Huviringid - Iisaku Gümnaasium\nSel õppeaastal alustasid tööd varemgi tegutsenud huviringid ja treeningud nagu algklasside spordiring ja laskmine, eSport ja kaks muusikaringi – soololaul ja rütmipillid ning näitering ja käsitööring algklassidele.\nLaulmisest huvitatutel on Tatjana Elkeni käe all võimlalik tegeleda hääle arendamisega väikeses rühmas ja saada ka individuaalset õpet. Rütmipillide õppijatel on kasutada prügipillide komplekt, aga ka professionaalsed Ladina-Ameerika trummid konga ja bongo ning Aafrika päritolu käsitrumm djembe.\nLisaks eSpordile jätkab robootikaring, mida juhendab Kalev Riivik. Liituda võivad tehnikahuvilised alates 5.klassist. esialgu on kohtade arv ringis piiratud, sest osavõtuvõimalus sõltub olemasolevatest robotikomplektidest. Kõigepealt ehitatakse valmis robotid, millele järgneb nende programmeerimine.


ClaireMiller profiil | Free Ero Chat with Girls on Webcam\n29, Kaalud, COLOMBIA, CALI\nViimase sisselogimise aeg: 27.08.19 6:30:44\nKlõpsates nupul, tõstad ClaireMiller esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. ClaireMiller hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja ClaireMiller kohta\nKasutaja ClaireMiller tööaeg


Los Angeleses elav ettevõtja Renee Meriste: linn valmistub rahutusteks - Uudised.tv3.ee\nLos Angeleses elav ettevõtja Renee Meriste: linn valmistub rahutusteks\n14:23 05. november 2020\nMihkel Raud rääkis eilses Delfi stuudios USA presidendivalimistest ja sellest, kuidas sealne rahvas tulemustesse suhtub. Telenäo sõnul võivad olenemata sellest, kumb kandidaatidest võidab, puhkeda rahutused. Samas arvamusel on ka Los Angeleses elav ettevõtja Renee Meriste.\nRaua sõnul elavad demokraatide ja vabariiklaste toetajad sisuliselt erinevas reaalsuses, mistõttu võivad kogunenud pinged valimistulemuste ilmnedes eskaleeruda.\n"Päris kodusõda seal ehk ei saa tulla, sest armeekindralid on korduvalt rõhutanud, et on lojaalsed põhiseadusele," märkis Raud. "Aga märuleid, mis potentsiaalselt võivad muutuda palju laastavamaks, on täiesti võimalikud. Suurlinnad juba valmistuvad selleks. Rääkisin juba oma perega Chicagos ja kogu kesklinn on juba barrikadeerumas, sillad on juba kinni, kaupluste vitriinid on vineeriga kinni taotud."\nJustkui Mihkel Raua sõnade kinnituseks jagas eestlasest ettevõtja Renee Meriste sotsiaalmeedias pilte Beverly Hillsis asuvast tänavast Rodeo Drive, mille politsei on ära blokeerinud ja mida valvavad nende patrullid.\n"Rodeo Drive on valimistulemusteks valmis," kirjutas Meriste piltide juurde.


Viljandlane murdis poksiringis järvalase - Paberleht - Tasuline - Sakala\nViljandlane murdis poksiringis järvalase\nTai poksi harrastav Andi Uustalu võitis oma esimesel profiturniiril endast kogenuma Paide klubi liikme. Pildil on vasakul Viljandi klubi treener Lauri Liiv, keskel 14-aastane Andi Uustalu ning paremal klubi liige ja juhendaja Marko Kivisild.\nKlubi eestvedaja ja treener Lauri Liiv ütles, et kutse profisarja «Fightland» avaetapile tuli Andi Uustalule mõnevõrra ootamatult, sest varem oli ta võistelnud vaid harrastajate tasemel. «Tõsi, seal oli ta teinud väga edukaid matše ning teeninud ka kaks võitu.»\nLiivi sõnul on noormehe areng olnud märkimisväärne ning tema senised võidud on tulnud tublisti vanemate vastaste üle.


Office'i väliste meilisõnumite meilivoogude reeglite seadistamine - Microsoft Office\nOffice'i väliste meilisõnumite meilivoogude reeglite seadistamine\nKas proovite seadistada e-posti väliste meilisõnumite meilivoogude reegleid Office 365 ? Need töötavad sarnaselt postkasti reeglitele, mis on praegu saadaval Väljavaade .\nNende meilivoogude reeglite abil saate otsida teie organisatsiooni läbivate sõnumite konkreetseid tingimusi. Peamine erinevus seisneb selles, et meilivoo reeglid võtavad sõnumite suhtes meetmeid alles siis, kui need on alles transiidil, mitte kunagi pärast seda, kui sõnum postkasti toimetatakse.\nÜldiselt on paindlikkus mitut tüüpi sõnumside poliitika rakendamiseks keeldumiseks liiga hea. Kõiki teie organisatsioonis levivaid kirju saab hinnata teie organisatsiooni lubatud meilivoogude reeglite alusel.\nNiisiis, lugege järgmisi samme ja õppige, kuidas neid valdada.\nKuidas seadistada väliste e-kirjade meilivoogude reegleid?\nMinge Exchange'i halduskeskuses aadressile Meilivoog> Reeglid .\nNüüd saate reegli luua, kasutades ühte järgmistest valikutest.\nKlõpsake nuppu Lisa + ikoon ja valige selleks malllooge mallist reegel.\nToreegli kopeerimine, valige see. Seejärel valige Kopeeri ikoon .\nTolooge nullist uus reegel, klõpsake nuppu Lisa + ikoon . Järgmisena valige Looge uus reegel .\nAastal Uus reegli dialoogiboks , on aeg reegel nimetada.\nSeejärel valige selle reegli tingimused ja toimingud.\nSisse Rakendage seda reeglit, kui… , valige saadaolevate tingimuste loendist tingimus.\nSisse Tehke järgmist ... , valige saadaolevate toimingute loendist toiming, mille soovite reegli kriteeriumidele vastavatele sõnumitele teha.\nUnder Kontrollige seda reeglit raskusastmega , valige reegli jaoks ka raskusaste.\nMäärake reegli režiim: Jõustada , Testige koos poliitikanõuannetega või Test ilma poliitikanõuanneteta .\nKlõpsake nuppu Veel valikuid vasakus alanurgas, kui soovite lisada rohkem tingimusi või toiminguid või kui soovite määrata erandeid.\nLõpuks klõpsake nuppu Salvesta ja ongi valmis.\nMärge : Uue reegli rakendamine meilidele võib võtta kuni 30 minutit ja rohkem.\nUue meilivoo reegli edukaks loomiseks veenduge, et käivitate Exchange Online PowerShellis järgmise käsu:Get-TransportRule 'Sõnumite märkimine Internetist müügipeadirektoraadile'.\nSellest lähtudes saate järgmiselt seadistada Office 365-s väliste meilisõnumite postivoo reeglid. Kui vajate endiselt meie abi, võtke meiega igal ajal ühendust, kasutades allolevat kommentaariala.\nsellele kontole pole nime määratud. proovige uuesti, kui nimi on määratud.\ndraakoni vanuse inkvisitsiooni krahh käivitamisel Windows 7\nBattle.net kanderakett jäi initsialiseerimisel kinni\naurubrauser keelab mikrofonile juurdepääsu


Miljardär Bloomberg: ma kulutan pea kogu oma rikkuse, et tõrjuda Trump võimult - DELFI\nMiljardär Bloomberg: ma kulutan pea kogu oma rikkuse, et tõrjuda Trump võimult\nUSA demokraatide võimalik presidendikandidaat Michael Bloomberg ütles Reutersile, et on valmis kulutama suure osa oma varandusest, et tõrjuda vabariiklasest riigipea Donald Trump ametist.\nÄriajakirja Forbes hinnangul USA rikkuselt kaheksandaks inimeseks tõusnud Bloomberg külvas sel kuul USA tele-eetri ja sotsiaalmeedia üle sõnumitega, et tema suudaks demokraatide kandidaadina Trumpi lüüa, vahendab Reuters.\nMiljardär on reklaamidele alates oma kampaania algusest novembris kulutanud rohkem kui ükski teine tema peamistest erakonnasisestest rivaalidest.\n„Minu prioriteet number üks on president Donald Trumpist vabanemine. Kulutan kogu oma raha Trumpist vabanemiseks,” ütles Bloomberg Reutersile laupäeval.\n„Kas soovite, et ma kulutaksin rohkem või vähem? Loo lõpp," vastas ta kriitikale, et soovib oma varanduse abiga osta demokraatide nominatsiooni.\nArvamusküsitluste kohaselt on endine New Yorgi linnapea Bloomberg demokraatide seas populaarsuselt Joe Bideni, Bernie Sandersi, Elizabeth Warreni ja Pete Buttigiegi järel viies.\n"Üks põhjus, miks ma olen piisavalt kindel, et suudan Trumpi lüüa, on see, et ma oleksin vastuvõetav mõõdukatele vabariiklastele, kelle abi on võitmiseks vaja," ütles Bloomberg, kes oli ka ise kunagi vabariiklane.\n„Meeldib see teile või mitte, aga te ei saa valimisi võita, kui te ei suuda sümpatiseerida mõõdukatele vabariiklastele. Teised kandidaadid on nende jaoks liiga liberaalsed ja nad hääletaksid kindlasti Donald Trumpi poolt,” leidis ta.


Kuritegelikud ühendused põhjustasid Hollandi politseis vallandamislaine - Maailm - Postimees.ee\nKuritegelikud ühendused põhjustasid Hollandi politseis vallandamislaine\n16. juuli 2019, 18:00\nHollandi politsei terrorismivastase üksuse liikmed.\nHollandi politseinike ametiühingud on esitanud soovi täiendkoolituste korraldamiseks, et paremini vältida kuritegelike ühenduste lähenemiskatseid.\nViimasel ajal on Hollandi politseis vallandatud kümneid ametnikke, kuid konfidentsiaalses raportis leiti, et vallandamised seoses korruptsiooni ja turvarikkumistega võivad olla kõigest jäämäe veepealne osa.\nAjalehe Algemeen Dagblad teatel kinnitas raport kahtlusi, mille kohaselt suudavad organiseeritud kuritegelikud ühendused mõjutada riigi politseijõudude tegevust. Kesk-Hollandi politseijõududest on avastatud 19 ametnikku, kellel on seosed allmaailmaga.\nDokumendi kohaselt on viimastel nädalatel töölt kõrvaldatud või vallandatud kümneid politseinikke, keda kahtlustatakse korruptsioonis, pettustes, ametnikule ebasobivas käitumises, kohustuste eiramises, politseile kuuluvate arvutite kuritarvitamises ning ametisaladuse hoidmise kohustuse rikkumises.\nUtrechtis saadetakse kohtu alla pikalt politseis töötanud ametnik, kes oli ühe tunnistaja teatel vastu võtnud raha kurikuulsalt narkoparunilt Ridouan Taghilt. Narkoparun on hetkel kohtu all süüdistatuna tapmiste korraldamises.\nLõuna-Hollandi Limburgi provintsis kõrvaldati aga töölt neli politseinikku kahtlustatuna ebaprofessionaalses käitumises. Olukord pole parem ka pealinnas.\nAmsterdamis on alates maist kinni peetud seitse politseinikku, neist viimane alles eelmisel nädalal. Töölt vallandamise põhjused on olnud erinevad, ulatudes kangete narkootikumide omamisest kuni võltsimiste ja konfidentsiaalse informatsiooni avaldamiseni.\nRaporti kohaselt moodustavad hiljutised vallandamised ja töölt kõrvaldamised vaid väikese osa tegelikest juhtumitest. Praegu on käimas mitmed uurimised, millega pole inimressursi nappuse tõttu võimalik kiiremini edasi liikuda.\nPolitseinike ametiühingu NPD esimees Jan Struijs ütles Algemeen Dagbladile, et politsei peab tegema palju rohkem, et suurendada ametnike vastupanuvõimet organiseeritud kuritegevuse suhtes. Struijsi sõnul leiavad sellised juhtumid aset igal tasandil.\nTa nimetas korruptsioonijuhtumeid suureks probleemiks, sest need hävitavad politseinike omavahelist usaldust. «Politseinikud peavad suutma teineteist kinnisilmi usaldada,» sõnas ta.\nEsimehe sõnul tuleb ametnikele õpetada, kuidas selliste olukordadega õigel ja vastutustundlikul viisil toime tulla. «Kui neile lähenetakse, peab neil olema võimalus info turvaliselt kõrgemale edastada. Teha on veel palju tööd,» tunnistas Struijs.\nKaks aastat tagasi Hollandi justiitsministeeriumi poolt avaldatud raportis kirjutati, et immigranditaustaga ametnikel on märksa suurem tõenäosus rikkuda aususega seotud põhimõtteid. 40 protsendil juhtudest jäid vahele just võõramaise päritoluga politseinikud, kes moodustavad Hollandi politseijõududest kokku seitse protsenti.\nLeiti, et kuritegelikud ühendused üritavad suurema tõenäosusega läheneda immigranditaustaga politseinikele, sest mõnel etnilisel grupil on kuritegevusega suurem kokkupuude. Lisaks toodi põhjenduseks ka immigranditaustaga perekondade keerulised lojaalsussuhted ning lai suhtlusvõrgustik.


Tankini ranna jaoks: varjake oma kõhtu lihtsalt - mood\nPükstest üle käimine on jälle moes - 90ndate jube tagasitulek\nKudumismustri kudumine: kudumisvardad - nii see töötab\nVanaks muutmine uueks: latern saab uue värvikihi\nPõhiline / mood / Tankini ranna jaoks: varjake oma kõhtu lihtsalt\nTankini, umbes 40 eurot, Ulla Popken\nFiguuride ime ümarate näkimeeste jaoks\nMis on tankini?\nKust pärineb sõna Tankini?\nKes on tankistid?\nKust saab tanikini osta?\nMilline tankini tähistab suurt rinda?\nMillisel tankinil on suur kõht?\nMilline tankini sobib väikesele rinnale?\nTankini või ujumistrikoo: mis on parem?\nNad on ideaalsed puhkusekaaslased, kui te ei soovi rannas oma kõhtu näidata: Tankinis. Tutvustame teile uusi mudeleid.\nTankini on muidugi ujumisriided. Tankini sarnaneb ujumistrikooga, kuid seda kantakse kaheosalise ülikonnana. See koosneb sukkpükstest ja ülaosast, mida saab sõltuvalt tootjast erinevalt lõigata.\nSellele küsimusele on kiire ja lihtne vastata. Sõna Tankini koosneb sõnadest "tank top" ja "bikiinid" ning kirjeldab täpselt, kuidas tankini välja näeb - tegelikult tipptasemel bikiinid.\nPole tähtis, kas olete sale või tugev: põhimõtteliselt on igal paagitüübil tankini, mis on imeline. Kuid tegelikult kasutavad sellised ujumisriided rohkem pluss-suuruseid naisi kui saledamad daamid. Ja sellel on hea põhjus. Sest: Tankinis lasid rohkem ainel kõhu ära. Venitusarmid rasedusest? Söön liiga palju? Arm kõhuga? Tankini muudab isiklikud "probleemsed piirkonnad" visuaalselt kaotsi.\nNoh, siin ... Vahepeal leidub tankiine erinevatelt tuntud tootjatelt, näiteks Sunflair, Lascana või Sunseeker. Oleme allpool kokku pannud mõned toredad mudelid.\nTankini ostmisel veenduge, et sellel oleks integreeritud vibu. Nii moodustatakse ja hoitakse rinda hästi. Isegi laiad rihmad on hädavajalikud. Rindade mass koormab kandjaid loomulikult. Kuid mida laiemad nad on, seda vähem lõikate õla piirkonda.\nTankiinid on mõnikord tõesti erineva lõikega. Muidugi, kõik katavad kõhu. Aga peida? Kui kõht tuleb varjata optiliselt, on juurdepääs A-joonelistele mudelitele (seni eksponeeritud). Hoidke eemal tihedalt paigaldatavatest tankiinidest, mida saab isegi peale kanda (sõltuvalt mustrist ja värvigradiendist).\nMustrid, RUFFLES ja narmad kuluvad. Nii et kui teil on väike rind ja soovite tankinit kanda, leidke kindlasti just selle ujumisriietuse atribuudid. Või jõuate klassikalise, push-upi poole. Sest isegi tankistes on hästi polsterdatud tassid.\nSee, kas eelistate kanda tankinit või pigem rannas või basseinis supelda, on teie otsustada ja see peaks kajastama teie isiklikku maitset. Kuid tegelikult on olemas pisike detail, mis räägib pigem tankinist: kui soovite kõhuga pisut päikest lasta, saate rannatoolil oleva kanga kiiresti üles tõsta. Ja juba läheb kõht natuke pruuniks.\nLisateave ujumisriiete kohta:\nMilline bikiinid mulle sobivad?\nViimase hetke bikiinifiguur kahe nädala jooksul - nii see töötab


Salaja filmitud videod Eesti sigalates paljastavad loomade väärkohtlemisi | Video | Õhtuleht\n21:05, 9. mai 2012\nVÄRDJAD INIMESED KES LASEVAD LOOMADEL NII ELADA !!!\n21:10, 9. mai 2012\nTõsiselt rõvedaid inimesi leidub Eestis, pole mitte protsentigi vastutustunnet ja hoolivust enam inimeste südametes. Need sigalaomanikud tuleks tapale viia !\nvaid vaesed loomad:(.ja seakasvatajad on need,kes iga natukese aja tagant riigi kallal kräunuvad ja rögisevad,et küll neile ikka tehakse liiga ja riik üldse ei toeta,kui vene riik juba jälle taaskord alt kukub.täielikud tõprad.parem mitte loomi kasvatada,kui ei suuda neid hooldada.loe:pole tahtmist neist hoolida.lihtsalt sigadus.\n21:12, 9. mai 2012\nkui sa näitad näpuga kellegi peale, siis vaata mis suunas näitavad su enda sama käe 3 näppu! ...,\n21:16, 9. mai 2012\nKas need haiged sead söödetakse inimestele sisse ka või??? väga halb ikka\n21:17, 9. mai 2012\nnimed letti ja häbiposti.\n21:20, 9. mai 2012\nVastan selle kõrge ametniku eest , kes iganes neid asju jälgima peaks , ise ära : "See on kõik valguse ja varjude mäng,tegelik olukord on ikka ilus,isegi palju parem kui mul endal kodus.Ja ...ja...eh...ega see ei ole eestis filmitud ma olen isiklikult KÕIK sigalad ise üle vaadanud ja tean täpselt,see ei ole lihtsalt võimalik.Kõik on korrektne ja kontrollitud" ...jne bullshit...\n21:21, 9. mai 2012\nneed põhiangaarid asuvad kas grossi salaladudes virumaal või rimi sigalad põrguvälja tänaval\nEnam sealiha ei söö.\nVana nali ju,\n21:23, 9. mai 2012\nkas inimesed on tõesti nii lollid ja arvasid et sigala on paradiis????\n21:25, 9. mai 2012\nEriti haiged farmerid rsk. mis siis et on siga, aga ka tema on elusolend ja ka temal on tunded\n10 15tükki kas linna või tappamajja, paras tapale viia seal tapetaksegi kõige rohkem nii inimesi kui sigasid\n21:28, 9. mai 2012\nMa ei ole juba ammu liha söönud ning ei tunne sellest ka puudust. Kahjuks on selline asi lihatööstuses igapäevane ja isegi kui loomad oleksid nö korrektselt peetud, ei saa ma heaks kiita loomade tapmist söögiks. Tänapäeva inimene saab oma valgud soovi korral kätte ka muudest toiduainetest, mitte ainult lihast. Muideks viimast seedib inimese organism peaaegu 48 tundi, mille jooksul liha läheb organismis roiskuma. Infoks, ma olen 100 kg kaaluv 30. aastane mees, mitte mõni pipardaja ning peale lihasöömise lõpetamist tunnen, et 10. aastat nooremana.\n21:30, 9. mai 2012\nKüll on hea, et ma liha ei sóó. Vaesed notsud, päris kole oli vaadata.\n21:31, 9. mai 2012\nenamus kaadreid on väga okeyd kusjuures. see, et seal oli mõni seakorjus ja vigane siga - uskuge, igas sigalas on selliseid ning muide, kommenteerijad - te sööte seda hakklihaga sisse, niiet silm ka ei pilgu. kas lihasööjad tõesti arvate, et sigalad on pedantselt puhtad, lõhnavad roosi järele ja päike paistab iga päev - ha haa, uskuge, on veel jubedamaid sigalaid, see polnudki nii jube veel.\n21:32, 9. mai 2012\ntavaline suursigalate elu, mida te siis kujutasite!\n21:33, 9. mai 2012\nVaesed notsud, ühes kaadris oli väike põrsas haige ja isegi teised sead togisid teda ja tundus, et olid tema pärast mures, aga inimesi siis ei huvitagi?! Kahju....\nNeil tuleb loomapidamisõigus ära võtta,hiigeltrahvid,no nüüd lihahind langeb kolinal.\n21:36, 9. mai 2012\naga kuidagi äkki tuli see kohutav asi. Ei kujutanud ette et sigalad nii suured on - mõtlesin ikka et väiksemad ja kõik on korras. seda enam et seni on näidatud näidissigalaid telekas kus kõik on sama ilus kui meie elu siin riigis ja mida Ansip ei väsi kiitmast. Kas ahnus ajab pidama nii suurt hulka loomi keda hooldada ei suudeta. Loodan nii väga et keegi võtab midagi ette. Et nad puhtamas sulus saaksid elada. Söömisega pole probleeme - olen niigi taimetoitlane. Ei ole ma ka usklik, aga pean ütlema "jumal Aita neid loomi"\n21:39, 9. mai 2012\nsee on kahjuks reaalsus kuidas meil liha poodi jõuab.seda on kurb vaadata,aga mida me teha saame?kui ei meedli,ära krt söö liha ja ära vahi neid videosi.teadmatus on parim!me elame maailmas kuss v'givald tavaline ja nagunii on võimatu seda kõige ära kaotada.see on tõde ja ma ei ole loomadevihkaaja.räägin seda mis on paratamatus.me eestis saame seda muuta,aga välismaal on ikka sama asi.\nKusjuures, seda ma isegi uskusin, et seal must ja kitsas, aga mitte seda, et loomi halvasti koheldakse. Võiks ju ära tappa kasvõi halastuseks, mitte piinlema jätta sinna haavade ja mingite jubedate paisetega.\n21:40, 9. mai 2012\nMis te loodate,et see liha mida te sööte on rohelisel niidul üles kasvanud või ;D naljakas\ntaas "tegusad" eesti inimesed, kes suudavad ettevõtlustoetusega ennast mõnusalt ära elatada ja näidata nagu oleks raha läinud sihtotstarbeliselt.\n21:43, 9. mai 2012\nKas Mering ise heeringal ja seal ikka vahet teeb?\n21:50, 9. mai 2012\nMõned juhid olid ise sea nägu, miks mitte omastd piinata?\n21:52, 9. mai 2012\nuskumatu asi. võtab täiesti sõnatuks. sealiha ei taha enam üldse näha ka.. eurosiga,\nMina ka ohhetasin ja ahhetasin, aga mees toob pissi-tassa mu maa peale.Esiteks - SALAJA tegutsemine (filmimine) ja siis kaamerate ette liputama minna on väär ja suisa kriminaalne.Teiseks - keegi POLE JU TÕESTANUD, et need ongi fabritseeritud kaadrid.kolmandaks - alguses arvasin mina, et miks ükski kaheksast farmerist siis ei lubanud võttegruppi omale lauta filmima. Nüüd saabn aru - enne tõesta, et mul on laip toas, siis pressi sisse!Neljandaks - kas need aktivistid piltide ja videodega suudavad enda riietevahetust uude sigalasse minnes kuidagi tõestada? Kas seda ka filmiti? Ei näinud nagu.Viiendaks - küsimus suurele ringile (vihje: taudid) - miks mandrilt ei tohi(ks) saartele mesilasi sisse tuua?Kuuendaks - ...Minu arvates ei tohiks risti lüüa enne, kui asi t õestatud.Sigade halva kohtlemise vastu olen täiega. TÄI-E-GA!!! Kuid esitatud materjal on liiga toores, et ühepoolseid arvamusi saaks anda. Paraku "Loomade Nimel" seda on teinud.\n21:53, 9. mai 2012\nSama ka mujal maailmas. Selline ongi elu: http://www.youtube.com/watch?v=19eBAfUFK3E&feature=related\n21:55, 9. mai 2012\nandrus2000@gmail.com - kas sellele persoonile ei saaks blokki peale panna? Igitobe, kui inimene oma blogi nii agressiivselt promob ja pidevalt teemadesse sisse sõidab.\n21:56, 9. mai 2012\nVäga palju jama oli seal.Need sead kes on haiglased,neid ravime.On üksikuid songe,kui asi läheb hulluks,saab need surnuks süstida,et loom ei piinleks.Laibad ei vedele kusagil.Need korjatakse kohe ära.Sead elavad turba ja põhu peal.Saavad tustida ja möllata..Sead on rõõmsad ja rahul.Kriimustusi tuleb ikka ette,kuna neil on ka vahel omad löömad.Selleks on meil rohud olemas,et neid rahustada.Haiged notsud paneme eraldi teistest eraldi.Miks ei kajastata neid sigalaid,kus on kõik hästi.Ja kuidas saavad mingid võõrad tulla sigalasse.Meil ei saa ükski võõras uksest sisse enne,kui on teada,et miks ja kuidas.Ärge uskuge kõike,mis teile seal ette anti.See on jama.Samuti olenevad tööliste palgad sigade heaolu eest.Mida vähem sureb ja mida vähem haigeid,seda suurem töölise palk.Nii,et juba see on tahe teha head tööd.Ja palgad on sigala töölistel head.Meie tööliste palgad on 800-900 euri.Juba see paneb töölised head tööd tegema ja sigade eest väga hästi hoolitsema.Nii,et ärge uskuge kõike millest te ise midagi ei tea.


Kuu tagumine külg | City Theatre\nKuu tagumine külg\nLinnateatri uue hooaja üks tähtsündmusi on maailmakuulsa kanada lavastaja Robert Lepage’i suurejoonelise lavastuse „Kuu tagumine külg“ külalisetendus 1. oktoobril Nokia Kontserdimajas.\nLisaetendus 2. oktoobril!\n"Igaüks, kes on teatrist huvitatud, võiks seda näha. See on unustamatu."- Elmo Nüganen, Linnateatri peanäitejuht\nLepage on hetkel maailma omanäolisemaid loojaisiksusi, kelle lavateost on Linnateater soovinud Eestisse tuua pea kümme aastat. Äsja, veebruaris võitis ta maineka Glenn Gouldi preemia, mida peetakse kultuurimaailma Nobeliks.\n"Robert Lepage'i lavastused on targad, visuaalselt lummavad, tehniliselt põnevad ja suure üldistusjõuga. Tegemist on suurima elusoleva lavastajaga, kelle iga lavastus on rahvusvaheline sündmus. Lepag'i lavastused ülendavad inimest ja sellepärast on ta juba aastaid mu lemmik teatrikunstis." - Jaanus Rohumaa, lavastaja\n„Moodsa visuaalse teatri alkeemik“ – John O' Mahony, The Guardian\nLepage'i tuntuim lavastus „Kuu tagumine külg“ (The Far Side of the Moon) on suurepärane kontsentraat tema erinevatest annetest. Lepage’ile omaselt on selles ühendatud filosoofiline lugu ja nutikad tehnilised lahendused. „Kuu tagumist külge“ mängitakse 1. ja 2. oktoobril kell 19.00 Nokia Kontserdimajas.\n„Lummav teatriteos, mis muudab universumi meie jaoks arusaadavamaks ja samal ajal ka salapärasemaks. Kunstilt on raske rohkem nõuda.“ - Ed Siegel, Boston Globe\n„Kuu tagumist külge“ on tänaseks mängitud rohkem kui 50 maailma linnas, Euroopas viimati 2011. aastal festivalil Wiener Festwochen. Väliselt suurejooneline ja samal ajal intiimne lugu räägib Kuu vallutamisest külma sõja ajal ning kahe lahkukasvanud venna eneseotsingutest. (Muuhulgas on tegelaste seas Nõukogude kosmonaut Aleksei Leonov, kes esimese inimesena kõndis avakosmoses!) Näitleja Yves Jacques mängib mõlemaid vendasid ning veel terve plejaadi erinevaid rolle, luues lavastaja abiga Lepage'ile omase tervikliku, rikkaliku ja üllatusi täis universumi. Visuaalset elamust täiendab Laurie Andersoni ulmeline muusika.\n„Väga huvitav kombinatsioon vilunud käsitöölisest ja filosoofilisest mõtlejast.“ - Philip Fisher, British Theatre Guide\nLepage'i autorilavastused äratasid varakult rahvusvahelist tähelepanu oma loomingulisuse ja innovatiivsete tehnoloogiliste lahenduste poolest. Prantsuse kanadalane Lepage on olnud Ottawas rahvusliku teatri kunstiline juht ning muuhulgas esimene põhjaameeriklane, kes lavastanud Londoni Royal National Theatre'is Shakespeare'i. Tundliku natuuriga Lepage'i on laval huvitanud inimese kohaotsingud maailmas, identiteediküsimused ja moodsa elu problemaatika. Seejuures tegutseb ta tihti ise nii näitekirjaniku, lavastaja, näitleja kui ka lavakujundajana. Tema viimane hiigelprojekt, Wagneri ooperitetraloogia „Nibelungide sõrmus“ tekitas oma tehnoloogilise lahendusega New Yorgi Metropolitan Operas palju kõmu ja vastakaid tundeid. Muuhulgas nõudis Lepage’i mastaapne, 45 tonni kaaluv lavakujundus ooperimajale terasest lisatugevduste paigaldamist.\n„Kunstnik, kelle unistused on laiendanud võimalikkuse piire ja kelle tööd ei mahu ühtegi kategooriasse.“ - Brian Levine, Glenn Gould'i fond\nLisaks teatrile on ta lavastanud videoinstallatsioone, filme, oopereid, rokk-kontserte. Viimaste hulka kuuluvad näiteks Peter Gabrieli kaks maailmaturneed. 2008. aastal valmis Lepage'i käe all maailma suurim videoinstallatsioon „Image Mill“, 600 meetrit lai ja 30 meetrit kõrge – kodulinna Quebec'i 400. sünnipäevaks projitseeris ta sadama silohoonetele kujutisi linna ajaloost. Lepage on lavastanud ja kujundanud Eestiski käinud maailmakuulsa Cirque du Soleil tükke, muuhulgas jookseb tema püsišõu „Ka“ Las Vegases.\nEesti publik nägi Lepage’i lavateost novembris 2012 CC Plaza ekraanil, kui New York Metropolitan Operast kanti üle tema ooperit „Tempest“ Shakespeare’i ainetel.\nEtendust mängitakse inglise keeles, eesti- ja venekeelse tõlkega.\nNB! Lavastuses kasutatakse eriefekte ja sigaretisuitsu!\nPiletid müügil Piletilevis, Ticketpros ja Tallinna Linnateatris.\n„Kuu tagumine külg“ Tallinna etenduse meediapartnerid on raadio Kuku ja Eesti Ekspress.\n"Kuu tagumine külg" kaasprodutsendid\nBergen Internasjionale Festival, Bergen\nBerliner Festspiele, Berliin\nCal Performances, University of California at Berkeley, Berkeley\nChange Performing Arts, Milaano\nEspace Malraux Scène Nationale Chambéry-Savoie, Chambéry\nFIDENA, Bochum Göteborg Dans & Teater Festival, Göteborg\nLa Comète scène nationale de Châlons-en-Champagne, Châlons-en-Champagne\nLe Maillon - Théâtre de Strasbourg, Strasbourg\nWiener Festwochen, Viin\nLes Célestins, Théâtre de Lyon, Lyon\nNorthern Stage at Newcastle Playhouse, Newcastle\nOnassis Cultural Center, Ateena\nSchauspielhaus Zurich, Zürich\nThéâtre d'Angoulême, Scène Nationale, Angoulême\nThéâtre de Sartrouville & des Yvelines, Sartrouville\nThe Irvine Barclay Operating Company, Irvine\nTNT-Théâtre National de Toulouse, Toulouse\nKaasprodutsent Euroopas ja Jaapanis: Richard Castelli\nKaasprodutsendi meeskond Euroopas ja Jaapanis: Chara Skiadelli, Florence Berthaud, Claire Dugot\nKaasprodutsent Suurbritannias: Michael Morris\nKaasprodutsent Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ja Aasias (v.a Jaapan), Austraalias ja Uus-Meremaal: Menno Plukker\nEx Machina produtsent: Michel Bernatchez\n"Kuu tagumine külg" esietendus Quebec'is teatris Le Théâtre du Trident 29. veebruaril 2000.\nEx Machina toetajad on Kanada kunstinõukogu, Quebec'i kunstide ja kirjanduse nõukogu ja Quebec'i linn.\nLavastust aitas finantseerida Kanada kunstinõukogu Millennium Arts Fund


Norkus valu liigestes.\nLiiges on keeruline aparaat. Tõsine probleem on klamüüdiainfektsioon seetõttu, et kulgeb sageli varjatult.\nReumatoidartriit Haigus kujutab endast liigeste põletikku, mille tagajärjel liigeste töövõime häirub. Haigusele võivad viidata ka seletamatud valud. Erinevalt osteoartriidist põhjustab norkus valu liigestes liigeste valulikkust ja turset ning võib esineda igas vanuses. Vereanalüüsid võivad näidata põletikku kehas, kuid reumatoidartriidi täpseks diagnoosmiseks peab arst põhjalikult tutvuma patsiendi meditsiiniandmetega, tegema füüsilise läbivaatuse ning röntgeniülesvõtteid liigestest.\nOn äärmiselt oluline puuk kohe eemaldada ja minna arsti juurde. Nakatumine toimub alles kahe-kolme päeva jooksul. Kui arst peaks määrama antibiootikumid, siis mida varem nendega alustada, seda efektiivsemad norkus valu liigestes on. Luupus Luupus on immuunsüsteemi poolt põhjustatud süsteemne sidekoe- ja veresoonte haigus.\nKahtluse korral tehakse vereanalüüs, lõpliku diagnoosi kinnitab laparaskoopial võetud proovitükk munasarjast, mida uuritakse mikroskoobi all. Endometrioos Paljud täiesti terved naised kogevad menstruatsiooni ajal valu ja ebamugavustunnet, seega pole ime, et endometrioos on sageli valediagnoositud. Endometrioosi korral norkus valu liigestes emaka limaskesta sarnane kude väljaspool emakat ja läbib sarnaselt emakale kõik menstruatsioonitsüklid.\nNaised, kellel on endometrioos, kaebavad sageli vaagnavalu, krampide norkus valu liigestes tavalisest märksa rohkema veritsuse üle. Vahel piisab diagnoosi panekuks juba günekoloogilisest läbivaatusest, kuid teistel juhtudel peab tegema ultraheliuuringud või laparoskoopia. Apenditsiit ehk pimesoolepõletik Võib arvata, et põletiku ja valu tõttu on pimesoolepõletikku kerge diagnoosida. Sageli ongi, kuid mitte alati. Tüüpilisteks sümptomiteks on iiveldus, kõhuvalu ja väike palavik.\nDiagnostikat võib raskendada pimesoole ebatavaline paiknevus. Samuti tuntakse vahel küll valu, kuid pimesoole lõhkemise järel see leevendub ja arvatakse, et kõik on hästi. Väikelastel ja üle aastastel on sümptomid iseäralikumad, viidates sageli teistele haigustele. Migreen Paljud migreeni all kannatajad kogevad norkus valu liigestes iseloomulikke sümptomeid, nagu raske, enamasti pulseeriv peavalu, iiveldus, oksendamine, valgus- ja müratundlikkus.


Perekondlikud jõulutraditsioonid – confiture d'oranges\nKui me jätame kõrvale tolle kandi ja selle pere kombe inimesi soo alusel sortideks jagada, siis on nüüd seis selline, et tütar tahab iga-aastast jõhvikakooki ja poeg iga-aastast piparkoogimaja, mille tagumisele seinale saab (tavaliselt issiga) teha graffiti.\nEgas midagi, mul tuleb üksinda kodus visa hing olla ja mõned kokaraamatud tagasi tuua, sest süüa teha ma ju ei oska, ainult lugeda.\nVõi ostaks sel aastal kõik poest? Tordi ja piparkoogimaja ja valmis seaprae ja purgihapukapsad ja. Ikkagi uus ajajärk. Või? Lapsed ju ka fanama juurde minna ei saa.\nKas ma pole mitte ise üksinda kodus visa hing kõik need jõulud olnud? Lükatud tanki kaklema teisel pool maja fanamaga hetkeni kui ta prahvatab, et ma pole talle tegelikult algusest peale meeldinud ning siinpool maja kuulanud vingumist kui mõtetu ja pealesunnitud on kogu see jõulundus ning tahaks ainult vaikust ja rahu, kuid, näe, laps käib närvidele oma piparkoogimajaga.\nKus need RMK kuuseotsimisemetsad ongi?\nPrevious Post Tagasikerimine. Analüütiline.\nNext Post Püha Kaabu on rääkinud.


Ulmekirjanduse BAAS - Oliver La Farge - Kongres futurologow\najakirjapublikatsioon: «Szpilki» 1970; nr. 51/52\neesti keeles: «Futuroloogide kongress»\n«Noorus» 1971; nr. 8\nantoloogia «Poola novell», Tallinn «Eesti Raamat» 1974\n15.03.1998, kell 06:33\nSee peaks olema kõige uuem Stanislaw Lemi tekst, mis eesti keeles ilmunud.\nIjon Tichy satub miskisse hotelli, kus koguneb igasugu segast rahvast... seda hotelli võibki võtta kui maailma mikromudelit. Jutt ei hiilga erilise süzheega ning lõpeb ka üsna segasel noodil... see viimane pole ka ime – «Futuroloogide kongress» on romaani «Futuroloogiline kongress» algus.\nHoolimata neljast ja teatavast teisejärgulisusest soovitan ma siiski seda lugeda: on hästi ja mõnuga öeldud paljude asjade kohta, mis praegugi aktuaalsed... õigemini on praegu veel aktuaalsemad.\n17.09.2002, kell 22:51\n2.08.2005, kell 15:44\nHirmnaljakas tekst, samuti äärmiselt prohvetlik. Näiteks kaasaegset terrorismifoobiat on ennustatud ja juba ette pilatud. Kes tahab nalja saada, lugege!\n16.10.2004, kell 18:54\nKuna ühesõnalist arvustust panna ei saa, siis kirjutan pikemalt: odav.\nLeträp (2001) Mehis Heinsaar\n16.06.2004, kell 18:58\nMuidu võimas, kaemuslik lugu parimas tähenduses, ainus puudus on lõpp, mis mulle meenutas Hargla puänte. Seepärast miinusega.\nU. (2000) Mehis Heinsaar\n16.06.2004, kell 18:22\nVendredi ou les limbes du Pacifique (1972) Michel Tournier\n23.05.2004, kell 20:33\nKui Defoe teos oli mingist white man burden`ist, mis õnneks küll nahavärvilt valgele, aga teiste koloniseerimisest rüvetamata jäänud rahvale üsna kauge, siis Tournier raamat on risti vastupidise ideega. "Valge mees mõõk käes" kukub võõra maailma enda tarkusest ümberkujundamises armetult läbi ja leiab seeläbi palju mõistlikuma elu. Tore on.\nThe Famished Road (1991) Ben Okri\n16.04.2004, kell 00:14\nMulle küll meeldis, ehkki algul on tõesti veidi ehmatavalt epiteedirohke, aga siiski mitte väga häirivalt.\nSnow, Glass, Apples. (1995) Neil Gaiman\n7.12.2003, kell 18:38\nPärast eelnevaid kiidusõnu pean siiski lisama, et polnud nii vinge, kui ootasin. Kui siin veidi rumalat nalja heita, siis Rammsteini versioon oli isegi lahedam:). Aga hamba all ei karjunud.\nThe Tin Men (1965) Michael Frayn\n7.12.2003, kell 16:38\nEi teadnudki, et siin võib Plekkmehi kohata. Panen rõõmuga hea hinde ja soovitan lugeda. Ainult miks siin eestikeelse raamatu ilmumisandmeid pole?\n5.07.2003, kell 17:46\nMitu aastat pärast lugemist ei ole enam küll selline tunne, et see raamat viit vääriks, siiski hea.\nTopisetegija (2000) Veiko Belials\n1.07.2003, kell 18:53\nAlgus suurepärane, aga keskpaigast ei suuda isegi huumorina võtta. Väsitavalt etteaimatav ehk siis sama originaalne kui Lihtsalt Maria.\n1.07.2003, kell 18:22\nEi saa esitada lihtsalt ühe suvalise lehekülje pikemast tekstist ja väita, et see on lühivorm. Lühivorm tähendaks siiski lõpetatust, suletust mingisse selgepiirilisusesse. Pealegi, meeleolu oli ju nauditav. Lugeja petmine.\nSfinks (1999) Veiko Belials\n1.07.2003, kell 17:51\nHirmu suured silmad (1999) Karen Orlau\n27.06.2003, kell 20:58\nMulle see jutt igaljuhul meeldis, ehkki, ma ei tea, kas Orlau paneb tahtlikult mingit musta huumorina mõjuvat campi või kukub see juhuslikult välja.\nHunt, madu ja Põrgu perenaine (2002) Karen Orlau\n27.06.2003, kell 19:44\nMõned kohad olid väga head, aga üldmulje jäi lahjaks. Kuidagi hüplev ja närviline mulje jäi, mis aga sisuga kokku ei sobinud.\n23.06.2003, kell 20:52\nAga mitte amoraalsuse eest:).\n23.06.2003, kell 20:29\nSiiski, midagi selles jutus oli.\nMegasiti keiss (1999) Marek Simpson\n23.06.2003, kell 20:09\nSee släng meenutab mingeid plastikninade taate Maahommikust. Sama feik ja vastik poosetamine.\nThe Man and the Snake (1890) Ambrose Bierce\n23.06.2003, kell 20:00\nPäris naljakas, ega oskagi selliseid jutte kuigi tõsiselt hinnata, nad võistlevad mingis veidras oma liigas. Hamba all otseselt just ei karjunud...\n23.06.2003, kell 19:48\nÜsna hea jutt, aga muidugi mitte ülihea. Tõenäoliselt autori poolt planeerimatu lisamõnu saab sellistest ivanoravlikest lausetest nagu: "Süngel taustal tõuseb huumor eriti esile. Sõdurid puhkevad lahingupauside ajal kergesti naerma ja nali koolnukambris mõjub tänu oma üllatuslikkusele." (Tsitaadi lõpp).Ah, ma ei tea. Üldiselt ei kaota midagi kui selliseid asju ei loie.\n23.06.2003, kell 19:25\nEee... Tegelikult meenutab see jutt laastukesi ajakirjast "Vallatu magasin", oli eesti ajal selline. Paljud sealt olid vähemalt poisikesena huviga loetavad, võibolla viitsiks praegugi, aga nüüd oleks see pigem camp.\nKõik, mis loeb (2002) Marek Simpson\n23.06.2003, kell 16:26\nTegemist on tõesti Hea Inimese sulest pärineva tekstiga, ja kirja on pandud hingega. Kirjandus aga see asi mingil juhul pole.\n23.06.2003, kell 16:16\nMao cheng ji (1933) Lao She\n23.06.2003, kell 16:09\nEi olnud põnev. Hoopis kurb ja väsitavalt ühiskonnakriitiline. Lugesin seda u. 15. aastaselt, hiljem vist ka, vähemalt kohati. Meelde on jäänud armetus ja masendus. Halb raamat ometi pole.\nMina ja George (1996) Tõnu Trubetsky\n23.06.2003, kell 15:09\nDaam sinises (1994) Tõnu Trubetsky Anti Pathique\n23.06.2003, kell 14:14\nOlen seda nii viie-kuue aastaste vahedega lugema sattunud, kaheksakümnendate lõpus-üheksakümnendate alul oli kuidagi lahedam.


Korterelamu Teenuste Peatamine 🔨 Kinnisvara - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Kinnisvara Korterelamu teenuste peatamine\nLisaks sellele võib moroso-korteriühistule lisaks sellele õigusele kohaldada ka seda sätet, mille eesmärk ei ole võimaldada tal ühiseid teenuseid ära kasutada.\nÜhised korterelamu teenused\nTeenuste tasumata jätmine ja katkestamine\nMida peaks mõistma ühisteenused korteriühistutes?\nTeenuse üldtunnustatud määratlus on töö, mis on vastumeelne kasuks muule isikule kui need, kes seda laenavad.\nClassic on näiteks Tizio, kes puhastab Caio ruumi.\nteenussel viisil mõistetav võib võtta erinevaid õiguslikke seoseid: hoone uksepakkuja annab kahtlemata hoone omanikele teenust, kuid tema tööd saab kujundada alluvate töösuhete kontekstis, erinevalt puhastusteenusest, mis Sõltuvalt juhtumist võib see olla tingitud lepingu ulatusest või töö osutamisest.\nKorterelamu koos ühiste teenuste leidmine tuleb mõista mitte ainult hoones kohe teostatavat tegevust, vaid ka mõne kauba kasutamist.\nMõtle kõigilelifti kasutaminejoogivesi, keskküte ja muud ühised hüved.\nVõrreldes ühised korteriühistute teenused nii määratletudadministraator on kaks peamist ülesannet:\na) tagada igale korteriühistule teenuste parem kasutamine;\nb) tasu ja kulud nendega (vt tsiviilseadustiku artikkel 1130).\nOn selge, et õiget täitmist ei saa lahutada Condominiumide lojaalsest koostööst, mis põhineb korteriühistutasude tasulisel tasumisel; siiski tuleb öelda, et seadus paneb administraatorile mitmeid ülesandeid ja volitusi, et tegeleda kannatuste olukordadega.\nMaksa Korterelamu kulud see on kohustus, mis tuleneb sellest, et tegemist on korteriomandiga kinnisvaraüksuse omanikega.\nL 'osamakselise kohustuse täpne suurus on esitatud hinnangutes ja lõplikus raamatupidamisaruandes, et haldusaasta alguses ja lõpus (parem 180 päeva jooksul alates selle sulgemisest) peab haldur esitama koosoleku arutamiseks ja heakskiitmiseks.\nPõhimõtteliselt iga korteriühistu, mis kinnitab tsitaat teab, et jooksva juhtimisaasta eest peab maksma X; heakskiitmine kurnava, teab, et sellele X-le tuleb lisada erinevus (nn tasakaalu anda) või et ta on selle asemel maksnud rohkem kui vaja ja seda tuleb tunnustada rahasummana.\nKui aasta jooksul ei vasta korterelamu makstavale summale administraator võib teatud tingimustel alustada akrediidi sissenõudmise kohtumenetlus tema poole.\nOn selge, etart. 1129, üheksas lõik, c.c. mis on järgmine:\nKui koosolek ei ole selgesõnaliselt välja antud, on direktor kohustatud tegutsema võlgnike võlgnetavate summade sunniviisiliseks sissenõudmiseks kuue kuu jooksul pärast selle majandusaasta lõppu, mille jooksul nõue on lisatud, ka vastavalt artiklile 63, t käesoleva koodeksi rakendamise sätete esimene lõik.\nOn kasulik meeles pidada, etart. 63, esimene lõik, att. äriseadustiku.\nSissemaksete kogumiseks koosoleku poolt heaks kiidetud jaotusriigi alusel võib haldur, ilma et selleks oleks vaja luba, saada ettekirjutuse korralduse kohe [...].\nSisuliselt: veetis kuus kuud maksmata, Korterelamu võib olla kindel, et administraator edastab (teatab juriidilisest žargoonist) ajutiselt ajutise ettekirjutuse täitmise: selle sätte saamiseks piisab tegelikult sellest, kui assamblee on eelarve või lõppbilansi ja sellega seotud plaanid heaks kiitnud kvoodiks.\nMõnikord võib maksekorralduse rohkem hoiatavat jõudu omada teatud teenuse kasutamise peatamine.\nSeadusandja teab seda, al kolmas lõik. 63 saadaval att. äriseadustiku., on ette näinud, et:\nÜhe semestri kestnud sissemaksete maksmata jätmise korral võib administraator peatada täitmata jätnud aktsionäri ühiste teenuste kasutamisest, mis võivad olla erinevad.\nVõrreldes sama reeglitega, mis kehtis enne nn Korterelamu reform, viide korteriühistu määrusele on kustutatud.\nlühidalt enne 18. juunit 2013 (reformi jõustumise kuupäev) võib teenuse peatamine toimuda ainult juhul, kui see on korteriühistu määruses selgesõnaliselt sätestatud.\npraeguteisest küljest kuulub see halduri eelisõigustesse, paigutades selleks vajalikud kulud täitmata korteriühistule.\nPange siiski tähele, et vastavalt esimestele kohtunikele, kes sellel teemal hääldavad, teenuste peatamine ei ole võimalik, kui tegemist on esmase kaubaga, nagu näiteks küte (vt. Milano ord. 24. oktoober 2013).


Müüa korter, 3 tuba, Juhtme 27, Peetri, Rae vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Juhtme 27, Peetri, Rae vald, Harjumaa\nAvar ja valgusküllane korter Peetri alevikus.\nLisainfo: rõdu 3,8 m², parkimine tasuta, panipaik, seinakapp, toad eraldi, mööbli võimalus, pakettaknad, parkett\nÜmbrus: veekogu 100 m, ümbruses eramud ja korterelamud, äärelinnas, teed heas seisukorras, naabrid ümberringi\nMüüa suurepärase asukoha ja planeeringuga avar ja valgusküllane läbi maja korter Tallinna piiril Peetri alevikus.\nPõrandatel lakitud laudparkett. WC ja vannituba koos, vannitoas nurgavann. Elutuba avar ja valgusküllane. Ühes magamistubades on liugustega kapp, teises avatud garderoobkapp. Koridoris ligustega kapp/walk in panipaik. Köögist pääseb otse rõdule hommikukohvi ning kaunist vaadet nautima.\nKorteri juurde kuulub ka keldriboks ja maja ees on tasuta parkimine elanikele kindlatel kohtadel ja külalistele eraldi. Maja taga asuvad mänguväljakud ja tervise- ning matkarada, mis kulgeb mööda looduskaunist Ülemiste kanalit.\nMaja välisfassaad on renoveeritud, samuti katus ja küttesüsteemid. Majas on toimiv korteriühistu. Trepikojad on lukustatud, puhtad ja korras, majja pääseb fonoluku abil.\nBussipeatus asub maja vahetus läheduses (nr2 linnaliin), Peetri Selver, Peetri Kool ja Lasteaed asuvad jalutuskäigu kaugusel.\nKaunis kodu kaunis ja rahulikus piirkonnas vabaneb esimesel võimalusel.\n~ 2.4 km Tallinna Ülemiste Lasteaed\n~ 3.3 km Tallinna Pae Lasteaed\n~ 3.3 km Tallinna Suur-Pae Lasteaed\n~ 3.3 km Tallinna Sikupilli Lasteaed\n~ 3.4 km Tallinna Lasteaed Kirsike\n~ 3.4 km Meelespea Waldorflasteaed\n~ 3.4 km Tallinna Pallasti Lasteaed\nLähim kool ~ 1.1 km Peetri Lasteaed-Põhikool\n~ 2.3 km Järveküla Kool\n~ 3.7 km Lasnamäe Gümnaasium\n~ 3.8 km Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool\n~ 3.9 km Tallinna Laagna Gümnaasium\nLähim peatus ~ 240 m Mõigu 2\n110 000 € 1 477 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3147938 Kommentaar:


ELU RÜÜTLI LOSSIS: EESTI KOKKUVÕTE\nOotame alati pikkisilmi Eestisse minemist, naudime seal olemist, ja alati läheb seal olev aeg linnulennul. Kuna seekord oli meiega ka Greta kaasas siis seekord märkasime paari suurt erinevust kahe maa vahel lapsevanemate silme läbi.\nEsimest korda panime tähele kui lapse- ja ratastoolis liikuja vaenulik on Tallinn, ja arvatavasti ka ülejäänud Eesti. Me ei ole kunagi siin Inglismaal nii palju kordi käru tassinud treppidest ülesse ja alla kui selle 9 päeva jooksul Tallinnas. Kui aus olla siis ei ole me siin Greta käru kordagi veel tassinud. Isegi kaubamajas (see osa mis ühendab vana osa uuega) ei olnud ei lifti või mingit kallakut et vankriga saaks liikuda. Mingid sellised raudtee moodi rööpad olid küll trepi külge kinnitatud aga ega siis see suurus kõikidele kärudele sobi ja kui sobibgi siis tundus see mulle kuidagi ohtlik. Mul tassis Pete käru kui vaja aga nägime ka üht ema 3 lapsega kes kohe kuidagi seda kahekohalist käru sealt allt üllesse ei saanud...ja ega keegi otseselt aitama ka ei rutanud.\nSamuti jäi silma ka see kui vaenulikud või ükskõiksed olid inimesed käruga liikuvate inimeste vastu. Mõnel korral vaat et astuvad kas otse kärusse või sellest üle, ette. Laulupeol oli asi eriti hull, kuna oli väga palju rahvast. Kohati oli tunne et sinuga taheti riidlema hakata et kuidas sa julged üldse käruga kodust välja tulla. Meil siin on ikka kärudega liiklejatel igal pool eesõigus. Ok, mõni üksik ehk julgeb õiendada või vihast pilku heita kui sa bussis või rongis oma käru ukse ette pargid aga üldiselt ollakse su vastu väga viisakad.\nKõige rohkem aga jäi silma kui vähe tänaval või poodides jne pöörati lastele lähelepanu. Mitte et me nüüd ootaks et kõik igal pool Gretat tuleks imetlema aga me oleme lihtsalt nii harjunud et kui me Gretaga väljas käime siis igakord vähemalt keegi tuleb juttu rääkima või lehvitab-naeratab talle. Olgu see siis kas keegi vanatädi või onu, või teine ema lapsega, või ülikooli eas nooruke, või ärimees. Eestis passiti sind tihti ja kuulati kõrvad kikkis mida sa rääkisid aga mitte keegi ei naeratanud, isegi mitte väikesed lapsed. Meie oma harjumusest ikka jagasime komplimente kui nägime mõnd Greta vanust kas liftis või poes. Eriti veel Pete. Meile naeratati siis vastu ja vastati kui küsisime midagi aga seda väga, väga tagasihoidlikul tasandil. See on jälle näide sellest kuidas kodueestlastel puudub selline 'small talk' oskus. Ainult ühes suveniiri poes vanalinnas tuli meiega üks vana mammi rääkima. Ma ei suutnud otsustada millist rahvariietes nukukest Gretale osta. Valisin ja valisin et milline on ilusam. Kui lõpuks oma ostu ära tegin siis tuli tädike ukse peale ja ütles meile et aga kõige ilusam nukuke on ju siin, ning tegi suure naeratuse Gretale.\nKui me Londonisse saabusime siis olime me vaevalt saanud lennukist välja astuda kui ukse peal oli üks lennujaama töömees-ehitaja kes kohe Gretale naeratas ja temaga 2 sõna juttu rääkis. Järgmised inimesed tulid meiega juttu rääkima kui me kotte ootasime...teadsime siis et olime tagasi Inglismaale jõudnud.\nVeel jäi silma kui pahasti Tallinnas autosi pargitakse. Seda märkasime juba ka eelmistel kordadel seal olles. Vaatamata sellele et maha on joonistatud jooned kuhu parkida oskavad auto end kas nende joonte peale parkida või neist just nii palju natuke üle minna et teine auto enam kõrvale lahtrisse ära ei mahu. Mõne koha peale sai sellepärast nelja auto asemel vaid 2 parkida. Seda nii autoparklates, tänaval parkides aga ka lennujaamas. Vaadake ise jägmine kord kui pargite kui palju autosid on üle joone. Ma ei tea kuidas inimesed siis kõval olevast autost välja pääsevad - aurates vist. Kahjuks ei taibanud ma pilte teha et teile siia hea näide lisada.\nMul oli veel paar tähelepanekut aga olen need juba ära unustanud. Eks ma lisa siia kui hiljem meelde tuleb.\nPositiivse koha pealt aga ei saa jätta mainimatta neid lõputuid jäätiselette. Isegi mina suutsin leida ühe jäätise margi mida ma süüa sain (Limpsi-või midagi sellist, mingi multika tegelane). Ega seal jäätise sees midagi muud ei olnud kui vesi, maitse- ja värvained aga vähemalt sain ma teistega jäätise elamust jagada. Aga muidu on see lausa uskumatu kui palju erinevaid jäätise sorte on Eestis saadaval.\nSamuti leidsin ma palju ilusaid Eesti lasteriideid Gretale (ok paar Roosti firma oma ka). Mitte et tal riideid vähe oleks või et siin valikuga nappust oleks aga mulle nii meeldib et Gretal ka mõni MADE IN ESTONIA märgiga riietus ese ka on. Mu lemmik on üks triibuline mütsike mille ma talle kuskilt toidupoest leidsin.\nSamuti tõin ma talle hunniku lasteraamatuid endaga kaasa. Osa ostsin aga osa andis lahkelt meile üks mu vana sõbranna (tervitused Kerstile) kelle lapsed olid neist juba välja kasvanud.\nMainin siin kohal et kui kellegil on vanu mudilaste raamatuid või kasutatud eesti keelseid DVDsi siis ostaksin neid teilt hea meelega, andge vaid teada kuhu nendele saab järgi tulla. Teletupsud sobiks praeguseks igati marjaks ära. Ma pean ju hoolitsema selle eest et Greta siin elades ikka küllaldaselt eesti keelt kuuleks ja näeks ja seda rääkima õpiks.\nSamuti meeldib mulle meeletult eesti ajakirju lugeda. Vanasti ma ikka ostsin siin erinevaid ajakirju aga pika peale hakkasid need vaat et igal lehel olevad reklaamid ära tüütama ning ning lugeda nagu ei olnudgi midagi. Eesti ajakirjad aga loen otsast lõpuni läbi (isegi reklaami osad)...aga ajakirju saatma mulle pole vaja, tänan, selle eest hoolitseb õnneks mu ema.\nliina 9 August 2009 at 08:26\nMuuga olen igati nous, aga see vankri tassimine on Londonis sama - meie liigume ju ainult rongide ja bussidega ja uheski meie poolt kasutatavas jaamas ei ole lifte voi liikuvaid treppe.\nkatarina 9 August 2009 at 10:04\nSeda naeratuse asja pani ka mu poiss Inglismaal t2hele, aga tal selle kohta oma arvamus:-)\nMa pole siin veel palju vankriga ringi k2inud v2lja arvatud kohalik linnake. Kord varem lennujaamast rongiga tulles pidime ymber istuma ja suur oli mu yllatus kui pidi vankrit k6rgest trepist kandma, sest muid vahendeid polnud (Liinaga n6us). Ma ei kujuta ette kuidas ma sellega yksi hakkama saaksin. Inglise naised peavad ikka tugevad olema.\nkatarina 9 August 2009 at 10:47\nja veel, meil on eesti keelseid DVD'sid. V6id tulla kyll, ostma v6i laenutama:-) Yksjagu asju ikka veel lahti pakkimata, nii et p2ris kyllakutseid veel laiali ei saada, aga v6ib hakata vast tasapisi planeerima.\nAlice 9 August 2009 at 11:10\nOK, pean selle vankri asja vist siis poolenisti tagasi votma. Oleme arvatavasti auto soiduga ara hellitatud ja pole yhistranspordis palju ringi liikunud. Soidan/me autoga kaubandus keskusesse, poodi, lossidesse jne pargime lastega autodele moeldud parkimis platsile, karutame endid valja ja tegutseme...ei mingit kaenla all tassimist :-)\nLondonis vist jah asi raskem aga seal kaime meie ju ka vaid autoga. Samas aga on Inglismaal ikkagi palju rohkem liikumis voimalust ratastooliga inimestel...voi vahemalt see on nyyd noue iga uue ehituse juures.\nKatarina, DVDst oleme huvitatud kyll aga kiiret ei ole. Proovime praegu Gretat vagisi teleka eest eemale hoida. Pakkige ennast rahulikult lahti ja eks siis mingil ajal organiseerime midagi :-)\npagulane 9 August 2009 at 22:54\nMul on alles Mõmmi aabitsa videokassetid, väga head eelkooliealisele lapsele.\nKersti 10 August 2009 at 08:51\nTore, et raamatud kätte said. Meil riiulid küll raamatuid täis, aga pidin ikka tükk aega sorteerima et leida need mida sobiks ka edasi anda.\nTiit aitas ühel emal lapsevankrit tassida Lauluväljaku kõrval olevast pikast trepist alla:). Ja bussis ka ikka aidatakse tõsta sisse-välja, kui ema on üksi. Nüüd meil uued bussid trollid, kus on madal pealeastumine ja need madalad bussid bussiplaanis eraldi märgitud et saad valida oma sõiduaega.\nluize 11 August 2009 at 10:50\nKärudega liikumisvõimalused olid tõesti ullud juba viisteist aastat tagasi, praegu on küllap asi palju parem. Aga nõus sellega, et kui lähed käruga linna peale ja thad kuhugi sisse ka minna, siis on kahjuks vähe neid, kes sind aitavad. Ja muidugi saab kõnniteede olukorda hinnata ka alles siis, kui oled seal sõitnud käruga või ratastooliga. Aga see viimane on küll kindlasti paranenud. Kas Inglismaal niisama, tavalistel kõnniteedel on olukord parem? Mis majadesse puutub, siis uuemates peaks ikka olema mõeldud selle peale, et saaks sõita, mitte trepist minna, imelik et siis Viru keskuses oli selline puudujääk. Ma ise muidugi hoian ennast sealt eemale, käruga või ilma.\nMina inimeste mittetähelepanemist muidugi puuduseks ei pea... aga samas ei ole põhjust ka põrnitseda. Ma olen muidugi introvert, kes ise ka eriti tähele ei pane midagi ega kedagi, aga üldiselt ei ole Eestis jätkuvalt kombeks võõraid lapsi kuidagi tähele panna. Ma isegi mõtlesin, et miks see nii on, jõudsin järeldusele, et taolise käitumise juured on vanades aegades, kus ei tohtinudki lasta kiita ei enda lapsi ega loomi laudas näiteks. See oli väga halb, kui naabrinaine tuli ja ütles, et küll sul on ilus tütar, võõrast rääkimata. Kuri silm või midagi. Nii et.\nAlice 14 August 2009 at 22:33\nPagulane-panen korvataha et sul need mommi aabitsa videod on. Ma pean asja natuke enne uurima mul ema vist ostis need dvd. Asi ju selles et video makki meil enam kasutuses ei ole (kuskil pooningul on) aga Pete isal vist voimalus videosi dvd peale panna.\nLuize- Inglismaal on tanavatel karuga liikuda vaga kerge (arvan ka et Londonis). Konniteedel on alati osa madalamaks tehtud et saad ilusti teed yletada ja inimesed on vaga vaga viisakad ja abivalmid. Vankriga liikujal on ikka eesoigus.\nMis puutub ooraste laste tahelepanemisele siis voib olla on eestis tegu ka kadedusega. Eestlased on ju tegelikult ysna kadedad (yks tahab alati oma naabrist parem olla kas siis suurema auto, maja voi mis tahes asjaga). Ainult kui tegemist on midagi rahvuslikuga siis on koik kui vennad korvuti :-) , mis on muidugi vaga ilus. Voib olla selleparast ka ei hakkata midagi ilusat voorale niisama ytlema vaid pigem passitakse...ja loomulikult ka see et inimesed ei harrasta small talk-i :-)


Tunne põletamine urineerimisel Urineerimine verega naistele mida teha\nTunne põletamine urineerimisel\nKui põletamise, sügeluse ja valu põhjuseks on kivid, siis tuleb juua palju vett. Kasutatakse valu kõrvaldamiseks urineerimise ajal, kuseteede põletik, urolitiasis. Krooniline on omakorda jagatud bakteriaalseks ja seiskuvaks.\nNaiste genotoorse süsteemi haiguste iseloomulikud ilmingud: Tsüstiit Hüppamine tualetti iga 30 minuti järel, põletamine, valu urineerimise ajal. Sügelus kusiti, kõhuvalu, valge-kollakas või rohekas tühjendus.\nNaistele urineerimisel põletamine\nUrineerimise ajal on terav põletustunne, kõhuvalu valu perineumis, valu alaseljas, jalgadele kiirgav. Täheldatakse nimmepiirkonna valu, sagedast urineerimist, uriinijälgi, subfebrilaalset temperatuuri. Spetsiifiline vaginaalne eraldumine, urineerimisprobleem, kõhuvalu, kõrge palavik. Põletamine, sügelus tupel, suguelundite piirkonnas, kuivas intiimpiirkonnas, juustuvabastus hapu lõhnaga, limaskestade turse ja punetus.\nGonorröa Kõhuvalu urineerimisel, sügelemisel ja tühjendamisel tupe kollakas värvi ebameeldiva lõhnaga, kusiti kusiti, mitte menstruatsiooniline verejooks. Bakteriaalne vaginosis. Hallikasvalge laeng, millel on ebameeldiv haljas lõhn, põletamine, sügelus, ebamugavustunne suguelundites, krambid ja valu urineerimisel. Nõrk vaginaalne verejooks, põletamine ja sügelemine urineerimise ajal, limaskestad on kaetud abstsessidega, vahutav, vedel tupekahjustus.\nSüüfilis Paks tunne põletamine urineerimisel konsistents, millel on terav ebameeldiv lõhn, sise- ja väliste suguelundite sügelus, põletustunne urineerimise ajal. Urogenitaalne herpes.\nÜldine halb enesetunne, müalgia, külmavärinad, herpesvesiikulid limaskestadel, nutev haavandid ja erosioon, turse ja hüpereemia, urogenitaaltrakti põletamine ja valulikkus, sagedane ja valulik urineerimine.\nDiagnostika Düsuurse sümptomi põhjuse kindlakstegemiseks peate läbima uriinianalüüsi. Sõltuvalt selle toimimisest tehakse diagnoos ja ravi määratakse. Kui uriinis on valgu jälgi ja paljusid valgeliblesid, näitab see kusiti või põie põletikku. Väike kogus valku viitab neerude põletikulisele protsessile.\nSoolakristallide ja punaste vereliblede identifitseerimine on märge urolitiasist urolitiasis. Ebanormaalsete häirete puudumine põhjustab põletustunne neurogeense olemuse kahtluse põie tühjendamise ajal.\nBioloogilist materjali uuritakse erinevatel viisidel: seda uuritakse mikroskoobi abil, kasutades reaktiive, kontrollitakse PCR abil või viiakse läbi bacpossev, et tuvastada patogeensed tüved. Kui testitulemuste suhtes on kahtlusi, määratakse patsient täiendavalt: Neerude ultraheli põletikulise protsessi tuvastamiseks; tsüstoskoopia põie sisepinna seisundi uurimine ; limaskesta kanalilt lõhnata, mis aitab kindlaks teha nakkusetekitaja tüübi; Röntgenkiirte uuring kontrastiga neeruarteri uurimiseks ja neeru neoplasmide esinemiseks; Kusepõie MRI, et avastada kivide olemasolu ja suurust vastavalt vajadusele.\nNarkomaania ravi Ägedate sümptomitega, et kõrvaldada põletustunne ja sagedane urineerimine, on vaja välistada hapu, soolane, vürtsikas toit, alkohoolsed joogid. Soovitatav on võtta No-shpa või Spazmalgon'i pillid, seejärel külastage diagnoosi saamiseks arsti. Arst määrab ravi sõltuvalt ebameeldivate sümptomite põhjustest: antibiootikume on ette nähtud põletikulistes protsessides Cefixime, norfloksatsiin ; allergilise põletamise ja sügeluse korral on vaja juua antihistamiini Zodak, Tavegil ; urolithiaasi tuvastamisel on soovitatav juua rohkelt leeliselist oksalaadi või tunne põletamine urineerimisel uraat joogiga; haiguse neuroloogilise iseloomuga soovitatakse taimset rahustit Sedavit, Fitted ; tugevate tunne põletamine urineerimisel urineerimise ajal või pärast seda, on ette nähtud diureetiliste omadustega ravimid Urolesan, Cyston.\nRavimeetodi valik sõltub põletustunnet põhjustanud haigusest. Näited ravimitest, antibiootikum ei aita tsüstiidi ravis kasutatakse mitmesugustes patoloogilistes protsessides: Pahaloomulise süsteemi põletik. Antibiootikumid on ette nähtud haigustekitajate hävitamiseks ja nad on end tõestanud tsüstiidi ravis: McMiror on antibakteriaalne ravim, millel on laiem toimespekter kui kuseteede infektsioonide ravis sageli kasutatavatel nitrofuraani preparaatidel.\nPõletikulise protsessi patogeeni kiire kõrvaldamine põie limaskesta pinnalt võimaldab lühikese aja jooksul leevendada tsüstiidi ebameeldivaid sümptomeid. Thrush kandidoos.\nRakendage lokaalse toimega seenevastaseid ravimeid ravimküünlad Livarol, Polygynax. Ravi kestus on 10 päeva. Määratakse suukaudsete patogeenide ravimid metronidasool, nimorasool.\nRavi kestus on 7 päeva. Gonorröa Kasutatakse tablette sisaldavaid antibakteriaalseid ravimeid Unidox, Abaktal. Ravi kestus on päeva. Kasutatakse mitut tüüpi antibiootikume Pevloxacin, Vilprofeninterferoonid Amiksin, Neovirimmunomodulaatorid Derinat, Timalinhepatoprotektorid Carsil, Legalonprobiootikumid Bifikol, Enterol.\nRahva abinõud Patoloogiat, mis põhjustab põletamist urineerimise ajal, saab ravida ravimtaimede ja muude traditsioonilise meditsiini vahenditega. Enne ravi alustamist on oluline teada, et selle sümptomi põhjuseks ei ole urolithiaas, sest mõned maitsetaimed võivad provotseerida kivide liikumist, neerukoolikute rünnakut või kuseteede obstruktsiooni. Kogu ravi peab olema arstiga kooskõlastatud.\nKõige efektiivsemad folk retseptid põletamiseks urineerimise ajal või pärast seda: Puljongi puusad. Jahvatage dogrose juurt 2 supilusikatäitvalage selle peale keeva tunne põletamine urineerimisel ml.\nNõuda puljongit 2 tundi, seejärel tüve, jagada 4 portsjoniks ja võtta 20 minutit enne söömist, kuni ebameeldivad sümptomid kaovad. Aspen pungad. Keeda haavapungad 20 g vees ml 15 minutit. Pärast 2-tunnise rätikuga pakkimist tõmmake seejärel tüve.\nVõtke puljong kolm korda päevas, 2 supilusikatäit kuni põletustunni möödumiseni. Cowberry puljong.\nValu, nõelamine, põletamine meestel urineerimisel - põhjused ja ravi\nPurustatud kuivad lehtpuu lehed 1 spl. Kasta keevasse vette mlkeedetakse 15 minutit. Pärast puljongi jahtumist, tüve jagada kolmeks osaks. Joo enne sööki päeva.\nEnnetamine Selleks, et vältida urineerimise ajal põletamist ja kramplikku, peavad naised järgima teatavaid reegleid: jälgige joogirežiimi - 1,5 kuni 2 liitrit gaseerimata vett päevas; pärast seksi ja enne magamaminekut tühjendage oma põis; kandke puuvilla aluspesu; korja isikliku hügieeni tooteid tualettpaber, dušigeelid, seepmis ei riku happesuse taset; säilitada suguelundite hügieen; loobuda sagedastest seksuaalpartnerite muutustest.\nPõletustunne urineerimisel Mitmed patoloogilised protsessid uriinis võivad põhjustada häirete peamise sümptomi ilmnemist - põletamise ajal urineerimisel. See sündroom ei ole kunagi ühekordne, sellega kaasneb alati muu ebamugavustunne, üldise heaolu halvenemine või kriitiline ebamugavustunne.\nValu, nõelamine, põletamine meestel urineerimisel - põhjused ja ravi - Nefroos\nKuseteede patoloogiad Uroliitia. Kivide moodustumine neerude ükskõik millises osakonnas võib esineda igas vanuses. Tõsine põletustunne urineerimise ajal ei ilmne kohe pärast nende teket, kivide kasvu alguses ei tunne inimene ebamugavustunnet.\nAga kui kivide ja soolade mikroosakesed hakkavad uriiniga välja pesta, ilmub põletustunne ja pealegi otse uriini väljavoolu kaudu kusiti.\nSellesse sündroomi kuuluvad alati järgmised sümptomid: liiga sagedane nõudmine tualetti, kus vedelikku ei muutu; valu neerude anatoomilises asendis kiirgusega perineum- ja kubemepiirkonda; uriini väljavoolu korral seiskub protsess äkki jet kaob ja jätkub alles mõne aja pärast, kui patsient muudab oma positsiooni või istub mitu korda. Põletamine naiste ja meeste urineerimisel on selle põletikulise protsessi ainuüksi kroonilise vormi sümptom. Lisaks põletamisele kogeb patsient urineerimise ajal krampe ja valu.\nPöörake tähelepanu: uretriidiga naise urineerimise ajal põletustunne avaldab tõsist ebamugavustunnet, kuid meestel on see sümptom väljendamata, kuid kusiti valu on väga märgatav. Eesnäärme põletikuline protsess - haigus on omane ainult meestele, keda diagnoositakse sageli aastaselt.\nProstatiidi põhjused võivad olla kroonilise suguelundite infektsioonid, sagedased hüpotermia, seenhaigused. Pange tähele: põletustunne meestel urineerimisel ei ole ainus ja tingimusteta sümptom.\nNeed on nn düsuuria sümptomid, s.\nEbameeldivad aistingud võivad olla olemuselt tunne põletamine urineerimisel intensiivsed, mehed ei keskendu sellele sündroomile enamasti. Kusepõie põletikku peetakse kõige sagedamini diagnoositud haiguseks, mis avaldub urineerimisel põletustunnetena. See sümptom on üks esimesi märke, mis viitavad tsüstiidile. Lisaks põletamisele kaebavad patsiendid valu kõhu all, ebamugavust vahekorra ajal. Suguelundite infektsioonid Klamüüdia. Infektsioon areneb tänu klamüüdia tungimisele urogenitaalsüsteemi, infektsiooni tee on kaitsmata seksuaalkontakt.\nSageli on see nakkushaigus asümptomaatiline, kuid sagedamini ilmneb: põletustunne urineerimisel; valu kohe pärast urineerimist; vulva sügelus. Pöörake tähelepanu: põletustunne, kui urineerimine on sageli ekslik tsüstiidi ilmnemise tõttu, mis viib ebakorrektse ravini.\nSelles seisneb oht - klamüüdia jooksmine on nii naiste kui ka meeste viljatuse põhjuseks. Haigus on klassifitseeritud suguhaigusteks, see rada on läbi seksuaalse kontakti inimeselt inimesele. Haiguse kujunemine algab lihtsaimate parasiitide Trichomonas urogenitaalsüsteemi sisenemisega ja peaaegu kohe tekib urineerimisel põletustunne - see ei pruugi olla intensiivne, kuid kõik patsiendid kurdavad ebamugavustunnet või -nõude.\nSee haigus, mis on põhjustatud perekonna Candida seente kolooniatest, mõjutab nii mehi kui ka naisi. Haiguse ägeda kulgemise ajal ei esine urineerimise ajal põletustunnet - see sündroom on omane ainult kroonilise kandidoosi vormile.\nLisaks põletustunnetele esineb sügelev jalgevahetus, iseloomulik tupe väljalaskmine naistel ja tunne põletamine urineerimisel meestel suurte valge helveste või piima konsistentsina. Haigus avaldub kiiresti meestel ja naistel on see sagedamini asümptomaatiline - selles peitub oht, kuna nakkus levib ülespoole, mõjutades emaka ja selle lisandeid.\nKuid isegi sümptomite puudumisel tekitab gonorröa urineerimise alguses lühikest põletustunnet. Psühho-emotsionaalsed tegurid Põletamine urineerimise ajal võib olla neuropsühhiaatriliste häirete sümptom tunne põletamine urineerimisel näiteks diagnoosivad arstid kõnealust sündroomi sageli depressiooni, motiveerimata ärrituvusega ja kroonilise närviga.\nLisaks võib hirmude, ärevuste ja muude vaimsete häirete tõttu tekkida vale põletustunne. Tavaliselt toimub põletamine sellisel juhul üheainsa sündroomina, millega ei kaasne valu, ebanormaalne tühjenemine tupest või kusiti. Pöörake tähelepanu: Statistika järgi diagnoositakse psühho-emotsionaalsete ja närvisüsteemi häirete tõttu urineerimise ajal põletustunne sagedamini naistel, meestel on see tingimus erand. Muud põletamise põhjused urineerimise ajal On olemas põhjuste kategooria, mis võivad urineerimisel tekitada põletustunnet, mis ei ole mingil viisil klassifitseeritud.\nNende hulka kuuluvad: välis- ja siseelundite trauma - näiteks naiste verevalumite või meeste peenise teke, tupe rebend; allergiline reaktsioon kasutatud detergentidele - paljud geelid, kreemid sisaldavad agressiivseid keemilisi komponente.\nShare on Facebook Share on Twitter Paljud naised tunnevad urineerimisel mõnikord kerget põlemist.\nMõningatel juhtudel toimub naiste urineerimise ajal põletamine sanitaarpatjade ja tampoonide kasutamise taustal; healoomulise või pahaloomulise tuumori kasvajad, mis paiknevad urogenitaalsüsteemi lähedal - kõnealune sündroom esineb kasvaja surve tõttu urogenoorse süsteemi organitele; vanusega seotud muutused emasloomade reproduktiivsüsteemis - menopausi või menopausi tekkimise ajal diagnoositakse sageli tupe limaskestade ja kusiti suurenenud kuivust.\nSelle põhjuseks on naiste hormoonide ebapiisav tootmine. Ravi Enne urineerimise ajal põletustunnet vabastavate meetmete võtmist on vaja kindlaks teha selle sündroomi tõeline põhjus. Seda saab teha ainult laboris spetsialistide abiga - sündroom võib viia günekoloogide, uroloogide, venoloogide ja ortoloogide poole. Pöörake tähelepanu: enesediagnoosimine põletamise ajal urineerimise ajal on vastuvõetamatu - see sündroom võib viidata erinevate vormide ja tüüpide patoloogiate kujunemisele.\nDüsuuria - valu ja põletustunne urineerimisel\nRavi valik sõltub diagnoosist: Urogenitaalsüsteemi põletikulistes protsessides - antibakteriaalsed ravimid antibiootikumidviirusevastased ravimid, terapeutilised meetodid "traditsioonilise meditsiini" kategooriast. Suguelundite infektsioonide diagnoosimise korral nähakse ette kompleksne ravi - antibiootikumid ja spetsiifilised ravimid, mis on mõeldud konkreetsete haiguste raviks.\nKui põletustunne on põhjustatud allergilisest reaktsioonist välisele ärritusele, määratakse patsiendile antihistamiinikursus.\nKas on võimalik panna pudel kui tsüstiit\nKuidas kiiresti vabaneda valu tsüstiit\nRavi sagedase urineerimisega naistel öösel\nValu allosas kõhu pärast solaariumi\nKuidas pissida tsüstiidiga\nKas põie põletikul on viivitus\nPidev tugev valu kõhu allosas\nUriin läheb verega mis võib olla\nPruun uriini valu allosas kõhu\nHea ravim kui tsüstiit\nValu kõhuga spiraalidega\nKüünlad kui tsüstiit mis


Meie Marta: Voodisaaga järjekordne osa\nposted by Eppppp @ 11:57 AM\nOi kui tuttav teema see unesrääkimine :) Meil on see ainult selle vahega, et rääkijateks oleme mina ja Maria. Mina pidavat enamasti nii segaselt rääkima, et hästi ei saa aru, aga Maria hüüab selgeid sõnu. Mõnikord isegi ühte sõna kuni kümme korda järjest. Ühel hommikul ta tõusis üles ja asus agaralt midagi otsima - vaatas teki alla, padja alla, kaisukutsu alla - lõpuks laiutas käsi ja ütles 'elole'. Ilmselt ka mõni unenäo asi oli kadunud, aga tal pole veel piisavalt sõnu, et kõike lahti seletada :)\nMagamine koos lapsega on nii tuttav. Meie voodi saagad on esinenud erinevates variatsioonides. Nüüd toimub see nii, et Mia Lota jääb magama koos minuga meie suures voodis, öösel kui mees magama tuleb, tõstab lapse oma voodisse ja kella 7 ajal hommikul on Mia taas meie juures. Kas ta jääb üldse oma voodisse magama? Ei tea.


Värskes Kesknädalas: – Kesknädal\nMihhail Kõlvart: Tallinna volikogu teenib eeskätt pealinna inimesi. Tallinna linnavolikogu esimees Mihhail Kõlvart räägib oma uutest kogemustest volikogu juhtimises ning värsketest muutustest volikogu töös. Samuti sellest, miks ta ei toeta nn kahel toolil istumist.\nAndre Hanimägi: Kõik teed viivad valimisteni. Sel suvel soovib iga erakond laulda kõval häälel üheksakümnendate hittviisi „Sellest saab meie suvi“. Suvepuhkusel viibijad ümisevad vastu Toivo Nikopensiuse lauldud refrääni: „Jälle algab kõik, algab uuesti…“ Valimised on 9 kuu kaugusel, kuid suvepuhkuse asemel ootab erakondi ja poliitikuid, vähemalt neid, kes soovivad valimistel olla edukad, tõsine tööperiood.\nReformierakonna ja Keskerakonna populaarsus on võrdsustunud. Reformierakonna populaarsus langes teist kuud järjest, võrdsustudes sisuliselt Keskerakonnaga, mille reiting juunis tõusis – selgub Rahvusringhäälingu (ERR) tellimusel Turu-uuringute AS-i poolt läbi viidud küsitlusest.\nOpositsioon umbusaldab Tallinnas korruptsioonivastast võitlust? Edgar Savisaare volituste peatamise järel sai Isamaaliit Olle Koopi näol Tallinna linnavolikogusse juurde ühe voliniku. Tekkinud lisahääl andis alles eelmisel kuul Tallinna linnapead umbusaldanud opositsioonile indu Keskerakonna 40 häälega 79-liikmelises volikogus taas vägikaigast vedada.\nTasuta ühistransporti toetab Lääne-Virumaal oma allkirjaga üle 1000 inimese. Keskerakond alustas eelmise nädala reedel Lääne-Virumaal allkirjade kogumist tasuta ühistranspordi toetuseks. Nädalavahetusel koguti üle 1000 allkirja ning seda aktsiooni jätkatakse.\nEestimaa Aasta Pere 2018 on perekond Põldvee Valgamaalt. 17. juunil toimus Tallinnas tänu- ja tunnustustseremoonia, kus oli tähelepanukeskmes Eestimaa Aasta Pere 2018. Sellise aunimetuse pälvib kord aastas küll ainult üks pere, kuid algatuse sügav mõte on kantud hoolivusest, soojusest ja soovist rõhutada pere olemuse tähtsust ning rolli tänapäeva ühiskonnas.\nViljakad poliitikajutud Viljandi lähistel. Viljandi eeslinnaks nimetatud Viiratsis asuv kool (avatud 3. mail 1993) on Eestimaal üks nooremaid. Nooruslikke ja elutarku mõtteid võis kuulda ka selle õppeasutuse, täpsemalt: kool-huvikeskuse, modernses saalis 15. juunil toimunud Keskerakonna rahvakohtumisel.\nrumal jutt see on. Volikogu teenib ennekõike omale RAHA!


Dekanaat asub Lossi 36 õppehoone esimese korruse paremas tiivas, ruumides 120-130. Valdkonna üldkontaktid leiad siit.\nKõikide õppekorralduslike küsimustega (k.a. üliõpilaspilet, akadeemiline puhkus, tõendite väljastamine jne) tegeleb üliõpilase koduinstituut.\nDekaan, makroökonoomika professor\nÕppeprodekaan, deliktiõiguse professor\neva.piirimae [ät] ut.ee\nDekanaadi juhataja juhib dekanaadi tööd, osaleb valdkonna valitsuse töös, koostab valdkonna ja dekanaadi eelarve ning jälgib finantsseisu. Lisaks vastutab dekanaadi juhataja valdkonna arengu- ja tegevuskava rakendamise ning aruandluse eest.\nsille.nakk [ät] ut.ee\njanek.saluse [ät] ut.ee\ntene.viiburg [ät] ut.ee


Liisi-liisi – Agere\n27. detsember 2018,\nMiks üldse raamatupidajad sellist asja küsivad? Aga loomulikult seepärast, et ühel juhul on tegemist jooksva kuluga ja teisel juhul investeeringuga. Käibemaksu mõistes siis, kas küsid sisendkäibemaksu tagasi iga kuu või kogu summa koheselt. Siinkohal ei lasku ma sõiduautode käibemaksuga maksustamise teemasse.\nRTJ 9 (rendiarvestus) toob välja kõik olulised kriteeriumid, mida peab rendiarvestuses jälgima. Et asi oleks selge ja lihtne, olen ma teinud endale lihtsa nn tšekklisti. Kui kõik vastused on "ei" on tegemist kasutusrendiga, kui aga vähemalt üks vastus on "jah" on tegemist kapitalirendiga.\nRenditava vara omandiõigus ei lähe rendiperioodi lõpus asutusele üle tasuta jah/ei\nAsutusel ei ole õigus osta renditav vara välja hinna eest, mis on eeldatavasti oluliselt madalam selle vara õiglasest väärtusest (st puudub nn soodushinnaga väljaostuoptsioon)\nLepinguperiood on lühem kui 75% renditava vara majanduslikust elueast\nRendi jõustumise hetkel on rendimaksete miinimumsumma nüüdisväärtus väiksem kui 90% renditava vara õiglasest väärtusest\nRenditud vara ei ole spetsiifiline (spetsiifilise vara puhul saab ainult linna asutus seda ilma suuremate modifikatsioonideta kasutada, mistõttu on tõenäoline rendilepingu pikendamine nii, et see katab suure osa vara majanduslikust elueast)\nRendilepingu ennetähtaegne lõpetamine on võimalik ilma sanktsioonideta ja mõistliku etteteatamistähtajaga\nRenditava vara jääkväärtuse õiglase väärtuse muutusest tingitud kasumid ja kahjumid võtab enda kanda rendileandja (st asutusel puudub näiteks rendilepingu ennetähtaegse lõpetamise korral kohustus maksta rendileandjale kinni vara jääkväärtuse ja vara uuelt omanikult saadud müügihinna vahe)\nAsutusel ei ole võimalust renti rendiperioodile järgnevaks perioodiks pikendada turul kehtivatest rendihindadest tunduvalt madalama hinnaga jah/ei\nOmaette küsimus on muidugi lepingust neile küsimustele vastuse saamine. Teisalt, kust peaks raamatupidaja võtma vara majandusliku eluea? Siinkohal on mõne asjatundlikuma härra või proua nõu vaja, kui just Teil pole vara hindaja kogemusega raamatupidajat. Ning kolmas takistuskivi on nüüdisväärtuse leidmine. Jah, mõni atsakam finantsist on võimeline selle kiirelt exceli ära arvutama, kuid üldjuhul ei puutu lihtsamad raamatupidajad nüüdisväärtusega oma tööeluajal kordagi kokku.\nEt pea murdmist ja ümberkirjutamist oleks vähem, siis jagan oma tabelit. Head liisimist!


Keskkonnarikkumistega võivad tulevikus hakata võitlema ka vabatahtlikud abiinspektorid | Keskkonnaministeerium\nMaapõueseaduse muudatuse väljatöötamise kaasamine\nAvaleht Uudised Keskkonnarikkumistega võivad tulevikus hakata võit...\nKeskkonnarikkumistega võivad tulevikus hakata võitlema ka vabatahtlikud abiinspektorid\nKeskkonnaminister Rene Kokk tegi siseministrile ja justiitsministrile ettepaneku luua võimalused kaasata keskkonnajärelevalvesse vabatahtlikud abiinspektorid.\n„Juba praegu on palju tähelepanelikke inimesi, kes meile aeg-ajalt rikkumistest teada annavad. Heaks näiteks on vabatahtlikud kalakaitsjad, kes sügisesel kudeajal Keskkonnainspektsioonil röövpüüdjaid tabada aitavad. Selliste kohusetundlike kodanike korrakaitsesse kaasamisel saame juurde võimekust rikkumiste avastamisel ja avaliku korra tagamisel,“ ütles keskkonnaminister Rene Kokk. Minister lisas, et abiinspektorite õigused ja kohustused hakkavad olema sarnased abipolitseinike omadega.\nKeskkonnainspektsiooni juht Olav Avarsalu: „Keskkonnakaitse abiinspektori staatus ei oleks Eestis uudne. Abiinspektorid abistasid meie inspektoreid kuni 2001. aastani, kuid uue keskkonnajärelevalve seadusega tollest loobuti.“ Avarsalu sõnul puudus toona avaliku korrakaitse selge regulatsioon ning abiinspektori roll ja õigused ei olnud seetõttu ka ühiskonnale nii selgelt arusaadavad.\nJärgmiseks kaalutakse alternatiive ja küsitakse huvigruppide tagasisidet, kuidas abiinspektoreid kaasama hakata. Seejärel koostatakse eelnõu väljatöötamiskavatsus. „Kui abiinspektorite õigused, kohustused ja hüved saavad seadusega reguleeritud, hakkame praktilisi küsimusi lahendama,“ lisas Avarsalu.\nAbiinspektorid oli üks teemadest, mida arutasid keskkonnaminister Rene Kokk, justiitsminister Raivo Aeg ja siseminister Mart Helme aprillis allkirjastatud keskkonnakuritegude tõkestamise deklaratsiooni jätkukohtumisel.\nKeskkonnakuritegude jälitamise tõhustamiseks tegi keskkonnaminister ka ettepaneku lisada karistusseadustiku keskkonnavastaste süütegude peatükki kaks keskkonnakuriteo koosseisu – keskkonnaloata tegevuse ja rahvusvahelise jäätmeveo, et võimaldada nimetatud kuuriteoliikide puhul ka jälitusõiguse rakendamist.\n„Loetletud kuritegude puhul võib olla tegemist pikemaajalise kuritegeliku skeemiga, kuriteod on sageli organiseeritud ning nende toimepanemisest saadav tulu suur. Et kuritegelik skeem paljastada ja kuritegu tõkestada, on teatud juhtudel vajalik jälitustegevus,“ kommenteeris Kokk.\nKuna keskkonnaalaste õigusrikkumiste ennetamisel, avastamisel ja menetlemisel on võimalik edu saavutada ainult koostöös, peavad ministrid vajalikuks käsitleda keskkonnaalase kuritegevuse vastast võitlust kriminaalpoliitika ühe prioriteedina. Samuti on oluline teha koostööd keskkonnaalase kuritegevuse vastaste meetmete tõhustamiseks.\nEuroopa looduskeskkonna raport: elurikkuse edulugu ikka liiga väike\nMetsanduse arengukava juhtkogu sõnastas veel kaks alaeesmärki\nMetsanduse järgmise kümnendi arengukava koostav juhtkogu sõnastas eilsel kohtumisel veel kaks alaeesmärki. Lisaks eelmisel nädalal sõnastatud kuuele alaeesmärgile pidas juhtkogu oluliseks, et metsanduse arengukavas tuleb seada selge siht ka kohaliku elukeskkonna kujundamisele ning majanduslikule jätkusuutlikkusele.


Metsakutsu lubab: „Intsikurmu esinemine tuleb bänger” – Rada7.ee\nSildid 5LOOPSEiKIntsikurmuMetsakutsuNoah Kin\n„Kui te pole Eestis eriti räpipidudele sattunud, siis esimene artist kelle live’i süvenenumalt kaifida, on kindlasti 5LOOPS. Loopsi lavaesine on hea koht, kus selle kõigega tutvuda. Mehed on muusika juures südamega, eemal trendidest ja vooludest. Kindlasti on oodata palju üllatusi ja kaadri vahetumist laval, sest 5LOOPS ei ole mingid kindlad inimesed, vaid pidevalt vahetuv ja uuenev ja täienev seltskond. Nagu jõgi noh, sama, aga samas koguaeg uus.”\n„Loodan, et ei tee kellelegi liiga, kui ütlen, et EiK on Eesti kõige noorem räppar. Tal on väga omapärane nö “jutuvestja” stiil. Tema tekste süvenenumalt uurides, tekib tunne, et kõik noorus ei olegi hukas, veel on alles neid, kes vaatlevad, analüüsivad, teevad järeldusi, sügavamal pealkirjadest ja siltidest. Tema live’ks tuleb kindlasti valmistuda – see ei ole mingi suvaline klubi, kuhu astud lampi sisse ja tarbid midaiganes sulle tarbida antakse. EiK on mees, kelle retsimad ajad on veel ees ja kunagi te räägite, et nägite kutti aastad tagasi Intsikurmu laval.”


Koprad ujutasid ühistu maad üle (2)\nValjala vallas Võrsna külas elab innukas koprapere, kes on oma kodu rajanud umbes kahe meetri laiusesse kraavi. Lapiku saba ja pikkade esihammastega tegelaste ehitatud tamm on aga mitmel korral osaliselt […]\nMihkli muuseumi tuulik ja puhkemaja saavad uue kuue (2)\nOÜ Lükkepakk töömehed lammutasid Mihkli talumuuseumi viltuvajunud tuuliku muldkehani maha ja ehitasid selle siis uuesti üles. Tuuliku kõrval olev puhkemaja saab uue laastkatuse. “Siin oli see probleem, et 2000. aastatel […]\nTäna kell 17 kohtuvad Orissaare staadionil sõprusmängus kohalik Orissaare Sport ja Eesti jalgpalli liidu tähtede meeskond. Enne kohtumist rõhutavad mõlemad pooled väljaku keskel kasvava tamme osa mängijate taktikavalikul. “Tamm väljakul […]\nLisaks šotlastele endile said üleeile toimunud Šotimaa iseseisvusreferendumil oma sõna öelda ka seal resideeruvad Euroopa Liidu kodanikud. Nende hulgas ka saarlasest üliõpilane Linda Lapp (fotol). “Kui aasta tagasi teada sain, […]\nKui kõige kallim praegu Saare maakonnas müüdavatest suvilatest maksab 169 000 eurot, siis odavaima saab kätte 7000 euroga. Kinnisvaraportaalis City24.ee oli eilse seisuga Saaremaal suvilana müügis 24 objekti. Kalleim neist […]\nTornimäe põhikooli kasutuses oleva Volkswagen Bora kütuselimiiti on viimase aasta jooksul kõvasti ületatud. “Koostatud aruanne sõidupäeviku ja Saare Kütuse AS arvete põhjal (2013. a septembrist kuni käesoleva aasta septembrikuuni) annab selge […]\nKes sobib aasta isaks? (8)\nNaiskodukaitse Saaremaa ringkond kuulutab koos Kadi raadio ja ajalehega Saarte Hääl juba kaheksandat korda välja Saare maakonna aasta isa konkursi. Kandidaate võivad esitada nii üksikisikud kui ka organisatsioonid, omavalitsused ja […]\nLaupäeval SaareMaaPäevade raames toimunud turupäeval oli Kuressaare keskväljakul üles seatud Sirguvate Söögisellide (ehk Growing Gastronauts) telk, kus õpilased, õpetajad ja lapsevanemad müüsid omatehtud tooteid. “See, mis toimus, oli imetlusväärne, ja […]\nNeljapäeva õhtul nähti Orissaare vallas Ööriku külas lehmade vahel ringi liikumas kahte hundikutsikat. “Lehmad jalutasid ringi, ei teinud neist väljagi,” ütles Orissaare jahimeeste seltsi esimees Hinnar Kuuder, üks neist, kes […]\nVäinamere Liinid OÜ juhataja Urmas Treieli sõnul näeb ettevõte teenuse sujuvamaks ja kiiremaks muutmiseks ühe edaspidise lahendusena pileti lihtsamat hinnastamist. “Tahame jõuda sellise mudelini, et kõik reisijad sõidaksid tasuta. Meie […]\nOrissaare vald sai kingituseks korteri (4)\nOrissaare vallavanem Vello Runthal andis neljapäeval vallavolikogu liikmetele teada, et vald sai kingituse – kahetoalise korteri. Kingitus tuleb klausliga, et vallal tuleb katta osa korteri endise omaniku Muhu hooldekodus elamise […]\nPrügisokutajad sundisid kolima (12)\nKuressaares Makrose hulgilao kõrval asunud pakendikonteinerid viidi Nooruse tänavale Kuressaare gümnaasiumi kõrvale. “Kaare 2 pakendipunkti ärakaotamise põhjus oli selle mittesihtotstarbeline kasutamine paljude inimeste poolt ehk teisisõnu toodi sinna hulgaliselt olmeprügi,” […]\nSaare maakonna koolides õpib sel õppeaastal kuusteist õpilast rohkem kui 2013/2014. õppeaastal. Saare maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Raivo Peeters ütles, et kasv on tulnud algklasside arvelt. “Kui eelmisel aastal […]\nLaupäev, 20. august SPORT Kuressaare linna tervisespordisarja “Liikudes tervemaks 2014” XXV etapp – jooks sügisesse kell 12 Loode tammikus. Saaremaa duatlon kell 11 Kuressaare tervisepargis. Saare maakonna 2014. a meistrivõistlused ratsaorienteerumises […]\nHundid murravad lambaid ja koprad puid. See on karjakasvatajaid ja põllumehi vaevanud ammustest aegadest. Seetõttu on nimetatud metsloomi palju ka kütitud, kopraid lausa sellisel määral, et 19. sajandi keskpaigas kadusid […]\nLugeja kiri: Elu on tore värk!\nSee oli õpetaja Alma Klaureni ütlemine, mis tuli mulle meelde, lugedes ekstreemspordi võistlusest Saaremaal. Võistluse marsruut hõlmas Lääne-Saaremaad, ilusaid, märgilise tähendusega kohti, nagu Nasva, Sõrve poolsaar, Vilsandi, Karujärv. Et see […]


Pocopay ja IIZI uuendavad koos Eesti finantsturgu. Koostöö alguse puhul läheb loosi 1000 € reisiraha! - IIZI.ee\nPocopay ja IIZI uuendavad koos Eesti finantsturgu. Koostöö alguse puhul läheb loosi 1000 € reisiraha!\nKaasaegset arvelduskontot mobiilis pakkuv makseasutus Pocopay ja kindlustusmaakler IIZI alustasid koostööd, mille eesmärgiks on pakkuda klientidele finantsteenuseid uutmoodi. Koostöö alguse puhul loosime välja 1000 € reisiraha, millele lisandub tasuta reisikindlustus mõlemale reisijale.\nIIZI ja Pocopay loosivad välja ühele õnnelikule koos sõbraga 1000 € reisiraha, millele lisandub tasuta reisikindlustus mõlemale reisijale.\nPane like Pocopay ja IIZI Facebooki lehele\nMärgi Pocopay postituse alla sõber, kellega sooviksid reisile minna\nSelleks, et saaksime teile auhinna Pocopay kontole üle kanda, on loosimises osalemiseks oluline, et teil mõlemal oleks olemas Pocopay pangakonto\nRohkem informatsiooni ja kampaania tingimused leiad:\nPocopay AS on makseasutus, mis pakub oma klientidele arvelduskontot ning MasterCard deebetkaarti. Mobiilne rakendus on allalaetav App Store’ist ja Google Play‘st.


Astok: Kosova iseseisvus on tervitatav - Riigikogu\nAstok: Kosova iseseisvus on tervitatav\n17.02.2008 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Reformierakonna fraktsioon\nRiigikogu liige, Kosovo toetusrühma esimees Hannes Astok avaldas heameelt tänase Kosovo iseseisvuse väljakuulutamise üle.\n„Riigikogu Kosovo toetusrühm tervitab Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni. Loodame, et Kosovosse ja kogu regiooni saabub kauaoodatud rahu ja stabiilsus. Ootame Euroopa Liidu välisministrite homselt kohtumiselt otsustavat toetust Kosovo iseseisvumisele. Samuti loodame rahvusvahelise kogukonna toetust Kosovo kui iseseisva riigi edasisele rahumeelsele ülesehitamisele.”\nLisainformatsioon: Hannes Astok 509 1366\nRiigikogu Kosovo toetusrühma esimees


Fääri saared on turismisihtkohana kauged ja kättesaamatud. Massiturismi siin peaaegu ei leidu - ehk on 18 saarest koosnev saarestik keset Atlandi ookeani selleks veidi liiga eraldatud, liiga kaugel põhjas, liiga muutliku kliimaga ja harjumuspärasest liiga teistmoodi. Seda enam armuvad saare omapärasse ja võimsatesse loodusmaastikesse kõik, kes taval või teisel siia on sattunud.\nLaugjad rohelised mäenõlvad ja mitmesaja pealised lambakarjad igirohelistel rohumaadel, dramaatilised kaljud ja kitsad fjordid, pea igal sammul tunnetatav emotsioon looduse kõikvõimsusest, murumätastega kaetud katustega kirjud nukumajad ja karmis elukeskkonnas kadestamisväärse elurõõmu ja sõbralikkuse säilitanud fäärlased - reis Fääri saartele on tõeline maiuspala karge Põhjala armastajatele ning kõigile loodusnautlejatele. Meid ootavad taltsutamata loodus, unikaalsed hetked, rääkimata lood.\nLugege Fääri saarte reisikirjeldust ja infot siit >\n18.03 seisuga reisitingimused:\nFääri saartele reisimiseks ei kehti lisatingimusi. Riiki sisenemiseks ega kohapeal ei ole vaja covidpassi.\nLoe lähemalt Germalo giidide kohta siit\n1. päev LEND TALLINN-KOPENHAAGEN-FÄÄRI SAARED\nKogunemine kell 13:30 Tallinna lennujaama väljuvate lendude saalis infoletist vasakul asuvas kassas, kus väljastatakse reisijatele vajalikud reisidokumendid.\nLend Tallinn-Kopenhaagen kell 15:35-16:15 (kohalikud kellaajad, BT811) ja lend Kopenhaagen-Fääri saared kell 19:05-20:20 (lennunumber RC459). Palume kontrollida reisi väljumise aegu vahetult enne reisi!\nMajutus viiel järgneval ööl valitud hotellis (hotellivalik reisikava lõpus).\n2. VABA PÄEV THORSHAVNIS, SOOVIJATEGA VÄLJASÕIT NOLSOY SAARELE\nHommikusöök. Thorshavnis elab täna pea pool kogu saarestiku elanikkonnast. Jalutuskäik südalinnas, Tinganesis, mis on täis erksavärvilisi mätaskatustega piparkoogimajakesi. Thorshavnis on mitmeid väikesi poode, mis müüvad kohalikke produkte ja lambavillast tooteid. Samuti leiab siin hubaseid kohvikuid ja söögikohti Fääri köögi nautimiseks.\nSobiva ilma ja tingimuste korral laevareis Nólsoy saarele (laevapilet lisatasu eest), kus elab vaid paarsada inimest, kuid lambaid on rohkem. Tormipääsude koloonia on lausa Euroopa suurimaid.\n3. päev STREYMOY SAAR\nHommikusöök. Alustame tutvumist Fääri saarte imelise looduse ja kultuuripärandiga.\nMeie esimene sihtkoht on Kirkjubøur – väike küla Streymoy saare lõunatipus on justkui vabaõhumuuseum ent esmamulje on petlik. Siin on siiski oma igapäevaelu elav kohalik kogukond. See on Fääri saarte vanim ajaloo- ja kultuurikeskus. Siin on ajalooliselt paiknenud kohaliku piiskopi residents, siin paikneb Kirkjubøargarður ehk Roykstovan. Kui katoliikliku keskaja pühapaiga katedraal jäeti peale piiskopi residentsi maha jätmist 16. sajandi keskpaigas hooletusse, siis Roykstovanit peetakse maailma vanimaks senini asustatud puitehitiseks ning kogu kompleks on olnud sama perekonna valduses juba läbi seitsmeteistkümne põlvkonna. Pühale Olavile pühendatud keskaegne kirik veepiiril on aga ainus säilinud ja tegutsev keskaegne pühakoda kogu saarestikus. Arvatakse, et tänases alla sajapealise elanikkonnaga külas oli keskajal suisa 50 majapidamist.\nSõidame Streymoy saare maastikke nautides saare põhjaosasse, pea igal käänul avanevad uued loodusvaated. Maalilises Saksuni külas kõrgete kaljude vahel paikneb Dúvugardar - koduloomuuseum, mis annab meile selgitusi selle kohta, kuidas saarel on läbi aegade elatud ja toimetatud. Üks suurimaid atraktsioone selles regioonis on Fossá, mis on kõrgeim kosk Fääridel oma 140 meetriga. Tjørnuvík on Streymoy saare põhjapoolseim küla. Naudime dramaatilist rannajoont ja võimas pilt on ookeanist tõusvad kaljuformatsioonid, millele kohalikud on nime pannud Risin og Kellingin (tõlkes hiiglane ja vana nõid). Legendi järgi olevat nad tahtnud ööhämaruses Fääri saari Islandiga liita, ent päikesetõusul kivistunud.\n4. päev EYSTUROY, BORÐOI ja VIÐOY SAARED\nHommikusöök. Suundume Fääri saarestiku põhjapoolsematele saartele.\n226 meetri pikkune sild ühendab omavahel Streymoy ja Eysturoy saart. Möödudes Eiði külast jääb meie teele saarestiku kõrgeim mägi - Slættaratindur - 882 m üle merepinna. Mäe kuju meenutab rändajale Lõuna-Aafrika lauamäge, sest mäe „tipus“ on suisa jalgpalliväljaku suurune platoo. Kokku on saarestikus 10 mäge, mis küündivad üle 800 m merepinnast. Meie küll mäe otsa matkama ei hakka, ent huvitav on teada fakti, et mägi on pääsenud Guinnessi rekordite raamatusse kaugeimale ulatuva vaatega - siit pidavat paljude inimeste arvates ilusa ilmaga paistma suisa 550 km kaugusel olev Vatnajökulli liustik Islandil. Jätkame sõitu Gjógvi, küla paikneb väikese kaljulõhe ääres, mis pakub suurepärase asukoha looduslikuks sadamaks. Kaljulõhe juures võib tihti kohata ka lunne, kes on kaljuservale oma pesasid rajanud. Külastame Blásastova koduloomuuseumi.\nMeie järgmine sihtkoht on Klaksvik Borðoy saarel - Fääri saarte suuruselt teine linn. Borðoy saarele pääseme läbi 5,6 km pikkuse veealuse tunneli, mis avati liikluseks 2005. aastal. Klaksviki paistavad kätte ära ka teised põhjapoolsed saared Kalsoy ja Kunoy. Jalutuskäik linnas. Sõidame ka arhipelaagi põhjapoolseimasse külasse Viðoy saarel. Viðareiði, mis asub maakitsusel kõrgete mägede vahel. Samuti on siit kaunis vaade Borðoy ja Kunoy saarte kõrgeimatele tippudele. Huvitav on ühtlasi teada, Viðareiði lähedal paikneb Ennibergi kaljuneem, mis on Euroopa kõrgeim vertikaalselt avavette langev kaljusein (754 m).\n5. päev VABA AEG THORSHAVNIS - VESTMANNA LINNUKALJUD JA LAEVASÕIT\nHommikusöök. Sõidame Vestmanna külasse ning jätkame siit juba laevaga (lisatasu eest) uudistama muljetavaldavaid Vestmannabjørgini linnukaljusid. Laevasõit kulgeb saarte vahel mööda väikeseid lahesopikesi mööda kaljukoobastest ja ookeani ulatuvatest kaljuneemedest. Linnustik on saarel rikkalik - oma merekruiisil näeme tõenäoliselt esindajaid mitmest saarel esindatud liigist. Siin pesitsevad nii tirgud ja algid kui ka lunnid, kaljukajakad, tormilinnud. Fääri saarte rahvuslind seevastu on punase nokaga merisk. Kvívíki külas, mis on üks vanima asustusega külasid saarestikus, on konserveeritud viikingi talu jäänused.\n6. päev LEND FÄÄRI SAARED-KOPENHAAGEN-TALLINN\nHommikusöök pakitakse hotellist võimalusel kaasa. Transfeer lennujaama. Lend Fääri saared-Kopenhaagen kell 08:20-11:25 ja Kopenhaagen-Tallinn kell 16:55-19:20 (kohalikud kellaajad, lennunumbrid RC450, BT812). Tere tulemast tagasi koju!\nHea asukohaga renoveeritud, kaasaegne, mugav ja lihtne hotell asub Thorshavni keskusest vaid 600m kaugusel ookeani kaldal. Toad on kõigi mugavustega ja ruumikad. Hotellis on olemas WIFI. Restoranid ja poed on hotelli vahetus läheduses. Võimalik ka ühene ja kolmene majutus. Hommikuti pakutakse toekat hommikusööki.\nMajutus kaheses toas hommikusöögiga\nÜhese majutuse llisatasu\nSuurepärase asukohaga kesklinna hotellis on 43 tuba. Pika ajaloo ja traditsioonidega hotell on tervitanud külalisi aastast 1923. Heledates soojades toonides toad on varustatud duši/wc, TV ja WIFI-ga. Hotellis on kohvik ning restoranid ja poed on hotelli vahetus läheduses. Võimalik ühene majutus.\nlennupiletid lendudele Tallinn-Kopenhagen-Fääri saared ja Fääri saared-Kopenhagen-Tallinn (Air Balticu ja Atlantic Airways liinilennud);\nsõit mugavusega bussis vastavalt programmile;\nmajutus 5 ööd hotellis (2-in. toad), 5 hommikusööki;\ntransfeer lennujaamast hotelli ja hotellist lennujaama, ekskursioonid vastavalt reisikavale;\neestikeelne reisiteenindus kogu reisi vältel.\nTervisekindlustus al. 5.21 €, maksumus sõltuvalt vanusest (-65 a., vanematele kõrgem tariif, lisainfo reisikindlustuse kohta). Soovitame vormistada ka reisitõrkekindlustuse!\nCovid 19 QR koodi ja sertifikaadi vormistamine 15€\nReisi hind ei sisalda muuseumide ja teiste tasuliste vaatamisväärsuste hindasid.\nNolsoy praam 40 DKK\nRoykstovan 60 DKK\nFääride rahvusmuusem 40 DKK\nLõunasöök Nordic House kohvikus 100 DKK\nDuvugarður 65 DKK\nLõunasöök Klaksvikis 100 DKK\nBlasostova muuseum 50 DKK\nLaevakruiis Vestmanna linnukaljudele 55 € (ainult ettetellimisel, tasumine kohapeal)\nEesti kodanik saab Fääri saarte territooriumile siseneda samadel tingimustel nagu Taani territooriumile. Eesti kodanikule on Taani reisimine viisavaba. Siiski soovitame reisida PASSIGA.\nKuigi Schengeni sisepiiridel dokumente ei kontrollita, on kohustuslik kaasas kanda passi või ID kaarti, mis peavad kehtima kogu plaanitava reisi vältel. Erinevatel Schengeni riikide ametivõimudel (politsei, immigratsiooniametnikud) on õigus isikut tõendavat dokumenti küsida ja kontrollida. Eesti kodanikul on võimalik viibida ilma viisata kuni kolm kuud. Olles Taani kuningriigi autonoomne osa, ei kuulu Fääri saared siiski Euroopa Liitu.\nKindlasti soovitame reisile ilmastikule vastavat riietust ja mugavaid, sportlikke jalanõusid.\nLõunasöögi hind alates 150 DKK.\nNimi: Fääri saared (taani k. Færøerne, fääri k. Føroyar)\nPindala: 1399 km²\nRahvaarv: 51 018 inimest (juuli 2018.)\nRahvastiku tihedus: 35 inimest/km2 (01.01.2010.a.)\nAmetlik keel: fääri keel\nRiigikord: konstitutsiooniline monarhia, laiaulatuslik autonoomia\nRiigipea: Taani kuninganna Margrethe II\nPealinn: Tórshavn (19 873 elanikku)\nRahaühik: Fääri kroon, paralleelselt kasutusel Taani krooniga (1 fääri kroon = 1 taani kroon)


Välisministeerium lähetab Küprosele lühiajalise konsulaarmissiooni | Välisministeerium\nAvaleht Uudised Välisministeerium lähetab Küprosele lühiajalise ko...\n28. September 2012 - 16:41\n15.-16. oktoobrini toimub lühiajaline konsulaarmissioon Küprosele. Konsulaarmissiooni käigus on kõikidel Küprosel viibivatel Eesti kodanikel võimalik taotleda endale uut passi või ID-kaarti ning võimalus kätte saada eelnevalt tellitud dokumente.\nSamas teostatakse ka muid konsulaartoiminguid nii Eesti kodanikele kui Eesti välismaalase passi omanikele.\nKonsuli vastuvõtt toimub aadressil Florinis str 8, Nicosia (hotell Cleopatra), Küpros. Palume eelnevalt kindlasti registreerida võttes ühendust Eesti saatkonnaga Ateenas telefonitsi +(30) 210 7475660 või e-postiga embassy.athens@mfa.ee.\nKonsulilt taotletud passid on võimalik hiljem kätte saada Eesti aukonsulitelt Nikosias.\nVälisministeerium lähetab konsulaarmissioone riikidesse, kus Eestil puuduvad välisesindused, kuid esineb põhjendatud vajadus konsulaartoimingute järele.


Süsteemne Eksport Hiina koolitusprogramm - EAS\n31.\toktoober\t2019\tkuni 31. märts 2020\nHiina turu teeb atraktiivseks ka kiiresti arenev e-kaubandus, kasvav keskklass ning nõudlus importkauba järele. Juba praegu kuulub Hiina 1,4 miljardist elanikust keskklassi 132 miljonit inimest ning see arv on lähiaastatel kahe- või koguni kolmekordistumas. Seetõttu näeme lisaks kõrgtehnoloogia ettevõtetele Hiinas võimalusi ka toidu- ja tarbekaupade ning mööblitootjatel.\n31. oktoober 2019 Süsteemne Eksport Hiina koolitusprogramm 1\n21. november 2019 Süsteemne Eksport Hiina koolitusprogramm 2\n23. jaanuar 2020 Süsteemne Eksport Hiina koolitusprogramm 3\n12. veebruar 2020 Süsteemne Eksport Hiina koolitusprogramm 4\n5. märts 2020 Süsteemne Eksport Hiina koolitusprogramm 5\n19. aprill 2020 Süsteemne Eksport Hiina koolitusprogramm 6\nKanditeeri Süsteemne eksport Hiina koolitusprograammi SIIN hiljemalt 2. oktoobriks!\nVastavalt määrusele 1407/2013 ei tohi ühele ettevõtjale, ja kontsernile, millesse ettevõtja kuulub, antava vähese tähtsusega abi (VTA) kogusumma mis tahes kolme ettevõtte majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot. Rendi või tasu eest kaupu vedava maanteetranspordi valdkonnas tegutseva taotleja puhul ei ületa mis tahes kolme ettevõtte majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul taotlejale eraldatud vähese tähtsusega abi kogusumma koos meetme raames taotletava toetusega 100 000 eurot. Lähemalt VTA-st.


Tellimine - Kohaletoimetamine ja tasumine\nTellimuse vormistamise alustamiseks vajutage nupule „vormista ost“. Ostu vormistamisel on võimalik valida kas vormistate ostu külalisena või koos kasutajaks registreerumisega.\nTellimuse vormistamiseks palume täita paki kohaletoimetamiseks vajalikud andmed. Kui soovite paki saata kellelegi teisele – näiteks kingituseks, palume valida kohaletoimetamine teisele aadressile ning sisestada paki vastuvõtja andmed.\nSaate valida Omniva, Smartposti või DPD pakiautomaatide või kulleri vahel. Kui soovite, saate oma tellimusele ka ise järele tulla.\nTooted postitatame teile peale arve tasumist.\nSoovime teile edukat hammaste valgendamist ja säravvalget naeratust!\nJoi.ee pakub ostu eest tasumiseks järgnevaid võimalusi:\nSwedbank, SEB Pank, Danske Pank, Nordea Pank, LHV Pank. Tellimuse kinnitamisel kuvatakse ekraanile tellimusarve. Pangalingiga tasumiseks vajutage pangalingi ikoonile. Kõiki pangalingi vahendusel teostatavaid makseid vahendab “Maksekeskus AS”. Koopia arvest saadetakse ka teie e-posti aadressile juhuks kui soovite tellimuse eest tasuda hiljem.\nPeale tellimuse vormistamist suunatakse klient makse sooritamiseks Maksekeskus AS-i turvalisse keskkonda. Seal on eeltäidetud vorm, kus on kirjas tasumisele kuuluv summa. Peale kaardinumbri, turvakoodi (3 numbriline kood kaardi tagaküljel) ning kaardi kehtivusaja lõpu sisestamist autoriseerib Maksekeskus AS tehingu kliendi pangas. Kaardiandmete küsimisel kasutatakse SSL-turvaprotokolli ning MasterCard SecureCode ja Verified by Visa turvaprogramme, mis tagavad selle, et vahetatavat informatsiooni ei saa kõrvalised isikud pealt kuulata ega muuta.\nMakse kolmes osas ja ilma intressita\nSaate tasuda oma tellimuse eest kolme võrdse maksena ja seda ilma intressita.\nLiisi & Holmbank kontoga.\nKui omad Liisi kontot, saad tasuda mugavalt juba oma olemasoleva konto kaudu, valides sobiva lahenduse.


Väikeettevõtete laenutingimused paranesid\nTegemist on fondi põhikirjas ette nähtud kolmanda finantsinstrumendiga väikeettevõtete toetuseks lisaks otselaenudele ja pankade vahendusel antavatele laenudele. Leping annab võimaluse väikeettevõtetel, kellel on küll hea äriidee, kuid pole vajaminevale summale täies mahus tagatist, saada fondi käendusel pangast laenu soovitud mahus.\n«Ettevõtte projekt kuulub läbivaatamisele kahel pool,» lausus Tarmu Ossip. «Kõigepealt teeb pank omapoolse otsuse, kas ta on nõus seda projekti finantseerima või mitte. Edasi pöördub pank fondi poole kirjaga, kus ta taotleb ja määrab ära, mitu protsenti laenust ja kui pikaks tähtajaks ta soovib saada väikeettevõtluse fondi käendust.»\nVäikeettevõtluse krediteerimise fond võib käendustena kasutada 25 protsenti omakapitalist.\nOssipi sõnul loodetakse aasta lõpuks sõlmida laenukäendust puudutavad lepingud ka Forekspanga, Tallinna Panga ja Ühispangaga, kellega käib praegu koostöö väikeettevõtetele pankade kaudu väljastatavate laenude osas.\nVäikeettevõtteks peetakse alates juulist ettevõtet, mille aastane netokäive ei ületa sadat miljonit krooni ja töötajate arv pole üle kaheksakümne.\nOtse väikeettevõtluse krediteerimise fondist saadava laenu ülempiir on 600 000 krooni, pankade vahendusel saadava laenu ülempiir 1,5 miljonit krooni.\nVäikeettevõtluse krediteerimise fondi kapital peaks Ossipi sõnul aasta lõpuks olema 43 miljonit krooni.