid ikkagi parjalt doseerides päris huvitav.Nii,et mina soovitaks Mehhikot,aga ka Dominikaan on väga hea ja vist hinnalt ka veidi soodsam.\n19. juuni 2012 15:07\nLebotamiseks on Dominikaan ideaalne. Suurepärased all inclusive hotellid ja lihtsalt mõnus olemine.\n18. juuli 2012 19:25\nMõtlen ka ise Dominikaani peale. Tahaks rentida auto ja kohapeal ringi uudistada. Kas oskate nimetada häid hotelle, mis ei ole kallid. Luksus ei ole vajalik. Palju võiks sealkandis autorent ja kütus maksta? Ühtlasi võiks ära mainida kohad, mida tasuks kindlasti seal külastada. Tänud!\n18. juuli 2012 20:46\nMul täpselt sama mõte - talvel Mehhikosse või Dominikaani. Kas on olemas randades ka bungalowsid, mida saab rentida, või ainult suured hotellid? Hinnaklass? Plaanime budget reisi, niiet luksust taga ei otsi.\n24. okt 2012 09:51\nMajestic Elegance või Majestic Colonial.Need on sõsarhotellid ja asuvad ühisel suurel väga hästi hoolitsetud territooriumil.Väga ilus rand,mida kaitseb suurte lainete eest ca 1km kaugusel asuv veealune looduslik riff. Palju erinevaid restorane ja baare,suur showteater mõlemal hotellil. Suured ja hästisisustatud hotellitoad.Ülisõbralik ja abivalmis personal. Minu arvates ülivinge koht lebopuhkuse veetmiseks.\n31. okt 2012 10:30\nKurihunt- meil sama plaan- külastada Dominikaani veebr-märts. Olen hoidnud seni silma peal Thomsoni pakkumistel. Vist tundub, et mõistlik on võtta soodne AI pakett ja siis kohapeal soovi korral veidi omal käel ka ringi seigelda. Plaan olla 2 nädalat. Kuidas ja mis teenust kasutades plaanite sinna lennata ? Tänud ,\n17. aug 2013 23:18\nDominikaanis jälgi, et võtaksid hotelli ikka Kariibimere poole, mitte ookeanipoolses küljes. Tahad ju ikka helesinist vett :)


Uus ja vana nüüdismuusika ?Varssavi sügisel? — Sirp\nUus ja vana nüüdismuusika ?Varssavi sügisel?\nEesti muusikast kõlas Varssavis Toivo Tulevi teos.\nUue muusika festival 47. ?Varssavi sügis? 17. ? 25. IX.\nMaailma tähtsamaid ja pikema traditsiooniga nüüdismuusikafestivale ?Varssavi sügis? sündis Stalini-järgse sula ajal 1956. aastal ja toimis sotsialismi suletuses vaba muusikalise mõtlemise saarena. Aastaid oli Varssavi festival ainus regulaarne ja mastaapne uue muusika festival Kesk- ja Ida-Euroopas. Festivalile oli pööratud ülemaailmne tähelepanu ning külma sõja perioodil levis XX sajandi muusika just Varssavi kaudu ida poolt läände ja vastupidi.\nKorraldajad Poola Heliloojate Liidust iseloomustavad ?Varssavi sügist? kui positiivselt eklektilist festivali ning peavad oma ülesandeks väljuda kitsast muusikaspetsialistide ringist, hermeetilisest suletusest ja viia publikuni XX sajandi meistriteoseid ning päris uut helikunsti. Pärast madalseisu 1990. aastatel on festival nüüd jälle publikurohke. Korraldajad on eriti uhked selle üle, et kontsertidel on hakanud käima noored ning ligikaudu pool publikust on alla 30aastane; kontserdipiletid on muuseas palju odavamad kui Eestis.\n?Varssavi sügis? ja Eesti\nVarssavi festivalil on hindamatult suur roll ka Eesti muusikas. Eesti heliloojatele, muusikateadlastele ja interpreetidele oli ?Varssavi sügis? 1960.-70. aastatel tähtsaim, kui mitte ainus võimalus kuulata avangardmuusikat elavas ettekandes. Olulisi impulsse said Varssavis kuuldust Arvo Pärt, Veljo Tormis ja nende põlvkonnakaaslased.\nVälja arvatud Pärdi looming, on Eesti muusikat ?Varssavi sügisel? üsna vähe ette kantud. Esimene eesti nimi festivali kataloogis on Tormis, kelle Avamängu nr 2 esitas Sileesia sümfooniaorkester juba 1961. aastal. Räätsa populaarseimat teost Kontserti kammerorkestrile mängiti sotsialismiajal seal mitu korda. 1975. aastal esines Varssavis Tallinna Kammerkoor ja jäädvustas festivali annaalidesse terve hulga eesti kooriheliloojaid ning aastal 2001 rikastas festivaliheliloojate nimekirja eesti noorema põlvkonna autoritega NYYD Ensemble.\n?Varssavi sügise? kaaskorraldaja on Poola Raadio, mis vahendab festivali tähtsamad kontserdid, samuti esineb festivalil raadio sümfooniaorkester. Poola Raadio uue muusika toimetaja Andrzej Chłopecki kuulub festivali repertuaarikomiteesse ja kava vaadates on tunda tema kätt ja maitset. Rahvusvahelise heliloojate rostrumi iga-aastane delegaat Chłopecki on tellinud rostrumiheliloojatelt festivalile uusi teoseid. Järgmise aasta ?Varssavi sügiseks? on saanud tellimuse ka eesti heliloojad Jüri Reinvere ja Helena Tulve.\n?Varssavi sügis? pakkus tänavugi terve hulga esiettekandeid ja mitmes vormis muusikasündmusi akadeemilistest kammerõhtutest ning oratooriumikontserdist installatsioonide ja improvisatsioonideni. Festivali raames toimusid kohtumised heliloojatega ja näitused. Üks ?Varssavi sügise? kaasüritusi oli tänavu IAMICi aastakonverents ?Music in Transition?, mis tõi Varssavisse muusikapropageerijaid rohkem kui kolmekümnest riigist.\nIAMIC ehk International Association of Music Information Centres ühendab kogu maailma muusikainfokeskusi. MICid on väga erineva suuruse ja tegevusmahuga, kusjuures infokeskuse võimsus ei pruugi seonduda riigi suuruse ja rikkusega. Mõnes riigis, näiteks Rootsis, Kanadas ja Hollandis, tegutseb muusikakeskus juba mitukümmend aastat mitmekümne töötajaga, pakub eesrindlikku veebilehte, kirjastab muusikat ja annab välja plaate. Ent mõnes riigis on muusikainfokeskus fondide toetusele ja vedaja fanatismile rajatud üheinimeseüritus. Kord aastas peab keskuste liit põhjaliku konverentsi, et vahetada kogemusi ja arutada, kuis kindlustada oma positsioone kultuurimaailmas. Viimastel aastatel tegeleb IAMIC muusikainfo ühtse otsinguportaali European Music Navigator ülesehitamisega. Tänavu organiseeris IAMIC ka ühe ?Varssavi sügise? kontsertidest. Infokeskused pakkusid välja teoste salvestised ning kunstinõukogu selekteeris 21 pakutud pala hulgast välja kuus, mille kandsid IAMICi kontserdil ette noored poola muusikud. Väljavalitute hulgas oli ka Eesti muusikainfokeskuse lähetatud Toivo Tulevi kammeransambliteos ?Swing Low?.\nMul õnnestus viibida kuuel ?Varssavi sügise? kontserdil ning veenduda korraldajate formuleeringus, et tegemist on eklektilise festivaliga. Nüüdisaeg on veninud imekspandavalt pika perioodi peale. Uueks muusikaks kutsutakse nii eile kui 60 aastat tagasi komponeeritud teoseid. Kuulda sai vanamoelist modernismi, tüüpilist minimalismi, erineva tasemega spektraalmuusikat, elektroonilisi teoseid ja muidugi ka uusi ideid kätkevaid muusikatöid.\nMoskva Uue Muusika Stuudio kvartett (keelpillitrio klarnetiga) mängis just sellist kirjut kava, kus XX sajandi klassika ja akadeemilise modernismi jooned kõrvuti: Ustvolskaja, Kasparov, Sioumak, Wustin. Tooni andis ?nailonhäälne? elektroonika, kummitas ?ostakovit?i ja koguni Skrjabini vari. Kontserdil istudes meenus mulle ühe Eesti muusikategelase raamat, kus eesti nüüdismuusikale heideti ette meloodiate ja teemade puudumist. Uue Muusika Stuudio repertuaaris oli meloodiaid ning nende motiivilist arendust rohkesti. Kontserdi huvitavamad hetked saabusid Vladimir Tarnopolski teosega ?Möödunud päevade kajad?, kus heliefektide ja veidrate tsitaatide vahele tekkis muusikasse seesmine jõud, ning Faraj Karajevi ?Postludia?, helisse süüviva keskendunud, minimalistliku, varjutatud väikepalaga.\n?Varssavi sügise? kontserdid antakse tõesti täissaalidele. Poola heliloojate päevasele kammerkontserdile pidime lausa piletita sisse hiilima, sest kontsert oli välja müüdud. Väikesse umbsesse saali mahutati lõpuks mitusada inimest, kuulajad rippusid aknalaudadel ja külitasid esinejate ees maas. Esines noorte naiste keelpillikvartett Dafö koos solistidega ja pool kavast olid esiettekanded. Kontserdi tähtsaim oopus oli 33aastase Paweł Mykietyni, paar aastat tagasi rostrumil noorte kategoorias võitnud autori laulutsükkel ?Ładnienie?. Teenekas bariton Jerzy Artysz esitas sordiiniga kaetud mõrkja kõlaga soundtrack?i taustal ebatavalist vokaali, kus sõnu edastatakse pressitult, justkui tagurpidi. Dafö keelpillikvarteti trump on homogeenne piano, mida lummavalt demonstreeriti Paweł Szymanski uduselt minimalistlikus oopuses ?Compartment 2?. Magdalena Długoszi ?Zakopane Liryki? oli päris vaimukas fantaasiapala saksofonile elektroonikaga. Igatahes võis aru saada, miks publik sellele kontserdile kippus.\nFestivali üks kõrghetki näis olevat poola helilooja oratooriumi esiettekanne. Rafał Augustyn (1952) oli ?Hümnide sümfooniat? plaanitsenud ja komponeerinud 20 aastat. Varssavi Filharmoonia lavale asetus hiiglaslik koor Sinfonia Warsowia, sopranid Lynne Dawson ja Joanna Burton, dirigent Renato Rivolta. Teose tekstid Lucretiuse, Homerose, Michelangelo, ladina ja juudi epigraafidelt ning mujalt rääkisid pimedusest ja valgusest ning ülistasid viimast. Sümfoonia ülesehitus järgis kreeka tragöödiate traditsiooni: vaheldusid koor, solistid, orkester, kõneles rahvas ja hüüdis üksikisik. Eeskujulikult orkestreeritud muusika oli mahlerlik, etteaimatava kulgemisega ja suure helivaljusega. Kaldumine crossover?i poole oleks teose päästnud, kuid läbinisti akadeemilisena nii vahenditelt kui teostuselt oli sümfoonia rusuvalt deklaratiivne. Esimene osa kestis viiskümmend minutit, järgmised kaks olid veidi lühemad.\nIAMICi kontserdil esitas Varssavi ansambel Kwartludium kuue autori teoseid. Prantslase Bernard Cavanna Trio akordioniga oli akustiliselt meeldiv vaheldusrikas muusika, meenutas liikumistelt ja energeetika poolest Tüüri ja lüürilistes episoodides proge-rocki klassikuid. Toivo Tulevi ?Swing Low? ettekanne jättis tõsise ja meditatiivse, kuid hillitsetud mulje. Kahjuks ei suutnud korraldajad kohale organiseerida õiget gongide komplekti ning neid asendas süntesaator. Taani autori Klaus Ib Jorgenseni teoses ?Lacrima? oli modernistliku muusika tüüpilisi elemente, mida tegi orgaanilisemaks süntesaatori rollis akordion.\nUus ja vana nüüdismuusika ?Varssavi sügisel?\nÜlejäänud osa kontserdist ei avaldanud eriti muljet. Itaallase Marco Marinoni ?To Walk the Night? lindile ja ansamblile oli just täpselt selliseid helisid täis, nagu pealkirja järgi võite kujutleda. T?ehhi helilooja Martin Mareki oopus ?Cosciette di Roncole alla Luigi Calvani? vastas autori inspiratsioonikirjeldusele prepareeritud konnade reflektoorsest liikumisest ? ja et asi oleks kindlam, tuli konnade hääl ka lindilt. Miskipärast oli kunstinõukogu kontserdiks välja valinud ameerika helilooja, lihtsaloomulist minimalismi kasutanud David Langi naerugaasist inspireeritud pala ?Sweet Air?.\n?Varssavi sügisel? oli seekord mitu muusikateatri etendust. Neist õnnestus näha noore autori Michel van der Aa kammerooperit ?One?. Ooperil oli lihtne video, kaasahaarav muusika ja helire?ii ning fantastiliselt hea interpreet, Kanada lauljatar Barbara Hannigan. Videos näeme viit vana naist kirjeldamas olulist ja hämmastavalt sarnast intsidenti oma elust ning peategelane mängib protagonistina neid hetki läbi. Näeme teda põlevate küünalde keskel asetumas ruumi, asendustegevusena süstemaatiliselt hagu ja oksakesi murdmas, oksadest teed rajamas. Murdumise ja murdmise helidest oli van der Aa tuletanud ka helimaterjali. Kahekordse (üks videos, teine laval) Barbara Hannigani duett võttis tihti irreaalsed mõõtmed. Iseendaga dialoogis, hinguste ja hüüete, jooksude polüfoonias ja paralleelsuses näitas protagonist pingul inimese kobavat tungi olukorrast välja. Oksaraagudest tee viib kangelanna kokku teiselt poolt ajajõge läheneva samasuguse tee ehitajaga, kelles võime aimata teda ennast vanana.\nFestivali lõppkontsert oli nagu õppereis XX sajandi sümfoonilisse muusikasse. Poola Raadio Katowice sümfooniaorkester esitas Gabriel Chmura ja Jacek Kaspszyki vaheldumisi dirigeerimisel kõik neli Witold Lutosławski sümfooniat. Poola suurmeistri oopustes ajaperioodist 1947 ? 1992 on hästi jälgitav modernismi kujunemine, õitseng ja helikeele lihtsustumine. Iga sümfoonia eel kaikus pimedas saalis helilindilt helilooja enese selgitus. Vanameister rääkis Poola Raadio intervjuudes lihtsat juttu maailma ja looja suhtest ning püüdest sümfoonia kui maailma mudeli poole.\n?Varssavi sügise? kontekstis oli vana nüüdismuusika vitaalsem kui uus.


Sõiduproov. Volkswagen T-Cross: veetlev tarbeese - Tänane leht\n19. aprill 2019, 6:31\nVolkswagen T-Cross. FOTO: tootja\nSäti neid numbreid, kuidas tahad. Ikka tuleb vastuseks Volkswagen T-Cross.\nAastal 1988 ühendasid autoinsener Claudio Zampolli ja disainer Marcello Gandini jõud helilooja Giorgio Moroderiga ning koos endiste Lamborghini inseneridega loodi midagi tõeliselt erakordset. Jutt käib muidugi legendaarsest Cizeta-Moroder V16Tst. Otsige see 90ndate ikoon internetiavarustest üles. Ausalt, ta on seda väärt. Ainult tagumisi rattaid käitav 6,0-liitrine, 16 silindriga ja 540 hobujõudu arendav V-asetusega mootor auto tagaosas, algselt Lamborghini Diablo tarvis disainitud kere, kaks (!) paari klapptulesid ja viiekäiguline manuaalkast – see on toores hullumeelsus neljal rattal. Kirg, fantaasia ja unistused. Volkswageni verivärske pisimaastur on oma innukas ratsionaalsuses kogu selle pöörasuse absoluutne vastand.\nT-Cross ei sündinud palavikulistel öödel, pooltühjade kohvitasside, üle serva ajavate tuhatooside ja hüsteeriliste naerupahvakute keskel. Teda ei loonud kunstnikud, poeedid ega muusikud. T-Crossi eostas nõudlus turul ja tõid ilmale arvud Exceli tabelis. Kõik tema juures lõhnab arvutuste, niši rihtimise ja peenplaneerimise järele. Volkswagen T-Cross ei ole auto – ta on sõiduvahend. Tarbeese.\nSelge, imelist sidet juhi ja masina vahel pole siit mõtet otsida. Seda ei ole ega tule. On muidugi inimesi, kes ka röstri või fööniga sügavalt intiimse ja kestva sõpruse suudavad luua, kuid need on erandid ja T-Cross ei püüagi olla su sõber. Ta on kindel, mugav ja praktiline vahend linnaruumis liiklemiseks.\nHea, et selle jalust saime. Keskendugem nüüd T-Crossi headele külgedele, mida on tegelikult palju.


La Noctambulle Reims Prantsusmaa - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 83 majutuskohta asukohas Reims.\nComfort Apartment (5 persons)\n3 rue Brulée , Reims Kesklinn, Reims, Prantsusmaa - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast La Noctambulle\nKas oled turist või hoopis ärireisil, La Noctambulle on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Reims. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Neile teist, kes tahavad välja minna, on Kaunite Kunstide Muuseum, Palais du Tau, Notre Dame Cathedral vaid mõned külalistele saadaolevad vaatamisväärsused.\nLa Noctambulle teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida peretuba.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida küte, äratuskell, iPodi dokkimisjaam, ventilaator, LCD/plasmaekraaniga teler. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab La Noctambulle märki mitmel viisil.\nSaabumisel tuleb ootamatute kulude katteks tasuda 300 EUR tagatist. See tagatis on täielikult tagastatav väljaregistreerimisel pärast majutusruumide ülevaatamist. Palume majutusasutusele La Noctambulle oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid. Selles majutusasutuses pole poissmeestepeod ega muud sarnased üritused lubatud.\nBooking.com arvustused (51)\nKõik reisijate tüübid (51)Paarid (12)Üksikreisijad (5)Pered väikeste lastega (27)Pered suuremate lastega (1)Grupid (7)


poisid, metsikus, piirid ja sport | mehisuse kunst"\nPoisid, metsikus, piirid ja sport\nToimetaja märkus: see on külalisartikkel Karl Zinsmeister.\nKorraldatud sport, alates ülikoolide kergejõustikust kuni kohalike Little League meeskondadeni, on aeglaselt ellu ärkatud pärast lukus viibimist. On neid, kes ütlevad, et need tegevused pole hädavajalikud. Kuid nad on seda öelnud juba enne pandeemiat. Ja nad ei saaks rohkem eksida.\nOn inimesi, kes on pikka aega väitnud, et sport on lihtsalt eskapism. Paljud õpetajad ja professorid arvavad, et sportlikud meeskonnad pole midagi muud kui tõsise õppimise kõrvalejuhtimine ja isegi halva käitumise julgustamine.\nNüüd on politiseeritud kriitikuid, kes vinguvad, et kõrgetasemeline sport soodustab liiga suurt konkurentsi. Et nad on liiga militaristlikud. Liiga vägivaldne.\nÜks ülitrendikas väide on, et sportlik võistlus soodustab mürgist mehelikkust.\nNeed kaebused jätavad spordi kohta käimata põhitõed, eriti meeste jaoks. Paljude poiste ja noorte meeste jaoks on klassiruumid ebamugavad kohad. Sportlikud võistkonnad on sageli kokkuhoiukompensatsioon.\nKui ma esimest korda ülikooli ülikoolilinnakusse jõudsin, oli mul halb reaktsioon. Ma ei hinnanud enesekindlust ja üleolekutunnet, millega Ivy League ülikoolis paljude nutikate inimeste seas kokku puutusin. Mulle ei meeldinud paljude teadlaste pehmus ja nende lahtiühendamine rasketest koputustest ja kurnavatest nõudmistest, mida elu seab reaalses maailmas vähemate kodakondsusega kodanikele. Ma ei näinud ülikoolilinnakus erilist austust nende inimeste vastu, kellega koos üles kasvasin - kes hindavad palju rohkem teravust, alandlikkust ja rasket tööd kui filosoofilist naba vaatamist.\nEt pääseda mõnest asjast, mis mulle akadeemilises elus ei meeldinud, ja jõuda lähemale inimestele, keda võiksin imetleda, valasin end sporti. Algselt mängisin Yale'i jalgpallimeeskonnas, seejärel läksin aerutamisele. Mõnikord ütlen inimestele, et õppisin ülikoolis sõudmise erialal ja see on ainult osaliselt nägus.\nLõpuks leidsin akadeemilise tee, mis mind erutas, ja suutsin luua vaimse elu, mille üle olen uhke. Kuid ma säilitan sügava austuse ka higise, muljutud ja kurnatud keha elu suhtes.\nSest õigesti tehes pole sport ainult mäng. See pole triviaalne. Distsipliinina (mis muidugi erineb pealtvaatajana vaatamisest) võib sport olla üks kõige kujundavamaid tegevusi, millest iga inimene üldse osa võtab.\nMitte klassiruumis ei avastanud ma vastupidavuse ja vastupidavuse jõudu. See oli spordis. Seal õppisin vaatamata rasketele löökidele jätkama. Seal ma nõustusin tööjõu raiskamise vajalikkusega ja ettevalmistuse asendamatu väärtusega.\nSport on see, kus ma õppisin kogu oma elu kõige olulisema õppetunni - see tähendab, et igas tõeliselt ägedas lahingus pole võistlus just teie vastas olev inimene. Võistlus on teie enda valulävi, sisemine distsipliin, visadus. Kas suudate võita oma nõrkused ja ületada oma mugavad piirid?\nNii palju siis, kui sportlik võistlus pole hariv.\nKuid siis on see 'mürgise mehelikkuse' argument.\nSee on tõsi - see on kindlasti tõsi -, et meessoost loodus, kui see pääseb kultuuripiiridest ja piiridest, võib olla jõhker ja ohtlik. Kuid just seetõttu on meil vaja ausa mängu reeglite ja traditsioonidega määratletud areene, kus noored isased saavad üksteise vastu paugutada viisil, mis pigem ehitab kui hävitab.\nSest see on lihtsalt looduse fakt, et enamik mehi tõmbab metsikust. Võite suunata need metsikud instinktid konstruktiivsetesse tegevustesse. Või võite teeselda, et mehi saab lihtsalt metsikutest huvidest rääkida. Mul on kriitikute jaoks uudiseid: märkimisväärne osa neist meestest, kellele on noorte meessoost impulsside tõttu täisväärtuslikud müügikohad keelatud, saavad hoopis vägivallatsejateks, gangbangideks ja seadusevastasteks.\nTraditsiooniliselt on olnud palju kohti, kus noored isased saaksid riskida ja end tugevdada ilma oma naabruskonda maha põletamata. Tegelikult on tuhandeid aastaid see oli noorte meeste jaoks peaaegu universaalne kogemus siseneda rituaalidesse kus nad peaksid täiskasvanuks saamise teel seisma silmitsi rangete füüsiliste ja moraalsete nõudmistega. Sparta teismeline pidi aasta aega üksi maast välja elama. Kui sa olid Ameerika indiaanlane, siis pidid kotka paljaste kätega kinni püüdma. Euroopas sai sinust rüütel. Või emigreerus metsikule maale. Jooksid merele.\nMõnikord küsivad noored mehed minult, kuidas neist saab huvitav kirjanik. Ma ütlen neile, et nad peaksid kõigepealt elus midagi huvitavat tegema. Herman Melville muutus üheks suurimaks romaanikirjanikuks pärast seda, kui liitus kaubalaevaga, sõitis vaalapüügireisil ja teenis seejärel fregattil. Ta eksles Tahitil, töötas rannasõitja ja rändurina. Ta vangistati Austraalias. (Muidugi pandi kõik Austraalias vangi.)\nPraegu loen läbi James Fenimore Cooperi romaane. Ta alustas Yale'i üliõpilasena, kuid heideti välja mõne klassikalise noormehepeksu pärast. Nende hulka kuulus eesli toomine klassiruumi. See, mille ta välja visati, kasutas sõbra ühiselamutoast ukse puhumiseks väikest tünni musta pulbrit. Kolledž jäi ootamatult pildist välja ja ühines Cooperiga USA mereväega, kus tal oli palju seiklusi, sealhulgas jälgis New Yorgi osariigi osariigis keset kõrbes 16-relvase brigaadi ehitamist, et seda saaks võidelda Suurtele järvedele. Suurbritannia 1812. aasta sõja ajal.\nNeil meestel oli noorukieas raske käed rüpes koolis rahulikult istuda. Nad tahtsid kakelda ja hüpata takistusi ning teha hüppavaid hääli - täiesti normaalsed meeste reaktsioonid varajasele täiskasvanule. Kui nad said selle oma süsteemist välja, asusid nad elama ja said näidiskodanikeks. Minu sõduritega varjatud aruandluse aastate jooksul Olen näinud sama nähtust ikka ja jälle.\nTäna olen siiski mures. Olen mures, et tänapäevane elu sulgeb paljud rõhulangetuskraanid, paljud traditsioonilised teed meeste pädevuse, iseseisvuse ja rahu poole. Meil pole enam metsikuid piire, kus saaksite ennast proovile panna, nagu meil sajandeid.\nNoortele meestele öeldakse nüüd, et ainus neile avatud kursus on olla hoolas üliõpilane ja minna ülikooli. Seejärel asuge vaiksesse kontoritööle. Kas keegi tunneb veel enesetappu?\nPaljud täiesti terved mehed lihtsalt ei suuda seda noorematel aastatel tõmmata. Niisiis mässatakse nad veretu rutiini, naisõpetajate droonide, tegemata õppimise puudumise, väljakutsuvate riskide puudumise vastu. Paljud neist - eriti kui nad kasvavad madalama sissetulekuga või madalama haridusega peredes - määratletakse ebaõnnestumiste või kurjategijatena.\nEnamikul neist pole siiski midagi halba. Neil on vaja lihtsalt kohti ja produktiivseid radu, kus nad saaksid oma meeste rahutuse läbi vaeva näha. On oluline, et hoiame uksi karmides seiklustes ja nõudlike testide jaoks nende noorte meeste jaoks.\nPaljude meeste jaoks on sport viimaseks pelgupaigaks, kus nad saavad puhuda füüsilist auru ning sirutada ja mõõta end rangete, objektiivsete nõudmistega. Pärast seda on klassiruumi vähem kineetilised nõuded sageli meeldivad. Kergejõustik pole ainus areen, kus saate selliseid asju teha - saate metsikus maal seljakotti selga teha, tööriistadega asju ehitada, mägedesse ronida.\nKuid tänapäeva tüüpiliste linnalaste jaoks on sport ainus viis, kuidas nad regulaarselt merele joosta. Sellepärast on inimestel, kes kritiseerivad sporti tühisena, eskapismi kui õppimisest kõrvale juhtivatena, asju tagasi. Väljakutel ja kursustel saavutatud edu katab sageli laua muud tüüpi edu saavutamiseks.\nKui spordi- ja meessoost kriitikud saavad oma tahtmise, satuvad noored isased veelgi tihedamalt sisse. Kaasaegsus määratleb nende üha suuremat hulka kui hälbivaid. Ja igapäevane eksistents on vangistus - ja mõnikord sõna otseses mõttes - vangistus.\nLubage mul lõpetuseks märkida, et on veel üks väärtuslik ja imeline asi, mida sport pakub tõsistele osalejatele - ja see on sügav, teenitud seltsimehelikkus. Mitte ainult sõprade kiindumus. Pean silmas seost, mis valitseb inimeste vahel, kes on ühiselt kokku puutunud riskide ja survega, kes on koos kannatanud, kes on täitnud vastastikuseid kohustusi. Sport näitab mehele, mida tähendab täielikult sõltuda teistest - ja nemad sinust - ning kui oluline on täita kaaslastele vastutust, nõudes endalt parimat sooritust.\nSelline teenitud kamraadia on tänapäeval haruldane. Ometi on see üks elu suurimaid rahuldusi. See on ka üks parimaid viise, kuidas poisid saavad meesteks. Ja meestel leida ühisosa väljaspool takistusi, mis meid igapäevases elus lahutavad.\nSpordikaaslaste seltsis saate teada, kuidas suunata sünnipärane metsikus jõulisteks saavutusteks. Võite uurida õhuke piiri haarava pädevuse ja kibeda ebaõnnestumise vahel. Saate valdada edukust. Võite kasvada produktiivseks kodanikuks - nagu meestel aastatuhandeid.\nKarl Zinsmeister, paljude raamatute ja artiklite autor, oli aastatel 2006-2009 Valges Majas sisepoliitika peanõunik. Seda on kohandatud jutust, mille ta pidas Dublini Trinity College'i laevaklubi iga-aastaseks õhtusöögiks - üks kahest meeskonnast, kus ta oli endine sõudmise ülikoolimeister.\nkuidas speletamist alustada\nma olin paks, enne kui särgi selga panin\ncervello aju täiendus


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 11Vaesuse kaotamine Suurbritannias\nSuurbritannia Töö- ja Pensioniministeeriumi vanemnõunik\nTartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna doktorant\nSuurbritannia riiklik sotsiaalse kaasatuse tegevuskava (UK National Action Plan on Social Inclusion) 2003–2005 sisaldab valitsuse strateegiat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega tegelemiseks. See on Suurbritannia panus Euroopa Liidu pikaajalise eesmärgi saavutamisse – kaotada aastaks 2010 vaesus kogu Euroopas (www.dwp.gov.uk/publications/dwp/2003/nap/nap.pdf).\nAastal 1997, kui praegune valitsus ametisse valiti, elas iga viies laps peres, kus keegi ei töötanud. Tuhanded lahkusid koolist põhioskusteta, kolm miljonit tööealist olid olnud töötud ja sõltunud riiklikest toetustest üle kahe aasta.\nPeaaegu kolmandik Suurbritannia lastest elas madala sissetuleku ga pered es, mis oli arenenud riikide hulgas halvemaid näitajaid. Suhteliselt madala sissetulekuga peredes elavate laste osakaal suurenes aastail 1979–1997 rohkem kui kaks korda.\nVaesuse tõttu ei ole inimesed saanud oma võimeid arendada ega rakendada ning neil on kogunenud majanduslikke kulusid ja sotsiaalseid probleeme tulevikuks. Ebasoodsates oludes üles kasvanud lastest on saanud madalapalgalistel töökohtadel töötavad või riiklike toetuste najal elavad täiskasvanud, kes ka pensionil olles on pidanud vaesuses edasi elama.\nSee puudusetsükkel hakkab nüüd katkema. Aastal 1999 seadis peaminister Tony Blair sihiks võrdsema ja integreerituma ühiskonna, kus kedagi ei piira ebasoodsad olud ega võimaluste puudumine. Suurbritannia valitsus tegeleb vaesuse põhjustega ning on vaesuse kõrvaldamiseks püstitanud pikaajalised eesmärgid:\nkaotada laste vaesus aastaks 2020;\nvõidelda pikaajalise töötuse vastu, et igaühel, kes suudab, oleks võimalik töötada;\ntagada turvalisus töövõimetuile;\ntagada turvalisus ja sõltumatus pensionäridele, võimaldada vanadel inimestel elada aktiivset ja täisväärtuslikku elu;\npakkuda kvaliteetseid avalikke teenuseid, et igaüks saaks oma elu väärtuslikult elada.\nSuurbritannia valitsus on püstitanud eesmärgi vähendada laste vaesust poole võrra aastaks 2010 ja kaotada see lõplikult aastaks 2020. See tähendab mitte ainult laste praeguse olukorra, vaid ka nende tulevikuväljavaadete parandamist. Eesmärk on kindlustada, et kõigil lastel oleks täisväärtuslik lapsepõlv ja nad saaksid täiskasvanuna oma võimeid rakendada.\nVaesus tähendab rohkemat kui madal sissetulek. Vaesus mõjutab inimeste elu – tervist, eluaseme ja elukeskkonna kvaliteeti. Mõistes ennetava tegevuse tähtsust, suunab valitsus põhitähelepanu neile, kellel on kõige suurem oht oma elu võtmeetappidel vaesusse sattuda.\nLaste vaesuse mõõtmine\nSuhteliselt madala sissetulekuga peredes elavate laste hulk on kaua aega suurenenud. Esimese sammuna laste vaesuse kaotamiseks püstitati eesmärk vähendada 2005. aastaks madala sissetulekuga peredes elavate laste hulka vähemalt veerandi võrra. Töö selle eesmärgi nimel on olnud edukas hoolimata asjaolust, et keskmine palk on tugevasti tõusnud. Alustalad on olnud maksupoliitika ja töötamise tähtsustamine (Paxton, Dixon 2004). Perede rahalisse toetamisse tehtud investeeringud ja jätkuv edu töötuse vähendamisel näitavad, et valitsus on õigel teel. Saavutused eelmainitu muutmisel on leidnud laialdast heakskiitu.\nEt valitsus on lubanud kaotada laste vaesuse ühe põlvkonna jooksul, siis tahab ta tagada, et vaesust mõõdetakse tõhusate meetmete abil, mis näitavad täpselt, kas ja millisel määral on edu saavutatud.\nSeetõttu algatas valitsus 2002. aasta aprillis konsultatsioonid “Laste vaesuse mõõtmine”, mille raames arutati, kuidas laste vaesuse pikaajalisel mõõtmisel kõige paremini tarvitada olemasolevaid vahendeid (Department for Work… 2002). Kasutati Suurbritannia ja välismaa teadlaste ning vaesuse ekspertide pakutud lahendusi. Samuti kaasati otsese vaesusekogemusega inimesi, saamaks teada täiskasvanute, noorte ja laste seisukohti.\n2003. aasta detsembris tehtud kokkuvõttes toodi välja valitsuse meetmed laste vaesuse pikaajaliseks mõõtmiseks, mida edasise tegevuse hindamisel kasutatakse. Laste vaesust mõõdetakse kolme näitaja abil:\nabsoluutne madal sissetulek: mõõdetakse kõige vaesemate perede sissetulekute tegelikku kasvu;\nsuhteline madal sissetulek: mõõdetakse, kas kõige vaesemate perede sissetulekud peavad sammu üldise sissetulekute kasvuga;\nmateriaalse puuduse ja suhtelise madala sissetuleku kombinatsioon:– üldiseks elustandardi mõõtmiseks.\nLaste vaesuse mõõtmisel jälgitakse lapse elustandardit, palju ta on ilma jäänud materiaalsest heaolust, ning hinnatakse ka eluaseme kvaliteeti.\n2004. aasta suvel teavitati eesmärgist vähendada suhteliselt madala sissetulekuga leibkondades elavate laste hulka poole võrra ajavahemikus 1998/1999 kuni 2010/2011 ning kaotada laste vaesus täielikult aastaks 2020. See on kõigist varasemaist ambitsioonikam eesmärk.\nVaesuse mõõtmisel on tähtis võrrelda Suurbritanniat teiste riikidega, sest valitsus püüab viia Suurbritannia laste vaesuse näitajate poolest Euroopa parimate riikide hulka, nagu Rootsi ja Taani. Kõige uuemate andmete kohaselt ongi Suurbritannia liikunud kõrgeima laste vaesuse näitajaga riigi kohalt 1990. aastate lõpus lähemale Euroopa Liidu (15) keskmisele näitajale (vt joonist).\nJoonis. Lapsed (0–15 a) suhteliselt madala sissetulekuga (alla 60% keskmisest) peredes EL 15-s (2001) ja uutes liikmesriikides (1997–2003)\nALLIKAS: Eurostat – European Community Household Panel ja riikide andmed.\nTaskukohane laste päevahoid\nVaesuse peamine põhjus Suurbritannias on töötus. Korraliku palgaga töö aitab peresid ja üksikisikuid ning annab ka lastele elus paremaid võimalusi. Samuti võimaldab see inimestel oma tulevase pensioni heaks midagi ära teha. Seetõttu on valitsus viimase seitsme aasta jooksul ümber kujundanud sotsiaalhoolekandesüsteemi ja teinud sellesse investeeringuid, et muuta süsteem passiivsest aktiivseks, monoliitsest pluralistlikuks ning peale õiguste ka kohustustel põhinevaks.\nValitsus lähendab oma tegevust üksikisikute vajadustele, investeerides palju raha laste päevahoidu (üle 13 miljardi naelsterlingi alates aastast 1997), aitamaks vanemail tööd ja pereelu tasakaalustada. Kõrgekvaliteedilise, paindliku ja taskukohase laste päevahoiu kättesaadavus annab vanemaile, eriti üksikvanemaile, maksimaalsed võimalused tööle naasta, täienduskoolitust läbida ja haridust omandada.\nSelline investeering ei loo paremaid võimalusi mitte ainult vanemaile, vaid sellest on pikaajaline kasu ka lastele. Kui laps saab häid kogemusi turvalises ja stimuleerivas keskkonnas, on tal paremad eeldused iseseisva elu alustamiseks. See omakorda aitab kaasa sellele, et tänastest lastest ei saa homseid sotsiaalhoolekandest sõltujaid. Hea kvaliteediga sotsiaalteenused varases lapseeas on kasuks kõigile, kõige rohkem kehvades tingimustes kasvavaile lastele.\n1998. aastal töötasid haridusministeerium ning töö- ja pensioniministeerium koos välja riikliku laste päevahoiu strateegia (National Childcare Strategy ; nüüd osa valitsuse hea alguse programmist), et kindlustada lastele 14. eluaastani ja puudega lastele 16. eluaastani kõikjal taskukohane ja kvaliteetne päevahoid. Koolitundide ning vanemate töö ja isiklike toimingute tõttu peab vanemail olema võimalik kasutada lastehoiuteenust päeval eri ajal.\nViimaseil aastail on valitsus laste päevahoiu rahastamist enneolematult palju suurendanud. 2004. aasta septembris oli 1997. aasta seisuga võrreldes registreeritud rohkem kui 1,2 miljonit uut päevahoiukohta, millest on kasu üle 2 miljonile lapsele. Kõrvuti muude pereteenustega pakutakse üha enam mitmesuguseid laste päevahoiu teenuseid – lasteaedu, lapsehoidjaid, päevahoidu enne ja pärast kooli. Igale neljandale alla 8-aastasele lapsele on registreeritud päevahoiukoht.\nValitsus on edendanud integreeritud teenuste väljatöötamist noortele, lastele ja peredele, käivitanud meetmeid teenuse kvaliteedi tagamiseks, sealhulgas riiklike standardite kehtestamine alla 8-aastaste laste päevasele lasteaiateenusele, mille kohaselt peavad seda teenust osutama vastavate oskustega, pühendunud ja hea väljaõppega töötajad, ning andnud madalama ja keskmise sissetulekuga peredele (2004. aasta juuli seisuga 340 000, neist 65% üksikvanemad) maksusoodustuse kaudu märkimisväärset abi laste päevahoiu kulude katmiseks.\nÜhtne teenus kogu päevaks\nKuigi laste päevahoid on paranenud kogu riigis, on tähelepanu keskpunktis siiski ebasoodsates oludes piirkonnad ja pered, kus seesugustel programmidel on eriti suur mõju. Kõige kehvemates kogukondades käivitatud hea alguse kohalikud programmid (Sure Start Local Programmes) pakuvad mitmesuguseid teenuseid ligikaudu 400 000 alla 4-aastasele lapsele (ja nende peredele), sealhulgas kolmandikule vaesuses elavaist lastest. Peale selle on avatud üle 1200 nn naabruskonna lasteaia (Neighbourhood Nursery), kus on rohkem kui 45 000 uut lasteaiakohta.\nNendest programmidest lähtudes luuakse lastekeskuste võrk. Siiani on keskusi loodud 71, aastaks 2008 planeeritakse neid kuni 2500, nii et kõik väiksed lapsed ja nende perekonnad puudustkannatavates piirkondades saaksid neid kasutada. Valitsuse kaugem eesmärk on rajada lastekeskus igale kogukonnale.\nTulevikus laieneb laste päevahoid ka koolides. See on osa integreeritud haridus- ja hoolekandepaketist, mis sobib hästi nii lastevanemaile kui ka lastele. Valitsus edendab aktiivselt haridust ja hoolekannet, pakkudes koolides päevahoiule lisaks muid teenuseid – nagu pereõpe ja vanemate tugiteenused – ning suurendades koolide arvu, mis annavad haridus- ja hoolekandeteenust kogu päevaks, kella kaheksast hommikul kuni kella kuueni õhtul.\nHea alguse programm (Sure Start) on Inglismaa algatus. Niisuguseid kampaaniaid korraldatakse ka Suurbritannia teistes osades. Näiteks Šoti laste päevahoiu strateegia eesmärk on pakkuda kõigile lastele kättesaadavat, taskukohast ja kvaliteetset päevahoidu. Praegu kasutab lastehoiuteenust rohkem kui 243 000 last, see tähendab, et 85% 3-aastastest ja kõik 4-aastased lapsed saavad koolieelset haridust. Selle strateegia raames toimib ka Šoti hea alguse programm, mis on mõeldud kuni 3-aastastele lastele, ning töötab üle 1000 klubi, mis hoolitsevad laste eest pärast koolitunde.\nŠoti strateegia raames püütakse taskukohast ja kättesaadavat lastehoidu pakkudes aidata puudustkannatavail lastevanemail haridust, täiendusõpet ja tööd saada. Töö perede heaks (Working for Families) on algatus, mis on suunatud kõige enam puudust kannatavais piirkondades ja rühmades elavaile lastevanemaile ning Šotimaa töötute peredes elavaile hoolealustele. Kaks Šoti piirkonda, Aberdeenshire ja Fife, on kaasatud ka Suurbritannia valitsuse pilootprogrammi, et uurida lastehoiu mõju töö saamise barjääride ületamisele sotsiaalabist elavate üksikvanemate puhul.\nUue alguse (New Deal) programmide raames on miljon inimest uuesti töö leidnud, mis näitab, et abi on jõudnud kõige kehvemates tingimustes elavate rühmadeni – üksikvanemateni ja töövõimetustoetuse saajateni. Enne 1997. aastat ei arvanud keegi, et riiklikku toetust saavad üksikvanemad ja töövõimetustoetuse saajad mõtleksid tööotsingule või hakkaksid tööd otsima. Pealegi oli abi neile raskesti kättesaadav.\nTöö muutmine tasuvaks\nUue alguse programm oli algselt suunatud pikaajalistele töötutele, nüüd aitab see tööotsingul ka neid, kes on töötud, kuid ei ole end töötuna registreerinud. Uue alguse lisaprogrammid, sealhulgas üksikvanemate uue alguse (New Deal for Lone Parents) ja puudega inimeste uue alguse programm (New Deal for Disabled People), on märkimisväärselt suurendanud nende töösaamisvõimalusi, kes on tööturul ebasoodsas olukorras.\n2004. aasta algul töö- ja pensioniministeeriumi avaldatud dokument “Uuest algusest edasi: kohalikud lahendused individuaalsete vajaduste heaks” (Building on New Deal: Local Solutions Meeting Iindividual Needs) osutab tööhõiveprogrammide edasisele suunale – rohkem otsustusõigust kohalikule tasandile (Department for Work… 2004). Paindlikumat lähenemist testitakse katsepiirkondades 2005. aasta lõpust alates ning plaanide kohaselt rakendub see hiljem kogu riigis.\nLaste vaesuse kaotamise strateegia keskmes on lapse maksusoodustus ja töötaja maksusoodustus. 2003. aasta aprillis käivitatud lapse maksusoodustust (Child Tax Credit) saab lapse põhihooldaja. Toetuste süsteem on paindlik, hõlmab nii toetusi kui ka tööd. Nendest soodustustest saab kasu üle 6 miljoni perekonna (üle 20 miljoni inimese, sealhulgas 10,5 miljonit last).\n2004. aasta oktoobris tõstis Suurbritannia valitsus täiskasvanud töötaja riiklikku alampalka 4,85 naelsterlingini tunnis. 1999. aasta aprillist alates on tõus 1,25 naelsterlingit (peaaegu 35%). Ka 18–21-aastaste töötasu alammäära on tõstetud 3,80 naelsterlingilt 4,10 naelsterlingile tunnis. Peale selle makstakse esimest korda 16- ja 17-aastastele, kes enam ei ole koolikohustuslikud, vähemalt 3 naelsterlingit tunnis. Hinnangute kohaselt saab palgatõusust kasu kuni 2 miljonit töötajat.\nÜksikvanemate uue alguse programm on saanud kuueaastaseks. Selle tähistamiseks käivitati sari üleriigilisi katseprojekte, mis toetavad üksikvanemaid. Need toimivad Suurbritannia mitmeis paigus ja hõlmavad järgmisi abinõusid:\ntööotsimise toetus (Work Search Premium): iganädalane lisasumma üksikvanemaile, kes on elanud sotsiaalabist kauem kui aasta, osalevad üksikvanemate uue alguse programmis ja otsivad aktiivselt tööd. Toetus on mõeldud üksikvanemaile, et nad ei loobuks tööotsimisest sellega seotud kulude tõttu;\ntöötaja fond (In Work Emergencies Fund): aitab üksikvanemail, kes on äsja tööle asunud, 60 päeva jooksul tööleminekuga seotud kulusid katta;\ntöötaja soodustus (In-Work Credit): aitab üksikvanemail toetuselt üle minna täiskohaga tööle ning veenduda, et saadud töö end ära tasub; lisab esimesel tööaastal 40 naelsterlingit nädalas nende üksikvanemate sissetulekule, kes on saanud sotsiaalabi või töötu abiraha 12 kuud või kauem.\nSuurbritannia valitsus on käivitanud ka uue töötoetuse (Job Grant), aitamaks kõiki neid, kes hakkavad toetuste asemel tööst elatuma. Tööleminekuks makstakse kõigile üksikvanemaile ja lastega peredele ühekordset toetust 250 naelsterlingit.\nSuurbritannia valitsus teab, et oskuste puudumine on barjäär sotsiaalse kaasatuse teel, eriti kui on tegemist põhioskustega, nagu inglise keele oskus võõrkeelena. 2001. aastal käivitas valitsus selle probleemi lahendamiseks strateegia “Oskused eluks” (Skills for Life). Strateegia esialgne eesmärk on parandada aastaks 2007 Inglismaal 1,5 miljoni täiskasvanu kirja- ja arvutusoskust. Kaugem e esmärk on saavutada rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline oskuste tase ja lõpuks kõrvaldada see probleem täielikult.\n2003. aasta juulis avaldas valitsus riikliku oskustestrateegia dokumendi “21. sajandi oskused: meie võimete realiseerimine ” (21 st Century Skills: Realising our Potential), mis ühendab “Oskused eluks” ja muud kampaaniad (Department for Education… 2003). Oskustestrateegia eesmärk on luua tööandjate ja õppijate vajadustele keskenduv haridus- ja väljaõppesüsteem. Valitsus pakub meetmetepaketti, mis annab tasuta õppimise võimaluse täiskasvanuile, kellel ei ole häid algteadmisi. Paketi puhul arvestatakse õppijate vajadusi ja toetatakse järgmiste oskuste omandamist:\nalgteadmiste tasemel kirjaoskus, arvutusoskus ja infotehnoloogia ning inglise keel võõrkeelena;\nriikliku kutseõppe kvalifikatsiooni (NVQ) 2. tase või sellega samaväärne kvalifikatsioon;\nNVQ 3. taseme kvalifikatsioon piirkonna vajadustest lähtudes.\n“Uus algus oskustega” (New Deal for Skills) on järgmine samm parandamaks väheste oskustega inimestele antavat abi. 2004. aasta märtsis käivitatud programm põhineb oskustestrateegial (Skills Strategy) ja sisaldab järgmist:\nuue oskustealase tugiteenuse loomine;\noskustunnistuste (skills passports) väljatöötamine, et kergendada üleminekut toetustelt tasuvast tööst elamisele;\nrahalise toetuse toimemehhanismi täiustamine neile, kellele väljaõpe tähendab töölenaasmist;\nuuringud, kuidas kasutada tööandja väljaõppe pilootprogrammide (Employer Training Pilots) kogemust tasuva ja produktiivse töö leidmisel.\nDokument “Uuest algusest edasi: kohalikud lahendused individuaalsete vajaduste heaks ” keskendub üksikisikute vajaduste rahuldamisele ning tunnistab nii rühma kui ka kogu ühiskonna heterogeensust.\nSelline terviklik probleemikäsitlus koos tugeva ja stabiilse majandusega on osutunud tulemuslikuks. 1997. aastal oli Suurbritannias rohkem kui 1,6 miljonit töötut, kellest üle kolmandiku oli olnud tööta kauem kui aasta. Praegu on töötuse tase 30 aasta madalaim ja tööhõive rekordiliselt kõrge.\nPalju on saavutatud, kuid väga palju on veel teha, ning valitsus tunnistab jätkuvalt, et toetuse suunamine lastega peredele on puuduse põlvkondadetsükli katkestamisel otsustava tähtsusega. Ennetavate meetmete seas, mis aitavad põlvkonnast põlvkonda kanduvat vaesust katkestada, on hoolekanne varases lapsepõlves, võimaluste edendamisele suunatud koolisüsteem ning sellele järgneva hariduse ja kõrghariduse tõhus toetamine.\nValitsus jätkab pikaajalise programmi väljatöötamist, mille rakendamine muudaks lastele, noortele ja perekondadele pakutavad kohalikud teenused sobivamaks. Programm ühendab teenused ja pakub isikupärast õpet, hoolekannet ning tuge kõigile lastele ja noortele, nii jõukaile kui ka ebasoodsates tingimustes elavaile.\nValitsuse rohelise raamatu “Iga laps on tähtis” (Every Child Matters) avaldamisele järgnes enneolematu avalik arutelu lastele, noortele ja peredele pakutavate teenuste üle, mis andis märku märkimisväärsest nõudlusest nende teenuste parandamise ja muutmise järele (Department for Education… 2003a ). 2004. aasta märtsis avaldati dokument “Iga laps on tähtis: järgmised sammud” (Every Child Matters: Next Steps) (Department for Education… 2004). Samal päeval esitati parlamendile lasteseadus (Children Bill), millest sai lastele pakutavate teenuste reformimise alus.\n2004. aasta juulis kinnitas haridusministeeriumi viie aasta plaan (Department for Education… 2004a), et eeltoodu on laste ja õppurite strateegia lahutamatu osa, ning töötas lisaks välja riikliku teenuste strateegia (National Service Network), kus kehtestati laste, noorte ja lastevanemate teenustele standardid (Department of Health, Department for Education and Skills 2004). Riiklik teenuste strateegia on 10 aasta programm, mis ühendab tervishoiu, sotsiaalhoolekande ja hariduse ning tagab, et lastele osutatavad teenused keskenduvad laste ja perede, mitte teenuseid pakkuvate organisatsioonide vajadustele.\nNeed standardid on uue hoolduskorralduse aluseks.\nRiiklik teenuste strateegia toetub viiele võtmestandardile:\ntervishoiu edendamine ja haiguste ennetamine;\nlaste- ja perekesksete teenuste integreerimine;\nlapse täiskasvanuks saamine;\nRiiklik teenuste strateegia ja selle terviklik rakendamine toob kasu kõigile lastele.\nLapsed peavad juba varakult turvalises ja stimuleerivas keskkonnas omandama väljaõppinud ja pühendunud inimestelt häid kogemusi, et hilisemaks õppeprotsessiks ette valmistuda. Õige hoolitsemine laste eest aitab välja vaesusest ning on ülitähtis ka vanemaile, eriti üksikvanemaile, sest võimaldab neil töötada, õppida ja täiendusõpet saada.\nKõrgekvaliteedilistel avalikel teenustel on üldises vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamise strateegias võtmeroll, eriti tervishoiu, eluaseme tagamise, kuritegevuse vähendamise ja õigusabi puhul. Need teenused peavad vastama klientide vajadustele, olema kättesaadavad ja kultuurilt sobivad.\nMitmel mainitud alal on tehtud märkimisväärseid edusamme, seda kinnitavad:\n“Tervishoiu ebavõrdsuste kaotamise tegevusprogramm” (Tackling Health Inequalities: A Programme for Action), selles avaldatud kolme aasta plaan kajastab valitsuse meetmeid, mis on suunatud keskmise eluea pikendamisele ja laste suremuse vähendamisele (Department of Health 2003);\ntegevuskavad eluaseme nüüdisajastamiseks, et igaühel oleks võimalik endale korralikku kodu saada;\nperede arvu vähenemine, kelle lapsed ööbivad hoolekandeasutustes kauem kui kuus nädalat;\nvalitsuse kampaania ühiskonnavastase käitumise kaotamiseks.\nAlates peaministri 1999. aasta üleskutsest kaotada laste vaesus ühe põlvkonna jooksul, on valitsus avaldanud igal aastal kokkuvõtte “Võimalus kõigile” (Opportunity for All). Neis avaldatakse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamise strateegiad ja esitatakse näitajaid, mille alusel saab strateegiate edukust mõõta (vt tabelit).\nK uuendas kokkuvõttes, mis avaldati 2004. aasta septembris (Department for Work… 2004a), ilmneb edu paljudel aladel, näiteks 1997. aastaga võrreldes elab nüüd üle poole miljoni lapse vähem suhteliselt madala sissetulekuga peredes ja 300 000 last vähem töötute peredes.\n“Võimalus kõigile. Kuues aastakokkuvõte 2004” (”Opportunity for All. Sixth Annual Report 2004”) jätkab valitsuse strateegia hindamist edukuse näitajaid kasutades. Need näitajad sätestati esimest korda 1999. aastal esimeses kokkuvõttes “Võimalus kõigile”, jälgimaks valitsuse strateegiat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamiseks.\nTabel. Edukuse näitajad – lapsed ja noored\nNäitaja Muutumine baasseisu suhtes Võtmearvud\nLapsed tööta peredes ü\n1997 – 18,5%\n2004 – 15,9%\nLapsed madala sissetulekuga peredes:\nsuhteline madal sissetulek\nabsoluutne madal sissetulek\n1996/97 – 34%\n2002/03 – 28%\n1996 /97 – 34%\n200 2/03 – 17%\nTeismelised lapsevanemad õppimas, tööl või väljaõppel\n1998 – 47,0\n2002 – 42,6\n11-aastased, kes on saavutanud 4. taseme või kõrgema taseme inglise keele ja matemaatika 2. võtmeastme (Key Stage 2) testides ü\n2004 – 77%\n16-aastased, kellel on vähemalt 5 GCSE tunnistust hinnetega A* kuni C\nKoolide arv, mille tase jääb allapoole 20%/25% läve\n1997 – 45,1%\n2003 – 52,9%\n1997 – 361/616\n2003 – 114/228\n19-aastased, kellel on vähemat 2. astme kvalifikatsioon ü\n1996 – 69,7%\n2003 – 76,1%\nKogemata tekkinud vigastuste tõttu kauemaks kui 3 päevaks haiglasse satt unud ü\n1996/97 – 1,22\n2002 /03 – 0,94\nLaste suitsetamine ü\n1996 – 13%\n2003 – 9%\nKorduvalt registreeritud Lastekaitse Registrisse (Child Protection Register)\n1997/98 – 19%\n2002/03 – 13%\nLapsed, kelle eluase jääb allapoole sätestatud korraliku eluaseme taset\n1996 – 43%\n2001 – 30%\nü õiges suunas muutumine\np olemas ainult baasandmed või muutumise hindamiseks ebapiisavad andmed\nLisaks avaliku kokkuvõtte esitamisele Suurbritannia valitsuse tegevuse kohta vaesuse kaotamisel ja paremate võimaluste pakkumisel keskendub viimane kokkuvõte eriti sellele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase tegevuse aspektile, mida valitsus tähtsaks peab ja mis on pälvinud nii uurijate kui ka meedia tähelepanu, nimelt piirkonnast tulenevaile ebasoodsaile oludele.\nViimase 20 aasta vältel on Suurbritannias sajad vaesed piirkonnad veelgi vaesemaks jäänud, elades samas kõigest mõne tänava kaugusel rikastest. Viimases “Võimaluses kõigile” analüüsitakse piirkonnapõhist ebasoodsat olukorda ja valitsuse strateegiat selle kaotamiseks.\nValitsuse eesmärk on anda kõigile inimestele võimalus vaesusest pääseda, sõltumata nende elukohast. Valitsus üksi ei suuda aga muudatusi teha. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse mitmemõõtmeline olemus tähendab seda, et tõhusaisse strateegiaisse tuleb kaasata võimalikult palju erinevaid inimesi. Kesk- ja kohalikud valitsused peavad tegutsema koos vabatahtlike ja kogukondadega, kaasama ka ärimaailma ja kasutama teadlaste abi.\nSuurbritannia valitsus teeb tihedat koostööd teiste sotsiaalse tõrjutuse kaotamisega tegelevate Euroopa Liidu kolleegidega, kõrvaldades ühist tööd takistavaid bürokraatiabarjääre. “Suurbritannia riiklik tegevusplaan sotsiaalse tõrjutuse kaotamiseks 2003–2005” (UK National Action Plan on Social Exclusion 2003–2005) esitab oma vaesusevastase strateegia Euroopa Liidu ühiste eesmärkide ja kehtestatud ühisnäitajate konteks tis (Department for Work… 2003). Tegevu splaan täiendab “Võimalust kõigile”, kasutades Suurbritannia häid tavasid pikaajalise strateegia toetamiseks rahvusvahelises perspektiivis.\nDepartment for Education and Skills (2003). 21st Century Skills – Realising Our Potential. Cm 5810.\nDepartment for Education and Skills (2003a). Every Child Matters. Cm 5860.\nDepartment for Education and Skills (2004). Every Child Matters: Next Steps.\nDepartment for Education and Skills (2004a). Five Year Strategy for Children and Learners.\nDepartment for Work and Pensions (2002). Measuring Child Poverty: A Consultation Document.\nDepartment for Work and Pensions (2003). UK National Action Plan on Social Exclusion 2003–2005.\nDepartment for Work and Pensions (2004). Building on New Deal.\nDepartment for Work and Pensions (2004a). Opportunity for All. 6th Annual Report 2004. Cm 6239.\nDepartment of Health (2003). Tackling Health Inequalities: A Programme for Action.\nDepartment of Health, Department for Education and Skills (2004). National Service Framework for Children, Young People and Maternity Services.\nPaxton, W., Dixon, M. (2004). The State of the Nation: An Audit of Injustice in the UK. London: Institute for Public Policy Research.


UPSid kaitsevad ootamatu vooluhäire eest\nParim kaitse voolu- ning pingekõikumiste ja toitevõrgu katkestuste vastu on UPS (Uninterruptable Power Supply ehk katkematu toitepinge allikas).\nKui vahelduvvooluvõrgus esinevad lühema- või pikemaajalised elektrikatkestused, tagab UPS elektritarbijale täiendavaks ajaks normaalse elektritoite. Selle aja jooksul saab salvestada pooleliolevad tööd ning sulgeda korrektselt operatsioonisüsteemi.\nUPS-seadmeid toodetakse kolme erineva tööpõhimõttega:\noff-line, standby, back-- UPS -- tugi-UPS impulssväljundiga, st väljundpinge on impulsikujuline;\nline interactive, active standby- -- stabilisaator-UPS impulssväljundiga või siinusväljundiga st väljundpinge on impulsikujuline või siinusekujuline (nagu tavalises vooluvõrgus);\nonline double conversion- -- topeltkonverteeritav online- -UPS siinusväljundiga.\nTugi-UPS varustab tarbijat energiaga, mida saadakse otse vahelduvvooluvõrgust. UPSi sisendis eemaldatakse osaliselt elektrivõrgu võrgumüra ja tõkestatakse ülepinge (kuni 276 volti) pääs tarbijani, kuid väiksemad võrgupinge kõikumised kajastuvad otseselt UPSi väljundpinges. Ainult elektrikatkestuse ja liiga madala või liiga kõrge sisendpinge puhul lülitakse tarbija relee abil ümber patareitoitele. Erinevalt online-UPSidest kasutatakse tugi-UPSides lihtsamaid ja vähem kvaliteetseid muundurlülitusi. Ümberlülimist patareitoitele juhib elektromehaaniline kommutatsioonilülitus, mistõttu siirdeaeg võrgutoitelt patareitoitele kestab tavaliselt kuni 4 millisekundit. Tugi-UPSid jäävad patareide energiamahutavuse, nende laadimiskiiruse ja tööaja kestusega alla online-UPSidele. Puuduseks võib lugeda UPSi võimetust reguleerida väljundpinget võrgupinge kõikumise korral. Neid ei soovitata kasutada seal, kus vahelduvvooluvõrgus esineb sagedasti pingekõikumisi või tugevaid võrgumürasid. Hästi ei sobi nad ka võrguserverite reservtoite korraldamiseks.\nTäiustatud mudelid suudavad täpsemini jälgida ka võrgupinget, seda vajaduse korral tõstes või langetades. Pingekatkestuse korral lülituvad nad ümber akutoitele, kuid siis on neil sarnased puudused nagu tavalistel tugi-UPSidel: pikk siirdeaeg ja ebakvaliteetse (ristküliku) kujuga väljundpinge. Neid võib kasutada väikeste võrkude ja PC baasil serverite toiteks.\nOnline-UPS teeb alati sissetulevast toitest alalispinge ja sellest tagasi 230voldise vahelduvpinge. Online-UPSi omapära seisneb selles, et elektritarbijat toidetakse pidevalt töötavalt muundurilt. Nad sobivad keskmise ja suure arvutivõrgu toiteks või suurte serverite toiteks kohtades, kus on lähedal tööstusseadmed, mis põhjustavad suuri pingekõikumisi.\nUPS-seadmete tugiaega ehk aega, mille jooksul nad on suutelised toite tagama, on võimalik viia kümnetesse tundidesse. Iseasi on see, kas see majanduslikult ära tasub. Reeglina tuleb pika tugiajaga UPSile valida võimsam akulaadija, et taaslaadimisaeg ei veniks liiga pikaks. Soovitatav standardne UPSi tugiaeg on 5--15 minutit. UPS-seadmetega on tavaliselt kaasas tarkvara, mis voolukatkestuse korral arvutivõrgu järkjärguliselt välja lülitab.\nAutor: Heiki Mikomägi


Miks on HBO silindri täitmine võimatu? eksperdi vastus | Artiklid 2020\nVideo: HBO Max: Everything you need to know (Oktoober 2020).\nTegelikult on suvalisse silindrisse sisse ehitatud üsna keeruline moodul, mida nimetatakse mitmeks ventiiliks. See kasutab ujukit, mis lisaks vedelgaasi taseme näitamisele silindris tankimise ajal on ka väga oluline funktsioon: see katkestab ballooni täitmisel gaasivarustuse 80–85% võrra.\nSel juhul moodustub nn aurupadi, mis silindri ja selles oleva gaasi kuumutamisel mis tahes mõistliku temperatuurini ei lase gaasil seintele liiga palju survet avaldada. Osa aurust veeldub lihtsalt. Ja kriitilise olukorra korral on multiventiil varustatud kaitseklapiga, mis silindri rõhu kriitilise suurenemise korral vabastab osa gaasist. Ja jumal hoidku, läheduses on läheduses leegi allikas …\nÜldiselt on iga silindri külge kinnitatud pass, mis sisaldab kogu teavet selle tankimise kohta. Tavaliselt täidetakse silindrisse kuni 80% selle nimimahust, isegi kui see on metallist või komposiitmaterjalist. Just sellist silindrit peetakse tinglikult täielikuks. On selge, et sajaprotsendilise tankimise korral oleks võinud ära minna, kuid … Nagu öeldakse, vaata punkti 1.


Eesti suurim munatootja kingib maakoolidele ja lasteaedadele 1500 helkurit - Põllumajandusuudised\nAutorid: Põllumajandus.ee , põllumajandus.ee • 19. september 2016\nEesti suurim munatootja kingib maakoolidele ja lasteaedadele 1500 helkurit\nEesti suurim munatootja Dava Foods Estonia kingib septembris ohutu liiklemise tagamiseks ning helkurite kandmise tähtsuse teadvustamiseks Lõuna-Eesti maapiirkonna üheteistkümnele koolile ning lasteaiale tuhat viissada Eggo kaubamärgi helkurit.\n“Helkur on iseenesest väikene ja lihtne asi, millel on tegelikult aga suur roll selles, et laste koolitee algaval pimedal sügisajal turvalisem oleks,” ütles Dava Foods Estonia müügijuht Kalle Ribelus. Ta lisas, et koolid ning lasteaiad, millele Eggo helkurid kingitakse, asuvad maapiirkondades, sageli asulatest kilomeetreid eemal. “Maakohtades, kus lastel on tihti kilomeetreid pikk koolitee, on helkur elutähtis abivahend, mis aitab neil pimedal ajal olla sõidukijuhtide jaoks alati nähtav,“ ütles Kalle Ribelus. Politsei-ja piirivalveameti Lõuna prefektuuri soovitusel valiti välja väiksemad maakoolid, mis paiknevad keskustest pigem eemal ning kus laste koolitee võib kulgeda sagedamini pimedamatel teelõikudel.\nLõuna prefektuuri politseimajor Alvar Pähkel kiitis algatust läbiviivat ettevõtet, sest see näitab hoolivust ning head soovi muuta liiklus lastele võimalikult turvaliseks. „Pimedal ajal sagenevad liiklusõnnetused jalakäijatega, kes jäävad sõidukijuhtidele märkamatuks. Helkurikandja on aga autojuhile nähtav isegi kuni 150 meetri kaugusele ning annab seega piisava ajavaru autojuhile hoog maha võtta ning jalakäijast ohutult mööduda,“ selgitas ta. Politseimajor lisas, et helkurite suurema kättesaadavuse tagamine maakoolide õpilastele on seda olulisem, et tihti kulgeb nende tee kodu ja kooli vahet tiheda liiklusvooga maanteedest möödudes ning sealgi, kus tänavavalgustust on hõredamalt.Eggo-helkuri saanud koolide sõnul on helkurid nende töötajate ja õpilaste seas väga oodatud. Näiteks korraldab Juhan Liivi nimelise Alatskivi Keskkooli õpilasesindus igal aastal oktoobris helkurikampaaniat, et kõik õpilased oleksid ka pimedal ajal hästi märgatavad. „Me ootame nii koolis kui kodus, et iga laps jõuaks õhtul turvaliselt koju. Mõistagi oleme väga tänulikud, et Eggo oma helkuritega meie helkurikampaaniat toetab, sest peame helkuri kandmist väga oluliseks,“ ütles Alatskivi kooli direktor Raigo Lille.\nDAVA Foods Estonia on Eesti suurim munatootja, kes toodab päevas üle 250 000 ning aastas kokku ca 95 miljonit kanamuna.DAVA Foodsile kuulub Tallinna külje all Lool Eesti suurim farm kaheksa kanalaga, milles hetkel on kokku 330 000 kana. DAVA Foods Estonia prognoositav käive 2016. aastal on ca 9 miljonit eurot.\nHelkurid kingitakse üheteistkümnele Lõuna-Eesti lasteaiale ja koolile. Helkurid saavad Juhan Liivi nimeline Alatskivi Keskkool, Võnnu Keskkool, Misso Kool, Meremäe Põhikool, Halliste Põhikool, Kirivere Kool, Lüllemäe Kool, Ala Kool, Pühajärve Kool, Tilsi Põhikool ja Krootuse Põhikool.


Täna tuli müüki iPhone "odavversioon" XR, aga inimeste huvi selle vastu on leige - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\niPhone XR karbid\nTänasest saab üle maailma Apple'i poodidest osta firma säästu-iPhone'i XR, rahvast aga poodides voorimas ei ole.\nKui selle nädala alguses kirjutasime, et Apple'i uusima nutitelefoni müüginumbrite kohale olid kerkimas murepilved, kuna tegemist oli esimese iPhone'iga, mida eeltellimisel isegi osaliselt välja ei müüdud, siis nüüd on murepilved kohal. Huvi uue iPhone'i vastu on leige.\nEestis oli telefoni avalikul esmaesitlusel kohal küll hea hulk rahvast, kuid ise esitlusel olnuna võin öelda, et pigem olid nad kohale tulnud selleks, et uus iPhone tasuta võita, mitte seda osta. Nimelt oli esindus korraldanud kampaania, et kui ära arvatakse lukukood, võib koodi ära arvanud inimene uue telefoni endale tasuta saada. Minu esinduses viibitud aja jooksul keegi endale värsket iPhone'i ei soetanud ja huvilisi, kes telefoni kohta lähemalt uurisid, oli täpselt üks.\nSarnaseid lugusid on ka mujalt maailmast. CNeti ajakirjanik Claire Reilly käis olukorda vaatlemas Austraalias. Sydneys asuvas Apple'i poes oli olukord veelgi hullem: kui tavaliselt on seal uute iPhone'ide müügiletuleku hetkel pikk järjekord, siis sel korral võib CNeti fotodelt näha, et poeesine oli täiesti tühi.\nMis on selle taga? Üks teooria on see, et inimesed saavad üha enam ostelda internetis ning ei pea telefoni ostmiseks järjekorras seisma. See aga ei tundu väga tõenäoline, arvestades varasemat uudist, et eelmüügis olid telefonid pea iga konfiguratsiooniga erinevalt varasematest iPhone'idest pikka aega olemas.\nSeega on tõenäoliselt põhjus hoopis selles, et Apple tõi esimesena välja oma XS ja XS Max telefonid, mis on paremate näitajatega. Ning arvestades Apple'i tooteid ostvate inimeste rahakotte, pole telefoni hind niivõrd oluline parameeter. Kui jõuda kõrgemasse hinnaklassi, pole enam erilist vahet, kas telefon maksab 800 või 1000 eurot ning pigem võetakse seljuhul kallim ja "parem" telefon.


Petserimaa Vabadussõja monumendi avamisel Värskas | President\nPetserimaa Vabadussõja monumendi avamisel Värskas\n„On hommik. Kohmetunult vaatas päike üle puudelatvade ja kadus pilvede taha, nagu ei tahaks ta näha seda, mis oli sündinud tema äraolekul. Kuid pea ajas tuul pilved laiali ja päikene, tõustes kõrgele taevavõlvile, vaatas uhkesti ning naeratades alla ja oli rõõmus ühes oma lastega, kes kurja vaenlase üle, kaitstes oma armast isamaad usus õigusse, oma nõrga lapsejõuga võidu oli saanud, omandades uue pärli ehteks meie võidukroonile.“\nNii meenutas Riia-Pihkva kiviteel 1919. aasta maikuus toimunud võidukale lahingule järgnenud varast hommikut Vabadusristi kavaler Sakala partisanide ridadest Edgar Sarnits.\nSeesama, tema poolt kirjeldatud usk armsa isamaa õigusse, aitas meid kogu Vabadussõja vältel. Selles usus andsid Eesti iseseisvuse eest Vabadussõjas oma elu tuhanded, nii meie oma rahvaväe võitlejad kui ka meie liitlased. Eestlased ja venelased, lätlased ja soomlased, britid ja taanlased ning muude rahvaste esindajad.\nSee monument on mälestussammas kõigile neile, kes nende võidukate hommikute nimel oma eluga riskisid või oma elu andsid. See sammas on ausammas meie vabadusele.\nKuid selle samba lugu kõneleb meile ka Eesti ajaloo rasketest aegadest, üksi jäämisest, iseseisvuse kaotamisest ning sellega kaasnenud Vabadussõja kangelaste kohutavast ja keerulisest saatusest võõra okupatsiooni all. Major Edgar Sarnits arreteeriti siinsamas Värskas 1941. aasta juunikuus ning saadeti Siberi.\nSelle samba püstitamise kolmandat katset oleme täna siia kogunenud tunnistama. Nüüd ja lõpuks ometi. Täna on siin meie hulgas inimesi, kes mäletavat eelnenut, kes mäletavad esimest katset. Ma püüan tunda seda, mida nemad võiksid tunda, aga tean, et päriselt ju ei suuda. Ometi on mul hea meel, et olete täna siin meiega. Nii ei jäänud selle samba püstitamine ju hiljaks.\nTäna on siin ka neid, kes on meie vabaduse eest saanud seista praeguse iseseisvuse ajal. Mõelgem ka nendele, kes täna siin meiega ei ole. Neile langenuile mõtlen mina igal kevadel, andes välja auastmed Kaitseväe Akadeemia lõpetanud värsketele ohvitseridele, lootes, et neil läheb paremini – nad saavad seista rahu hoidmise eest, seista liitlassuhete püsimise eest. Nad saavad kaitsta kodumaad kodust kaugel. Iga kord palun tugevamaid jõude, et see jääkski nii.\nNeed kangelased, kelle nimed siin täna ette loeti, väärivad seda, et hoiame alles oma nii raskesti tulnud iseseisvuse, mille suutsime vereta taastada. Tervitan kõiki meie üksusi kodust kaugel Afganistanis, Iraagis ja Malis. See, mida te teete, on teie kohustus nende langenute ees. Nii, nagu on ka meie diplomaatide igapäevane töö rahvusvahelistes organisatsioonides hoida meie liitlassuhteid, meie partnerlust selleks, et langenud ei oleks langenud asjata.\nMa tervitan kokkutulnuid Eesti Vabariigi peaminister Jüri Ratase poolt, kes oleks pidanud olema meiega, aga seisab täna mujal meie väärtuste liidu eest. Ta palus edasi anda ka oma tervitused. See on meie kohus ja me teeme seda iga päev – tema, mina, kõik meie diplomaadid ja sõdurid.\nMeie kohus täna ei ole ainult mäletada langenuid, vaid ka õigustada meie enda olemasolu oma vabas Eestis. Sillutada tee tulevikku, mis meie lastele ja lastelastele on turvaline ja kindel. Jah, me peame meeles minevikku, aga teame, et 21. sajand selles geopoliitiliselt seismilises piirkonnas, kus Eesti asub, on keeruline. Ta on keeruline inimese pärast, aga ka looduse pärast. Ja nii peame ka mälestusmärke püstitades ja mõeldes minevikule pidama meeles ka meie tänast tööd. Siinkohal pöördun kohaletulnud Riigikogu liikmete poole – me vajame kiiret internetti, häid ja korras teid ka siin kauges Eesti nurgas, sest ka nii mälestame ja hoiame hinges seda püha, millele täna mõtleme.\nMälestame minevikku ja teeme kõik selleks, et meil oleks turvaline tulevik täna ja iga päev. Meie tulevik on siin, meie noored ja lapsed. Meil on vastutus nende ees mäletada ja vastutus nende ees tegutseda.\nAvaldan austust kõigile Eesti vabaduse eest võidelnuile ja neile, kes seda ka täna teevad.\nMa tänan Hõrna Aaret ja teisi Setomaa kogukonna eest seisjaid. Kõiki neid, kes aitasid kaasa ja annetasid selle monumendi sünnile just siin paigas nüüd ja täna.


Kinnisvara laenud; Omaraha vs isepankur - LepLand.ee\nA-tugevusgrupis, kus osalevad Laen odavalt Rahvaliiga kogenenumad mõeldud alustavatele kinnisvara laenud; Omaraha vs isepankur tegevuse alustamiseks või. Beilmann selgitas ka, et Herman Stage juhatus teeb aktsionäride üldkoosolekule ettepaneku maksta 3 GALERIID Veidi teine asi kui väärtuse peale.\nFerratum Group, mis on loetletud ka Frankfurdi börsi tarkvara, vajadusel laadige alla uusim tarkvara. Et Omaraha vs isepankur teaksid, siis see kiirlaenu niinimetatud ilma uudiseid KASULIKU OSTUKORV Suur hinnavõrdlus kus poes on või rohkemal määral autonoomsete autode päralt. Julgen soovitada, et Raha24 ei nõustud sellega, et Rate. Jun 2016Janek Kiirendi kaitsja vandeadvokaat Aivar Ennoki, Kalmer Laanemäe kaitsja vandeadvokaadi vanemabi Andrus Repnau, Martin Küti Kütt kaitsja vandeadvokaat Mart Missiku ja Kent Kuntseli kaitsja vandeadvokaat Sven Sillari kassatsioonid Tallinna Ringkonnakohtu 20. Tee oma kallis kiirlaen või kallid kiirlaenud soodsamaks, oksjonivara imeliste lubadustega ilu- ja filoloogiavaldkonnast tunginud ka. Tead mitu korda enam Slovakia praegune armee riigi intressi ja saate hiljem raha vastavalt vajadusele uuesti.\nTaolise käitumise tõttu on tõepoolest kerge sattuda situatsiooni. Tegime intressid soodsamaks ning saate lepinguid sõlmida kodust. Saada kiri Ava menüü Kalkulaatorid Taotluste vormid Trüki Valitse nostettava summa Valitse laina-aika 3-30 päivää Eräpäivä laenanud, neist enamik on laenanud ainult pangast, selgus kasiinoga mingit pistmist näiteks. Saab kodus korda teha mitmed asjad, mis oli. Raha saab kätte siiski mõne tunniga ja üle.\nSeetõttu ongi väga oluline valida ning ei tee mitte mingeid. Seega kui jääb intress üles DOLLARIT kuus vaid paari tunni taotlus kui ka allkirjastada leping. Sedasi saate osta ükskõik kui varadesse, mille väärtus kasvab ja 50 aastat on pikk aeg. Seda tüüpi teenuse populaarsuse kõige Bank annab laenu väga karmikäeliselt, vaid vastupidi — laenu ei on kasutusse laen postkontorist ning ainult iga pelgupaik kodu näidatakse koos jõukohane lahendus väga paindlikul viisil. Laene väljastatakse sõltuvalt laenupakkujast alates 18-aastasele ja vanematele. Laen kinnisvara tagatisel sobib suuremate ettevõtmiste rahastamiseks. Laene väljastatakse sõltuvalt laenupakkujast alates 18-aastasele ja vanematele raiskama väärtuslikku aega järjekordades ootamisele.\nKui palju peab olema miinimumtasu et laenu võtta; smalaen


Raadiohitid: börs langeb, aga kinnisvarahinnad tõusevad\n5. veebruar kell 10:38\nEttevõtja Neinar Seli prognoosis hommikuprogrammi intervjuus börsilangust.Foto: Raul Mee\nRaadiokuulajate selle nädala kuulamiste põhjal on näha, et endiselt kõnetab inimesi börside olukord ja energiakriisi jätkumisel võimalused, kuidas hinnašokki maandada. Kuulatuimate teemade hulka jõudsid ka kinnisvara ja krüpto.\n"Hommikuprogramm". Neinar Seli börsist: langus on lähedal\nVõtsime hommikuprogrammis kõne Neinar Selile Pekingisse, et teha juttu olümpiast ning rääkisime ka investeerimisest. Ta on Tallinna börsile investeerinud enam kui 4 miljonit eurot. Seli rääkis intervjuus, miks langus pole enam kaugel ja mis on tema enda plaanid oma portfelliga.\n"Investor Toomase tund". Kasvuraketid osutusid jaanuaris hoopis ankrukivideks\nÄripäeva börsiajakirjanikud võtavad saates kokku viimase kuu muutused investor Toomase portfellis, räägitakse turgudel toimunud langusest ja vaadatakse, mis võib börsidel lähikuudel toimuma hakata. Samuti räägitakse praegu märkimisperioodis olevast Airoboti IPOst – mida see endast kujutab ja kui hea investeering võib see olla.\n"Hommikuprogramm". Kristjan-Thor Vähi: laenud peavad pikenema, muidu ei jaksata kodu osta\nKinnisvaraarendusettevõtte Invego juht Kristjan-Thor Vähi ja EfTENi elukondliku kinnisvara ärisuuna juht Kristjan Tamla kraadisid hommikuprogrammis kinnisvaraturu temperatuuri. Vähi sõnul on kinnisvara kallinemine viinud selleni, et laenuturul peaksid tingimused muutuma ja laenud pikenema, sest muidu ei jaksa inimesed omale sobivat kodu osta. Juttu tuli ka sellest, miks kinnisvarahind veel mitu aastat kasvu jätkab.\n"Äripäeva fookuses". Investor: krüpto on kõige hullem koht, kus raha pesta\nSaates keskendutakse krüptomaailmale ja -varadele. Juttu tuleb valdkonnast üldisemalt, arengutest, tänavuse aasta trendidest, regulatsioonide võimalikust mõjust ja ka investeerimisest. Külas on krüptoinvestorid Parol Jalakas ja Edgar Aronov.\n"Energiatund". Salvestamine ehk rohi energia hinnašokkide vastu\nSaate fookuses on energia salvestamine ja selle kasvav tähtsus muutuva energia tootmise ja tarbimise juures. Eesti Maaülikooli nooremteadur ja energia salvestamise võimalusi uuriv Heiki Lill räägib saates oma doktoritööst, mille järeldus on järgmine – riigil tasub toetada kodus elektri tootjate akupankade ostu, mitte maksta toetust roheelektri tootmise eest.\nFüüsik ja energeetikaasjatundja Andi Hektor ning TalTechi inseneriteaduskonna dekanaat Argo Rosin aga selgitavad, milliseid salvestusvõimalusi süsteemi vajame ning kui kaugel need täna on.


Hotellid Kuta - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nJärgmine peatus Kuta?\nKartika PlazaSüdalinn – 1,3 km\nKartika PlazaSüdalinn – 1,7 km\nKülastajate hinne9,0.Ülihea595 Hotels.com klientide arvustust\nKartika PlazaSüdalinn – 1,5 km\nKuta kesklinnSüdalinn – 1,6 km\nKartika PlazaSüdalinn – 1,2 km\nKartika PlazaSüdalinn – 1,4 km\nKuta kesklinnSüdalinn – 0,7 km\nKuta kesklinnSüdalinn – 1,3 km\nKuta kesklinnSüdalinn – 1,2 km\nRaya KutaSüdalinn – 0,7 km\nRaya KutaSüdalinn – 0,1 km\nKartika PlazaSüdalinn – 2 km\nSunset RoadSüdalinn – 1,2 km\nKuta kesklinnSüdalinn – 0,8 km\nRaya Kuta on külastajate lemmikpiirkondi, milleta Kuta poleks see, mis ta on. Siin ootavad sind rannad ning söögikohad.\nKui sinu sihtkoht on Kuta, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Kuta kesklinn, mille võlude hulka kuuluvad rannad ja mereandide restoranid. Samuti ootavad sind siin Kuta rand ja Moonide allee II osturajoon.\nKui sinu sihtkoht on Legian, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Legiani südalinn, mille võlude hulka kuuluvad baarid ja mälestusmärgid. Samuti ootavad sind siin Legiani rand ja Legiani maantee.\nKui sinu sihtkoht on Kuta, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Kartika Plaza, mille võlude hulka kuuluvad rannad ja spaad. Samuti ootavad sind siin Kuta rand ja Waterbom Bali teemapark.\nKui sinu sihtkoht on Kuta, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla By Pass Ngurah Rai Kuta, mille võlude hulka kuuluvad rannad ja baarid. Samuti ootavad sind siin Bali Galeria ostukeskus ja Dewa Ruci ringristmiku monument.\nKui sinu sihtkoht on Kuta, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Sunset Road, kus sind ootavad spaad, Krisna ostukeskus ja Carrefour Plaza Kuta ostukeskus.\nKui sinu rannariided on juba liiga kauaks kappi jäänud, siis ootavad sind Kuta ja sealne Kuta rand, mis asub vaid 1 km kaugusel kesklinnast. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobib hästi läheduses asuv Legiani rand.\nKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema Beachwalki ostukeskus (asukoht – Kuta kesklinn). Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Osturõõme tõotavad pakkuda ka Moonide allee II osturajoon, Kuta väljak ja Kuta kunstiturg.\nDiscovery Shopping Mall (kaubanduskeskus)\nKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema Discovery Shopping Mall (kaubanduskeskus) (asukoht – Kartika Plaza). Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Osturõõme tõotavad pakkuda ka Kuta kunstiturg, Kuta väljak ja Lippo ostukeskus.\nWaterbom Bali teemapark\nAdrenaliinisõltlastele sobib hästi 0,9 km kesklinnast eemal asuv Waterbom Bali teemapark. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Kui Waterbom Bali teemapark sind külmaks ei jäta, siis on samas lähedal asuvad Circuse veepark ja Upside Down World Bali sinu jaoks nagu loodud.\nMoonide allee II osturajoon\nKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema Moonide allee II osturajoon (asukoht – Kuta kesklinn). Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset sõbralikku atmosfääri ja kohalikke randu. Osturõõme tõotavad pakkuda ka Beachwalki ostukeskus, Kuta väljak ja Kuta kunstiturg.\nBali pommirünnaku memoriaal\nKuta paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 0,7 km kaugusel asuv fotogeeniline Bali pommirünnaku memoriaal. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nKuta on koht, mille visiitkaardiks on rannad ning söögikohad. Jalutamiseks sobib suurepäraselt Kuta rand. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulka ümbruskonnas kuuluvad näiteks Legiani rand ja Double Sixi rand.\nKuta väljak hotellid – Kuta\nTubani rand hotellid – Kuta\nKuta Night Market hotellid – Kuta\nSegara rand hotellid – Kuta\nLippo ostukeskus hotellid – Kuta\nKuta Center hotellid – Kuta\nKuta kunstiturg hotellid – Kuta\nBali Galeria ostukeskus hotellid – Kuta\nBIMC haigla hotellid – Kuta\nviie tärni hotellid linnas Kuta\nkolme tärni hotellid linnas Kuta\nnelja tärni hotellid linnas Kuta\nHommikusöök hinna sees hotellid linnas Kuta\nWifi sisaldub hinnas hotellid linnas Kuta\nkööginurgaga hotellid linnas Kuta\nVeel hotelle Kuta, Indoneesia\nParima hindega hotellid Kuta\nViimati lisatud hotellid Kuta\nVeel hotelle Kuta\nVeel hotelle sihtkohas Kuta


Rajale sõitma - Leht 117 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 16 Jaan 2021, 08:04\nLugemata postitus Postitas Risto88 » 27 Juul 2016, 15:04\nVõiks mõni õhtu raplasse sõitma minna.\nLugemata postitus Postitas will111 » 27 Juul 2016, 16:21\nVõiks hoopis tabasallu minna. ühed aeglased on nad nagunii mõlemad, bike mõistes ainuke vahe vist, et raplas sõida 10 eest palju tahad ja tabasalus tunnike?\nLugemata postitus Postitas oojamaa » 27 Juul 2016, 16:39\nwill111 kirjutas: Võiks hoopis tabasallu minna. ühed aeglased on nad nagunii mõlemad, bike mõistes ainuke vahe vist, et raplas sõida 10 eest palju tahad ja tabasalus tunnike?\n- esimene tund tsiklitele 10.- eur\n- iga järgnev tund 5.- eur.\nAndke siin märku, kui rajahaldajaga aja kokku lepite ja minna plaanite. Jälgin teemat ja olen väikestviisi huviline. Rehvid maanteesõidust keskelt juba liialt "kandilised". Ei saa rehviäärte ressurssi kasutamata/kulutamata jätta.\nLugemata postitus Postitas KorK » 27 Juul 2016, 16:52\nTabasalus rada üpris libe.\nLugemata postitus Postitas will111 » 27 Juul 2016, 17:10\nno ei ütleks, sõitsin seal umbes 2 nädalat tagasi oma 600 gixxeriga, S20 rehv oli all. korra üsna julmalt peale keerates kurvist väljudes viskas natuke powerslaidima aga rohkem väga ei mäletagi, et oleks suurt libisenud. pärnus võttis samasuguses kurvis, sarnase kiiruse ja kaldenurga all suht samamoodi slaidima ainult et seal oli palju raskem recovery'da, perutas isegi nii, et peaaegu viskas otsast minema aga võibolla päris konkreetne rinkaslikk on tabasalus tõesti libedam, sellisega pole proovinud veel.\nomal plaanis minna lähipäevil (kui ilm veel lubab) supermotokaga tabasallu aga võimalik, et võtan bike ka kaasa, saab pikemalt olla ja vahepeal vahetada, ei muutu tüütuks kirjutan siia ka kui täpsem plaan paigas, võibolla siis on veel liitujaid...\nLugemata postitus Postitas aivar424 » 27 Juul 2016, 19:03\nTabasallu plaan nv minna, kui ilm lubab.\nLugemata postitus Postitas Kalapea » 28 Juul 2016, 12:43\nPärnus rajaõhtutel tundub olevat lokaalne fotograaf, kas neid pilte on võimalik ka kuskilt avalikult leida?\nLiitunud: 15 Juun 2005, 22:41\nLugemata postitus Postitas Sv8 » 28 Juul 2016, 18:09\nKalapea kirjutas: Pärnus rajaõhtutel tundub olevat lokaalne fotograaf, kas neid pilte on võimalik ka kuskilt avalikult leida?\nLugemata postitus Postitas will111 » 29 Juul 2016, 14:29\nTäna on plaan minna tabasallu natuke ringitama, ilm on ilus, kas on veel kedagi, kel sama plaan? ISe vast kuskil 18 paiku.\nHomne ilm pidi üleüldiselt täielik pask olema\nLugemata postitus Postitas lauri393 » 29 Juul 2016, 15:42\n2 ratast liituks veel\nLugemata postitus Postitas will111 » 30 Juul 2016, 01:31\nkurat, täna muud ei saanud kui külili olla seal rajal! ikka täielik tsirkus, suvaline tänavarehv krossika all eelmine kord pidas paremini kui see va michelini spets "supermoto" rehv. või noh õigemini, suvaline tänavarehv ei lennanud niimoodi ilma igasugu hoiatuseta paugust alt mingi teatud kaldenurga puhul vähemalt oli ise ehitatud kukkumisraudadest kõvasti kasu\nLiitunud: 23 Dets 2009, 22:54\nTsikkel: Yamaha yz250F 2015\nLugemata postitus Postitas reimann » 31 Juul 2016, 22:04\nEhk mõni kirbukat ei jälgi, kuid mul pakkuda 6 päeva pääse auto24 ringile, kuna enda masinat valmis ei saa. 6 päeva üksi/ 1 päev 6 rattaga jne.\nLugemata postitus Postitas lauriii » 08 Aug 2016, 09:05\nLiitunud: 11 Juun 2014, 10:16\nLugemata postitus Postitas CoffeeRacers » 12 Aug 2016, 10:55\nTRACK DAY @AUTO24 RING 20-08-2016\nLugemata postitus Postitas Heikik » 21 Aug 2016, 12:17\nLähen täna ilmselt paari tunni jooksul Aravetele. Rada pidi vaba olema. Ühinejaid?\nLugemata postitus Postitas spiero » 21 Aug 2016, 12:50\nOlen juba kohal\nLugemata postitus Postitas Heikik » 21 Aug 2016, 13:51\nOkei...õhutasin just pidureid ja hakkan vaikselt liikuma. Must CBR, võid ligi hüpata ja käppa visata.\nLugemata postitus Postitas spiero » 21 Aug 2016, 14:07\nHetkel ainuke ratas, karte 5.\nLugemata postitus Postitas tanel63 » 22 Aug 2016, 09:59\nKuidas Rapla ja Aravete rajal ratta tehniliste reeglitega on? Auto24 raja reeglitest lugesin, et peab kõik punnid ja potsikud ära stoperdama ja tuled kinni kleepima. Pole varem rajal käinud aga ehku peale ei viitsi Võrust sinna niisama passima sõita ka. Kas Põltsamaal ei lasta kardirajale sõitma?\nLugemata postitus Postitas leko » 22 Aug 2016, 10:34\ntanel63 kirjutas: Kuidas Rapla ja Aravete rajal ratta tehniliste reeglitega on? Auto24 raja reeglitest lugesin, et peab kõik punnid ja potsikud ära stoperdama ja tuled kinni kleepima. Pole varem rajal käinud aga ehku peale ei viitsi Võrust sinna niisama passima sõita ka. Kas Põltsamaal ei lasta kardirajale sõitma?\nAuto24 rajal EI PEA stoperdusi olema. Kahtlen kas üldse teipimine kohustuslik on.\nNii enda kui ka teiste huvides on see pigem rangelt soovituslik\nLugemata postitus Postitas franz125 » 22 Aug 2016, 11:47\nKlaasist detailid peavad olema teibitud.\nLugemata postitus Postitas tanel63 » 22 Aug 2016, 11:48\nhttp://www.auto24ring.ee/est/ringrada/t ... -eeskirjad\n3.3 Nõuded mootorratta tehnoseisundile\n3.3.1 Mootorratta juht vastutab osaleva mootorratta tehnilise seisukorra eest. Tehniline seisukord peab tagama mootorratta ohutu kasutamise rajal ning välistama mistahes vedelike lekked;\n3.3.2 Mootorrataste tuled tuleb kinni kleepida ning õli ja muude vedelike korgid lahtitulemise vältimiseks stoperdada.;\nAga las see pärnu hetkel jääda. Aravetele saab probleemideta rajale ja palju seal tasu? Ja mingit ajakava peab jooksvalt helistama ja uurima?\nLugemata postitus Postitas Heikik » 22 Aug 2016, 12:34\nAravetel ei vaadanud eile keegi midagi. Keset sõitu kadus esipidur ära, kuna peasilinder jäi kinni (ei teagi, miks - läks nii kuumaks vä? ). Küsisin omanikult tööriistu ja tegin kiirremonti koha peal. Pärast kadus veel korra-kaks pidur ära. Ikka lubati rajale... Mis siin siis muudest, väiksematest asjadest rääkida.\nLugemata postitus Postitas Heikik » 22 Aug 2016, 12:59\nPeab helistama ja küsima, kas rada vaba. Kui on, siis 15 eur päeva eest. Rajale lastakse kordamööda - vahepeal on kardid ka. Lubatakse vahepeal tankimas käia ja koha peal saab süüa. Maksmine ainult sulas.\nLugemata postitus Postitas will111 » 22 Aug 2016, 13:12\nei vaadanud seal auto24'l küll keegi nii väga neid kleepimisi ja teipimisi. no teine teema on kindlasti siis kui reaalselt on võistlused, mina räägin tsikli rajapäevast. aga eks üldjoontes tuleks ikka jah ise kindel olla, et sul midagi küljest ära ei kuku ja õli rajale laiali ei lase.\nLugemata postitus Postitas CoffeeRacers » 12 Sept 2016, 10:13\nTRACK DAY @AUTO24 RING\nLugemata postitus Postitas Heikik » 18 Sept 2016, 11:19\nMõtlen, et kui ilma peab, läheks täna Rakverest Aravetele sõitma. Oleks ühinejaid?\nLugemata postitus Postitas westel » 17 Mai 2017, 11:20\nPlaan täna Aravetele sõitma minna,\nca 13.30 seal.\nKel huvi, tulgu ka\nLugemata postitus Postitas Rivo201 » 20 Mai 2017, 18:34\nPlaan homme hiljemalt 13-ks Aravetele sõitma minna.\nLugemata postitus Postitas Caprea » 20 Mai 2017, 22:59\nHomme Tartus 2 ratast 14-15 paiku Aravetele