Ilm ja inimesed: 36. nädala ilm (5.–11.09.2016)\n36. nädala ilm (5.–11.09.2016)\nilm.ee reedene ilmajutt: kuna tekkis väike segadus kuupäevadega, siis palus Ellu ilmateate teenuse Peebul maha võtta, aga Helve Meitern kirjutab järgmiseks reedeks. Seekord tegin ilmajutu ise: http://ilm.ee/?515564.\n11. septembril oli Läänemere kohal madalrõhuala kaguserv. Öösel arenes pea kõikjal udu. Päeval jäi udu ja madalpilvisus püsima mere kohale ja mitmele poole Lääne-Eestisse, kus see tuule mõjul triivis põhja poole. Mujal udu hajus ja päike tuli välja. Õhutemperatuur tõusis 24 kraadini, pilvede all jäi alla 20 kraadi.\nNii tekkis udu Laagris. Eero Hermanni fotod\n10. septembril oli Läänemere kohal kõrgrõhuala põhjaserv, mis sisaldas fronte. Õhumass oli selles suviselt soe – kus päikeseline, oli sooja 22...24 kraadi, aga frontide all olid madalad pilved ja isegi udu ja õhutemperatuur jäi seal alla 20 kraadi (peamiselt saartel ja Lääne-Eestis); sademeid ei olnud. Õhtul selgines ilm pea kõikjal.\nSoojahari on Eesti kohal 11. septembril, kui päikeselise ilmaga võib sooja tulla 20...25 kraadi. Öösel ja hommikul võib olla mitmel pool udune.\nEdaspidi läheb ilm tasapisi jahedamaks ja südasuvine soojus asendub tavapärasemaga. Siiski on selles prognoosis teatavat määramatust.\nMargus Vilisoo. Lisaks, ühel pool päike ja teiselpool ... 09sept2016 u 8:30 Laagri\n9. septembril liikus kõrgrõhuala Baltimaadelt aeglaselt kagusse. Öösel saabus Läänemerele madalrõhulohk. Sellises sünoptilises olukorras tekkis taevasse juba rohkem pilvi (hommik oli mitmel pool udune, päeval massiliselt kiudpilvi, saartel läks ilm sooja frondi mõjul lihtsalt pilve), kuid sademeid polnud.\nÕhutemperatuur tõusis hommikuselt 3 kuni 6 kraadilt suvise 20 kraadini päeval, aga saartel jäi jahedamaks. Päikeseloojang oli läheneva pilvemassi mõjul mitmel pool väga värviküllane (vt näidisena Inge fotot allpool).\nEuroopa kuumalainest saab osa ka Eesti: päikeselise ilmaga tõuseb õhutemperatuur päeviti üle 20 kraadi ja öökülmaohtu esialgu pole, aga kui prognoos muutub oluliselt, võib arktiline õhumass riivata Eestit ja siis on öökülm võimalik (pärast 12. septembrit). Udude tõenäosus suureneb.\nInge Baikov. 9.sept.2016, kl.20.06 Raplamaa, Kumma. Pilvedraama loojangukumas :)\n8. septembril tugevnes Läänemere kohal kõrgrõhuhari. See puhastas taeva pilvedest ja muutis ilma päikeseliseks. Vaatamata kargemale õhumassile tõusis õhutemperatuur siiski kohati 20 kraadini ja kõrgemale.\nJärgmised päevad on kõrgrõhuharja toel suvises õhumassis soojad ja rahulikud. Nädala lõpus võib ilm siiski pilvisemaks minna, ka vihma võimalus on suurem.\nSuvised ilmad veel jätkuvad (WeatherOnline).\nKuldseid päikeseloojanguid võib septembris sageli näha. 7. septembril Laagris. Aigar Tellingu foto\n7. septembril liikus aktiivne madalrõhkkond (tsüklon) Põhja-Skandinaavia kohalt kagusse. Selle mõjul pilvisus tihenes öösel, kohati esines vihmahooge, aga sajukogused jäid väikesteks.\nPäeval jätkus pilves ja tuuline (läänetuul Soome lahel puhanguti kuni 18 m/s), kuid alates merelt ilm selgines. Õhutemperatuur tõusis soojas õhumassis ja kus vähegi päikest, üle 20 kraadi.\nTsükloni eemaldumisel tuleb asemele kõrgrõhuhari. See toob kargema, aga siiski mõõdukalt sooja ilm. Tuul rahuneb, mistõttu öösel võib kohati tekkida udu. Õhutemperatuur jääb päikeselisele ilmale vaatamata ilmselt enamasti alla 20 kraadi.\nKõrgrõhuharja jõudmisel itta hakkab mööda selle serva saabuma soojem õhumass. Suviselt soojas õhumassis võib mitmel pool olla üle 20 kraadi, kui päikest jätkub, öökülmaohtu ei ole.\n22-kraadine halo Tallinna kohal. Eero Hermanni foto\n6. septembril määras ilma Assooride maksimumist lähtuv kõrgrõhuhari, kuid see taandus kagusse ja Norra merelt liikus üle Põhja-Skandinaavia aktiivne madalrõhkkond (tsüklon).\nHarja mõjul oli öö rahulik ja udune, enne keskööd olid jälgitavad virmalised. Päeval püsis vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm, kuid nõrk muutliku suunaga tuul asendus edela- ja läänetuulega, mis tugevnes põhjarannikul ja Soome lahel puhanguti kuni 15 m/s. Õhutemperatuur jäi 20 kraadist madalamaks.\nTsüklon liigub Norra merelt üle Skandinaavia ja Soome põhjaosa itta, nii et selle lõunaservas tugevneb tuul, aga samas õhumass püsib soe (kohati võib 20 kraadi sooja tulla). Suureneb ka sajuvõimalus, kuid tõenäoliselt on need hoovihmad, mitte laussadu.\nTsükloni eemaldumisel Venemaale õhumass jaheneb, aga sooja on ikka mõõdukalt. Kõrgrõhuharja mõjul pilvisus hõreneb ja tuul nõrgeneb, kuid ööd ja hommikud võivad olla udused.\nKuna aktiivne tsüklonaalne tegevus Atlandi ookeanil jätkub, siis see peaks kindlustama valdavalt edelavoolu ja üsna soojade õhumasside ülekaalu. Venemaal olevad tsüklonid ja antitsüklonid on läänevoolule vastukaaluks, hoides tormised ja sajused läänetsüklonid Eestist tõenäoliselt eemal. Siiski on ilmakaart väga muutlik ja seetõttu ei pruugi see prognoos olla kuigi usaldusväärne.\nEne Mägi. Raigu 4.09.2016 19.30\n5. septembril oli vähese ja vahelduva pilvisusega sajuta ilm, hommik oli kohati udune. Õhutemperatuur tõusis 20 kraadini (Viljandis, vastavat pilvekaamera huvitavat salvestust kogu päevast vaata http://www2.folk.ee/~jaanus/cam2/old/play.php?20160905).\nAssooride maksimumist sirutub soe kõrgrõhuhari Eestini, muutes ilm kuivaks ja päeval üsna soojaks (pikad ja selged ööd on siiski juba jahedad).\nNädala keskel on oodata küll põhjatsükloni mõjul tuule tugevnemist, aga õhumass jääb suhteliselt soojaks. Ka edaspidi näib, et Eesti kohale jõuab Kesk-Euroopa antitsükloni toel ajuti lausa suviselt soe õhumass, nii et õhutemperatuur võib parimal juhul üle 20 kraadi tõusta ja öökülmaohtu esialgu pole (muidugi mõni öö on küll vaikne ja selge, mistõttu õhk jahtub tugevasti, nii et öökülma tekkeks eriti soodsas kohas nõrka öökülma siiski päris välistada ei saa, ei ole ikkagi minu arvates vaja karta, et külmaõrnad taimed kahjustada saaksid).\nKalmer Saar 05.09.2016.a. kell 6:45 Muhu, Simiste\nTuleb mõõdukalt soe nädal – kohati võib õhutemperatuur tõusta 20 kraadini, öökülmaohtu veel pole, kuid ilm on üsna muutlik.\nIlmateenistuse kuuprognoosist: Kuu alguses jääme Lääne-Euroopa kõrgrõhuala ja Atlandilt üle Skandinaavia itta liikuvate madalrõhkkondade piirialale, kus kuivem ja soojem ilm vaheldub madalrõhulohkude poolt transporditud niiskema ja tuulisema ilmaga. Alates 5.-ndast kuupäevast tugevneb Skandinaavia kohal uus kõrgrõhuala ja see jääb pikemalt Eesti ilmale mõju avaldama. Kujunevas loodevoolus võib Eestit riivata jahe õhumass ja 5.-7. septembrini on maapinnal öökülmaoht. Teine öökülmaohtlik periood on kuu keskpaiku.\nThea Eensaar. Täna oli taevas pilvede näitus-Suurmetsa 04.09.2016\nIlmateenistuse omad pole siiani saanud Keila sajumõõturit korda. Elan lähedal ja mul sadas 15mm ja Keila oma näitab ikka kas nulli või väikest koma. On sinna tigu sisse läinud vms.\n5. september 2016 09:45\nJah, kas tigu või kudus ämblik võrgu ette.\n5. september 2016 09:54\nKaevu- ja taimevaenulik ilm tulemas ning üldse igav ilm ka. Äikesehooaja lugesin Tallinnas 23. augustiga lõppenuks. Minu vaatluskogemustes halvim äikeseaasta. (üle 5 välguga LÄHIäikest polegi Nõmmel olnud see aasta!) Välkude arvu poolest jääb tipuks 10. juuli, aga see/need olid kaugäike/välgud.\n5. september 2016 12:55\nMina loen küll äikeseaasta lõppenuks 31.detsembril aga suvega on mul hoopis omamoodi arvestus. Nö soe aeg arvestustes ja oma statilistes tablites on 19 mai - 31 august. Seega jah soe aeg on läbi. Aga soe sügis jätkub.\n5. september 2016 13:11\nVahel kestab suvi ju täie hooga ka septembris, nt 1999. ja 2002. a.\nSul pole mõtet targutada, kui kommentaare hoolikalt läbi lugeda ei raatsi. Lugesin äikeseHOOAJA lõppenuks.\n5. september 2016 13:47\nNo seda ma mõtlesingi - minu jaoks lõpeb äikesehooaeg siis kui kalendriaastagi lõpeb. Vahel on veel detsembriski äikest. Jaanuari ja Veebruari ma ainult pean nö vaheajaks.\n5. september 2016 14:16\nTeatavasti on Eesti pikim suvi kestnud 129 päeva 1897. aastal. Tänavu algas klimaatiline suvi 4.mail siin Kagu-Eestis ja kestab tänani, seega juba 4 kuud(~120 päeva). Nädala lõpuks ja uue nädala alguseks prognoositakse veel kuuma õhumassi saabumist, mis tähendab, et sügis nii pea ei alga. Kas saame uue rekordi?\n5. september 2016 16:50\nJah, võime saada - elame-näeme! Kas see 1897. a juhtum on nii tuntud, kahtlen.\n5. september 2016 18:37\nKas 2002 suvi polnudki pikem ? Poole septembrini oli soe ja siis läks järsku külmaks.\n5. september 2016 22:54\nEt 2013. aastal siiski ei tulnud uut suve pikkusrekordit?\n6. september 2016 00:19\nA. Kallise arvutuste järgi oli küll nagu 2013. a suve pikkuse rekord, nagu meenub, aga peab üle kontrollima.\n6. september 2016 00:50\nvot see 2013 oli ju samamoodi pikk nagu 2002 aga endal pole aega momendil andmeid uurida.\n6. september 2016 06:08\nTundub, et vastik põud on meid ees ootamas. Oktoobris teed-tänavad tänavu tolmavad taas. Ikka äärmusest äärmusesse - valida saate uppuvate või pragunevate põldude vahel.\n6. september 2016 13:03\nPõuda ei saa tulla, sest päike käib madalalt. Äikest ka enam ei tule, sest päike käib madalalt! Sirje Keevallik on kõige parem ja õigem professor ja oskab ilma ka hästi ennustada!\n6. september 2016 14:21\nSiin on midagi valesti mõistetud, st seos päikese kõrguse ja põua vahel ei ole päris selline.\nPõud tekib sellest, et pikka aega ei ole sademeid, mis on põhiliseks vee varustajaks maismaal.Seega on esialgu tegemist meteoroloogilise põuaga, mis tähendab, et sademeid on teatud perioodi vältel pikaajalise keskmisega võrreldes tunduvalt vähem (ühtne definitsioon puudub, sest see sõltub koha geograafilistest jt iseärasustest). Ka talvel võib põud olla sademete mõttes, st väga kaua ei saja.\nKui põud saab rahulikult areneda, st pika aja vältel ei tule olulisi sademeid, siis saabub järgmine faas – agrometeoroloogiline põud, mis tekib siis, kui põllukultuuridele ei jätku piisavalt mullavett (see on siis sooja aastaaja ehk taimekasvuperioodi puhul nii). Mullavee vähesus võib saada saagile saatuslikuks, kui see juhtub põllukultuurile tundlikus arengufaasis. Sellises põuafaasis ei pruugi isegi tugevatest hoovihmadest kasu olla, sest pinnas ei suuda vett vastu võtta, vaid sajuvesi pigem voolab ja aurab ära.\nVeel räägitakse hüdroloogilisest põuast. Selle aluseks on jõgede vooluhulga vähenemine ja järvede-veereservuaaride veetaseme langemine teatud tasemeni. See tekib tavaliselt pikaajalise sademevähesuse tingimustes (esineb ka talvel).\nPõua viimane faas (inimühiskonna kontekstis) on sotsiaalökonoomiline põud – kui loodusliku vee vähesus hakkab inimesi mõjutama, eriti puudutab see majanduslikke aspekte.\n6. september 2016 17:11\n@ 6. september 2016 14:21\nJüri Kamenik on parem :-)\n6. september 2016 17:34\nKes see Sirjega soiguja koguaeg on ?! Muud ei loe. Samasugune oli ka seal meteo.net.ee peal kes ei olnud küll ühega ega teisega rahul.\n6. september 2016 18:14\n2013. aasta suvi polnud siiski rekordpikk ega ka mitte 1897. a. Täpsemalt on sellest juttu siin: http://ilmajaam.postimees.ee/2092118/tanavu-kestis-klimaatiline-suvi-130-paeva\n6. september 2016 18:58\nHIRLAMi mudel taas eksitab, et alles saabuval varahommikul kl 5 pilve põhjapoolt alates läheb. Sat24 järgi tundub, et juba keskööst pilvineb.\n6. september 2016 19:13\nKahju. Juba pilvisus tiheneb, kuigi väga ebaühtlaselt.\n6. september 2016 21:22\nIlmselt pilve ses mõttes jääbki, et sajule ei lähegi ning õhtul selgineb taas. Siin seal millimeetrike ehk tiksub täis, aga vaevalt see koht just Tallinn on. Suurim sajuvõimalus on Hiiu- ja Virumaal.\n7. september 2016 00:51\n1975 oli jah vist üldse kõrge aastase keskmisega temperatuurilt.\n8. september 2016 02:27\nKuna edasine september ja ehk ka oktoober näivad põuased tulevat, siis ootab meid taas soe talv.\n8. september 2016 14:02\nKas tugined mingile statistikale ? Ise pole sellist seost märganud. Eelmise aasta näitest on vähe. Too mõni aasta veel välja.\n8. september 2016 15:58\nHuvitav, kas nüüd tuleb september ka samamoodi kuum ja põuane nagu oli mai? Kuu teise poolde prognoositakse veel kuni 14-kraadist isotormi.\n8. september 2016 20:16\nNii näib küll. Elame-näeme!\n8. september 2016 20:21\nHuvitav kui oleks juulis olnud täpselt sama olukord kas tõesti oleks isegi 20-kraadine isoterm siinmail olnud ?\n8. september 2016 20:42\nJah, ekstrapolatsioon annaks mingi sarnase tulemuse.\n9. september 2016 00:08\n19.05.2014 juhtum võrdunuks juulis vist 22 kraadise isokaga.\n9. september 2016 01:46\nPäris karm. Eks näis, kui palju Euroopas möllav kuumalaine meid puudutab.\nViimastel andmetel kuumem osa kaldub rohkem Rootsi poole ja meil tekib nädala pärast isegi öökülmaoht.\n9. september 2016 17:07\nHetkel päris tavatu (viimase paari suve puhul tavaline vist) olukord satilt näha - Läänemere lõunaosas on pilvitu frondiosa - õhumassi sumestuse piir hästi näha!\n9. september 2016 19:22\nK-d arvutatakse muudkui läänepoole, javeel mõnisada km ning varsti avastamegi end arktilisest hingusest.\n9. september 2016 20:12\nVarane lumi? Jah, aasta läheb erakordsena kirja selle frontide asja pärast.\n9. september 2016 20:32\nMõtled seda ,et süstemaatiliselt panevad külmad frondid siiapoole tulles tempot juurde ?\n9. september 2016 20:39\nTäiendasin postitust, et lisada öökülmavõimalus, kui prognoos muutub oluliselt.\nSee erilisus / erakordsus on mõeldud: Hetkel päris tavatu (viimase paari suve puhul tavaline vist) olukord satilt näha - Läänemere lõunaosas on pilvitu frondiosa - õhumassi sumestuse piir hästi näha!\nFrondid on kuivaks muutunud!\n9. september 2016 23:08\nUuendasin blogi küljendust (vt paremat serva). Kas miski häirib ja peaks olema teisiti paigutatud? Võimalusel saaksin korda teha.\n10. september 2016 00:05\nMind häirib hoopis see, et paljudes vanemates postitustes on hoiatusmärgiga pildid, justkui oleks nende piltide sisu häiriv.\n10. september 2016 11:28\n@ 9. september 2016 20:39 ja 9. september 2016 23:08\nMõtlesin jah eelkõige frontide kuivust, kuid ega see frontide ruttav tempo oletuski päris vale pole - see anomaalia olekski kuivuse järel kohe 2. kohal.\nSiit küsimus - kas olete tähele pannud, et tänavusel aastal on (vist isegi kõik külmad frondid) saabunud Tallinnasse juba keskmiselt kella 12 ajal +/-paar tundi? Nt õhtust külma fronti (ÄIKESTEKS SOODSAIM!) mina siinmail pole sel aastal täheldanud! Õhtune ehk näiteks kell 19 paiku alles saabub.\nIda-Eestis on neid õhtuseid külmi fronte juba oi-oi kui palju olnud ja vastavalt sellele ka vihaseid äikeseid palju. Tallinnas pole üle 10 välguga äikest sel aastal olnud, aga merelise kliimaga saartel on samuti tugevaid äikeseid olnud.\nKell 12 päeval on seega Tallinna puhul sel aastal justkui graafikuks külmadele frontidele.\n10. september 2016 11:38\nTallinnas vedas taevas lauspilve. Läänekaar loodusetult hall.\n10. september 2016 11:41\n@ 9. september 2016 20:32\nLund ei tuleks, kuna K idaossa jäädes on tegu väga kuiva arktilise õhumassiga. Lume jaoks on vaja tsükloni vahetut tagalat.\nGFSi 06Z uuendus näitab esimest sajulootust alles 26. septembril ehk oma kõige viimases väljundis. Olukord on murettekitav. Viimane sadu senini oli Tallinnas 4. septembril, millest homme saabki JUBA nädal mööda! Tolmav oktoober polegi võimatu ka sel aastal.\n10. september 2016 12:04\nHüüumärke ei oska ära võtta, v.a postitustest ükshaaval välja noppida, aga milline on ajakulu! Kui keegi viitsib seda teha, võin palgata ja tehku siis.\n10. september 2016 14:19\nEi usu mudelite ennustusi, et homne pärastlõuna mandril selge tuleb. Front peaks ju loodest meile päris lähedale tulema.\n10. september 2016 19:18\nKui on udune ja ilm rahulik, võib see peaaegu lõunani püsida, aga muul juhul jääb hetkel lahtiseks, mis juhtub.\n10. september 2016 19:21\nKäisin täna õhtul õues ja päris lämbe oli - käed isegi hakkasid niiskusest kleepuma.\nVõimalik, et homne ilm on inversioonipilvisusega. Umbes nii, nagu nt 22. juuli paiku oli.\nJah, lämbust oli kõvasti tunda, vahel näis, et siseruumides oli isegi parem olla kui õues. Ilmselt tuleb pööraselt udune öö ja hommik.\n10. september 2016 21:33\n@ 10. september 2016 19:18\nSelge ei tule homne ilm kindlasti mitte, isegi kui inver.pilvisust pole, sest päike kulgeb veel piisavalt kõrgelt, et toetada rünkpilvede teket, mis tõenäoliselt muutuvad edasi suurteks kihtrünkpilvedeks. Umbes nii nagu eile kaugemal sisemaal või 2014. aasta sept.-i esimeses dekaadis mitmel päeval oli. Arvestagem ka seda, et loodet lähenev külm front peaks konvektsiooni soodustama ja tänu lõunaedelatuulele olema pilvine ka põhjarannikul.\n10. september 2016 23:03\n@ 10. september 2016 21:33\n"Peabki tulema ju", sest homme 2 aastat tagasi oli isegi pöörasest pöörasem. Nähtavus tipphetkedel eriti üle 10 meetri ju polnud.\n10. september 2016 23:07\nEks näis, kui karmiks olukord läheb, kuid Jõhvis raporteeriti juba nähtavusest <3 m(!).\n10. september 2016 23:39\nPäris jõhker. Siis seal ju autost järelkäru tagaosa ei näegi. Tallinnas ka nüüd õnneks udune. Loodetavasti udud ja selle pilvisused on nii karmid ja kestvad kui võimalik, kuna see leevendab põuda ja selle edasist süvenemist.\n11. september 2016 01:30\nJah, loodame maksimaalselt ülikarme udusid, muidu on põud liiga kiire tulema.\n11. september 2016 01:31\nHarjumaa kaguosa just soovib teie põua jätkumist. Saaks allesjäänud kartula kätte ilma kummikuta.\n11. september 2016 08:25\nJah, siis peab soovima kuhugi udu ja kuhugi põuda.\n11. september 2016 09:59\nÕnneks on põud kogueestiline ehk et pole ebavõrdsust - nt loode-Eesti jääb jälle kuivale, kui mujal sajab jne.\nUdu miinus on see, et nurjab soojarekordite võimaluse, kuigi täna neid niivõinaa poleks tulemas. (Vaja oleks 26 kraadi)\nEilne lähtepositsioon oli ca 3..4 kraadi kõrgem kui täna samal ajal. Seega tänane 23 kraadi ilmselt jääb suures osas Eestist ära erinevalt HIRLAMi prognoosist. Suurim võimalus kagunurgas.\n11. september 2016 12:16\nUmbes paari-kolme tunni pärast läheb ilm mandri lääne- ja loodeosas taas pilve.\n11. september 2016 12:23\nJah, see on inversioonipilvisus, mida iseloomustabki püsivus ja ühtlane kihtrünkjas pilvevaip. Udujärgne pilvisus koosnes hatak- ehk räbalpilvisusest.\nHIRLAMi mudelil on veel arenguruumi, sest praegu see veel inversiooniga oma ennustustes ei arvesta. Mudel näitab mandril kõikjale selget ilma kuni kella 15..16-ni, kuid reaalsuses on veerand sellest pilves ning eelkõige loodeosa pilvineb juba kella 14-ks ilmselt, Tallinnas hiljemalt 15-ks.\n11. september 2016 13:10\nMida muidu "850 hpa geopotsentsiaal" täpsemalt GFSis tähendab?\n11. september 2016 13:14\nTallinnast edelas taevas juba ühtlaselt hall.\n11. september 2016 14:16\nBaarilise topograafia kaardid saadakse sedasi, et võetakse mingi isobaarpind ja kantakse kaardile selle pinna geopotentsiaalsed kõrgused. Ühesuguse kõrgusega punktid ühendatakse ja saadakse samakõrgusjooned – isohüpsid.\nSuhtelise baarilise topograafia kaartidele kantakse kahe isobaarpinna vahelised geopotentsiaalsed kõrgused. Isobaarpindade suhtelised kõrgused sõltuvad keskmisest temperatuurist nende pindade vahel. Baariline aste sõltub samuti temperatuurist. Mida kõrgem on pindade vahele jääva õhukihi keskmine temperatuur, seda kaugemal nad üksteisest asetsevad.\nAinult merepinna kaardile kantakse isobaarid. Vaba atmosfääri kaardid joonistatakse isobaarpindade jaoks ja neile kantakse isohüpsid. Ilmateenistuse praktikas ei kasutata vaid isobaarpindade kaarte. Koostatakse komplekssed sünoptilised kaardid, millele lisaks merepinna rõhule kantakse ka teiste maapealsete meteoroloogiliste vaatluste tulemused.\nVäga oluline on baarilise välja jaoks geopotentsiaali mõiste. Isopotentsiaali e. geopotentsiaali pinnaks raskusjõu väljas võib nimetada sellist pinda, mida mööda liikumine ei nõua töö tegemist selle jõu vastu. See pind on kõigis punktides risti raskusjõuga. Esimeses lähenduses võib lugeda ka merepinda isopotentsiaali pinnaks ja lugeda seal pot = 0.\nRaskusjõu potentsiaal e geopotentsiaal Φ mingis atmosfääri punktis on võrdne tööga, mida tuleb teha, et tõsta massiühikut merepinnalt antud punkti. Ühikuteks on m2/s2 , J/kg. Φ leidmiseks on seega tarvis teada raskuskiirendust g ja tema sõltuvust kõrgusest.\nEt tõsta 1 kg massi 1 m kõrgusele 55-kraadisel laiusel, kus g = 9,81501 m/s2, tuleb teha tööd 9,81501 J/kg =1,00085 geopotentsiaalset meetrit. Teisel laiusel on 'Hm teine. Geopotentsiaalne meeter on ligikaudu võrdne päris meetriga, kuid on teise dimensiooniga. Seega võib öelda, et siin http://old.wetterzentrale.de/pics/Rtavn062.gif on samajoon 140 (geop.dekameeter) ligikaudu 1400 m ehk see isohüps asub maapinnast ca 1400 m kõrgusel, analoogne siis ka teiste samajoonte teisendamisega meetriteks (null juurde).\n11. september 2016 14:36\nNo ma tänan pika ja põhjaliku selgituse eest! Katsun selle omale selgeks teha ja meelde jätta.\nNõmmel läkski kella 15 paiku pilve.\n11. september 2016 19:07\nKui juba, siis juba (korralikult). Hullult pilves jah, aga kohati tuli koguni 24 kraadi.\n11. september 2016 19:15\n39. nädala ilm (26.09–2.10.2016)\n38. nädala ilm (19.–25.09.2016)\n37. nädala ilm (12.–18.09.2016)


Põletikuline soolehaigus (IBD) kassidel: sümptomid, põhjused ja ravi - Tervis | Aprill 2021\nKasside põletikuline soolehaigus on seisund, mis põhjustab soolestiku kroonilist põletikku. Seda lühendatakse sageli IBD-ks.\nIBD põhjustatud põletik võib erineda erinevate nimetustega, sõltuvalt sellest, millist seedetrakti piirkonda see mõjutab. Seda nimetatakse koliidiks, kui see mõjutab käärsoole, gastriiti, kui see mõjutab mao, ja enteriiti, kui see mõjutab peensoole.\nKui näete oma kassil IBD märke, siispeate pöörduma loomaarsti juurdeõige diagnoosi ja ravi jaoks. Siin on, mida peaksite teadma sümptomite, põhjuste ja ravi kohta põletikuline soolehaigus kassidel.\nKasside põletikulise soolehaiguse sümptomid\nKasside põletikulise soolehaiguse peamine sümptom on kehakaalu langus.\nKoos kaalulangusega võivad IBD-ga kassil esineda ka järgmised sümptomid:\nSüües kas tavapärasest rohkem või vähem toitu\nÜldiselt võib IBD all kannatav kass muutuda ka endassetõmbunumaks ja loidamaks.\nKasside põletikulise soolehaiguse põhjused\nKasside põletikulise soolehaiguse täpset põhjust ei mõisteta hästi.\nUuringud näivad viitavat sellele, et dieet, immuunsüsteem ja kassi soolestikus olevad bakterid võivad kõik mängida rolli ja IBD võib areneda nende tegurite omavahelise suhtlemise tagajärjel.\nUuringud näitavad ka, et IBD mõjutab tõenäolisemalt vanemaid või küpseid kasse; kuigi ühtegi tõugu ei peeta haigusseisundi tekkeks suuremaks ohuks.\nKasside põletikulise soolehaiguse ravimeetodid\nMis puutub ravisse põletikuline soolehaigus , proovib teie veterinaararst kõigepealt teie kassi diagnoosida, välistades teatud muud levinud tingimused. Seda protsessi tuntakse kui tõrjutuse diagnoosi.\nMõned muud küsimused, mida loomaarstid soovivad välistada, on järgmised:\nToiduallergia või sallimatus\nLaboratoorsed vereanalüüsid võivad aidata teie loomaarstil neid tingimusi välistada. Pärast seda võib teie loomaarst soovitada ultraheli või isegi biopsiat, et teada saada, mis soolestikuga toimub.\nTeie loomaarst võib välja kirjutada kortikosteroide, kuid loomaarstid kaaluvad kassi dieedi muutmist sageli parimaks viisiks IBD juhtimiseks. Teie loomaarst võib aidata planeerida teie kassi dieedi muutusi, mis põhinevad teie lemmiklooma konkreetsetel vajadustel, mitte ühel kindlal dieedil või toidumärgil.\nKas teie kass on kunagi IBD-d põdenud? Kas teie loomaarst soovitas teil oma kassi dieeti muuta? Andke meile sellest teada allpool olevast kommentaaride jaotisest!


Metsakaitsjate ühendus sai mullu kopsaka summa annetusi - Metsamajandusuudised\nMetsakaitsjate ühendus sai mullu kopsaka summa annetusi\nKodanikuühendus Eesti Metsa Abiks (EMA) sai mullu toetuste ja annetustena 36 520 eurot tulu ning lõpetas majandusaasta 4735-eurose tulemiga, vahendab ERR.\nAlates 2016. aasta detsembrist tegutsev rahvaliikumine Eesti Metsa Abiks loetleb oma majandusaasta aruandes möödunud aasta peamiste tegevustena inimeste teadlikkuse tõstmist metsa ja metsapoliitika hetkeseisu kohta, integreerumist rahvusvaheliste ja Eesti võrgustikega, aga ka koostöölepingu sõlmimist keskkonnainspektsiooniga.\nLisaks osales EMA metsanduse arengukava kuni aastani 2030 koostamises, korraldas metsateemalise kunstikonkursi ja metsalaulupeo, tegi teavitust Est-For Investi tselluloositehase projektiga seoses ning korraldas Eestis metsamiitinguid ja kampaaniaid.\nEelmisel aastal sai EMA annetuste ja toetustena 36 520 eurot. Aasta varem oli see summa 12 716 eurot.\nTööjõule kulus ühingul mullu 16 724 eurot ning töötajaid oli neil keskmiselt kolm. Kodulehel märgib EMA, et enamik nende aktiviste tegutseb vabatahtlikult ning vaid üksikud, täiskohaga töötavad koordinaatorid saavad raha olemasolu korral minimaalset stipendiumi.\nTegevuskulusid ehk kulutusi koolitustele, reklaamile, telefonile, teenustele ja muule sellisele oli neil kokku 15 284 eurot. Sõidukulud moodustasid sellest 2244 eurot ja ruumi rent 1474 eurot.\nEMA juhatusse kuuluvad Jaak Rand, Lea Tammik, Linda-Mari Väli, Martin Luiga ja Sven Anton.


Millal on rindade suurendamine õigustatud? - Ilu & mood - sõbranna.ee\nMillal on rindade suurendamine õigustatud?\n9. detsember 2011, 18:46\nNaine24.ee küsis erineva taustaga inimestelt, mida nad rinnaimplantaatide paigaldamisest arvavad. Vastajad ütlesid, et mõistavad, kui operatsioon on tehtud siis, kui seda on tõesti vaja.\n33-aastane Jaanika (nimi muudetud) rääkis, et ilusaid rindu on kaunis vaadata. «Isegi mõtlesin mõned aastad tagasi, et kunagi lasen oma rindu ka kohendada, aga enam ma nii arva,» ütles ta. «Juuste värvimine on normaalne ja muu selline, aga lasta enda sisse mingi võõrkeha panna ainult sellepärast, et kaunim välja näha, see pole minu jaoks.»\n«Aga ma ei tee maha neid, kes seda teevad,» lisas ta. «See on igaühe vaba valik. Varem mul olid suured rinnad, aga enam pole midagi alles jäänud, sest võtsin kaalust alla,» rääkis Jaanika. «Mul on juba B-korv. Rinnad on nii väikeseks läinud ja alla vajunud, et inetu on vaadata, aga ikkagi ma jään parem selliseks.»\nJaanika on oma meessoost sõpradega implantaatide teemat arutanud. «Mu sõbrad on öelnud, et katsudes pidi küll aru saama, et pole nagu päris,» ütles ta.\n«Kui aus olla, siis mehed ei vaatagi seda nii palju, kui naised ise,» arvas Jaanika. «No okei, Eesti mehed vist vaatavad,» nentis ta siiski. «Siin (Inglismaal, toim.) hindavad mehed naistes hoopis teisi omadusi kui Eestis. Isegi ainult seksi eesmärgil.»\nTanel on 32-aastane. Ta rääkis, et ei ole kunagi enda teada oma silmaga kunstrindu näinud ja seega ei tea, kas need erinevad päris rindadest või mitte.\n«Kui see tõstab naise enesehinnangut ja ta päeva lõpuks enam mingit kompleksi seetõttu ei põe, lasku käia,» arvas ta operatsiooni läbitegemisest.\nTanel lisas: «Aga muidugi inimesed, lastes endale tätoveeringuid teha või kunstrindu, võiksid mõelda sellele, et ühel ilusal päeval on nad soliidses eas ja siis need «aksessuaarid» enam eaga kohe kuidagi kokku ei sobi.»\n56-aastane Sirje ei ole ise kunagi pidanud sellise probleemiga silmitsi seisma, sest teda on õnnistatud suure rinnapartiiga.\n«Kui see on ikka tõeline probleem, siis mõistan, kui inimene oma hingerahustuseks seda soovib teha,» arvas ta operatsiooni vajalikkuse kohta. «Ka ülekaal võib frustreerida inimest nii palju, et ta ei suuda enam normaalselt elada ja millelegi muule mõelda.»\n«Mul oli kunagi sõbranna, kes kadestas mind ja kannatas elu läbi,» rääkis ta. «Mul D-korviga oli vastupidi probleem. Raske oli olla, kui kumbki rind kaalub üle ühe kilo. Siis ma mõtlesin ka, et kui ebaõiglane see on,» rääkis ta.\nSirje nentis, et rinnad on meeste jaoks väga olulised ja seepärast naised nii palju muretsevadki. Siiski arvas ta, et see on iga inimese peas kinni, kui väikeseks või suureks ta oma rinnad mõtleb.\n«Seda on minusugusel ülirinnakal väga lihtne öelda, aga see on lollus, kui C-korv vahetatakse D-korvi vastu,» arvas ta.\n«Mõnikord on liiale mindud,» avaldas Sirje arvamust. «Vaatad filmi ja kohe näha, et proteesid ja siis need torkavad silma. Nagu kunstripsmedki, mis on nii paljudel noortel tüdrukutel. Nad näevad nii armetud välja. Protees peab olema diskreetne, et hästi mõjuks. On mingi kriitiline piir, mida ei tohiks ületada.»


Kas Brotheri printerid ühilduvad Maciga?\nPrinteri ostmist kavandades on oluline veenduda, et see ühildub teie Apple'i arvutiga. Olenemata sellest, kas vajate seda kodus või kontoris kasutamiseks, Mac OS-i hiljutised versioonid toetavad kindlasti mitmesuguseid printereid.\nKoos paljude teiste printeritootjatega töötab Mac OS suurepäraselt ka Brotheri seadmetega. Muidugi peaksite alati kontrollima, kas konkreetne printeri mudel ühildub teie kasutatava Mac OS-i versiooniga.\nUusimad Mac OS-i värskendused, nagu Mojave või Catalina, on varustatud integreeritud toega enamikule uuematele Brotheri printeritele. Sellest hoolimata kontrollige enne printeri ostmist selle ühilduvust.\nEt näha, millised Brotheri printerid töötavad koos Mojave'iga (macOS 10.14), külastage Brotheri tugiveebisaidil spetsiaalset ühilduvusloendit. Catalina versiooni (macOS 10.15) jaoks vaadake seda tugilehte.\nLoomulikult võite igal ajal külastada peamist Brother OS-i ühilduvuse lehte. Siit leiate kogu teabe uusimate OS-i värskenduste kohta, olgu see siis Mac OS või Windows.\nUusimate draiverite hankimine\nKui olete kindel, et teie Brotheri printer töötab teie kasutatava Mac OS-i versiooniga, on aeg installida õiged draiverid. Need on olulised sideühenduse loomiseks printeri ja arvuti vahel.\nDraiverite otsimiseks toimige järgmiselt.\nAvage oma arvutist veebibrauser.\nMinge Brotheri tugiteenuse lehele.\nKlõpsake jaotises "Otsi kategooria järgi" nuppu "Allalaadimised".\nJärgmisel lehel sisestage väljale "Otsi mudeli nime järgi" oma printeri mudel ja klõpsake "Otsi". Kui te pole kindel, millist mudelit kasutate, saate seda otsida jaotisest „Otsi tootekategooria järgi”.\nKui avate oma printeri allalaadimislehe, valige operatsioonisüsteemi jaoks „Mac” (1. samm).\nNüüd valige oma Mac OS-i täpne versioon (2. samm) ja klõpsake "OK".\nJärgmisel lehel on loetletud kogu teie printeri jaoks saadaolev tarkvara. Siin saate valida ka keele, milles soovite draivereid kasutada.\nJaotises "Draiverid" klõpsake "Printeridraiver".\nNüüd kinnitage allalaadimine, klõpsates "Nõustun EULA-ga ja laadige alla".\nDraiveri allalaadimine peaks algama kohe.\nKui draiver on teie arvutisse alla laaditud, on aeg see installida.\nKui kasutate oma Macis allalaadimise vaikesätteid, peaksite töölauale ilmuma draiveri installija ikooni. Faili nimi peaks välja nägema „xxxxxxxx.pkg”. Draiverite installimiseks topeltklõpsake seda ja järgige ekraanil kuvatavaid juhiseid.\nKui te ei leia töölaualt installiikooni, peate selle käsitsi ekstraktima. Avage oma Macis "Disk Utility" ja sirvige draiveri allalaadimiskohta. Faili nimi on kujul "xxxxxxxx.dmg". Paigaldage see ja eraldage .pkg-fail. Nüüd saate draiverid installida.\nKui olete draiverid installinud, on aeg printer Maciga ühendada. See protsess sõltub kasutatava ühenduse tüübist. Saate selle ühendada USB-kaabli või kohaliku võrgu abil.\nKui igaüks, kes kasutab printeri ja Maci ühendamiseks USB-kaablit, järgige alltoodud samme.\nÜhendage USB-kaabli üks ots oma Brotheri printeriga.\nÜhendage teine ots oma Maci USB-porti. Veenduge, et ühendate selle otse arvutiga, mitte USB-jaoturi või klaviatuuri pordiga.\nÜhendage oma Brotheri printer vooluvõrku ja veenduge, et see oleks sisse lülitatud.\nKui printer sisse lülitub, peaks süsteem automaatselt installima sobivad draiverid.\nKontrollige, kas installimine on lõpule viidud, avades "Süsteemieelistused".\nKlõpsake "Printerid ja skannerid".\nOtsige oma Brotheri printerit jaotise „Printerid” seadmete loendist. Kui see on olemas, on installimine lõppenud.\nKui te ei leidnud printerit, mida soovite installida, eemaldage USB-kaabel oma Maci arvutist ja ühendage see uuesti. Oodake mõni hetk, seejärel kontrollige, kas see ilmus jaotises „Printerid”.\nEnne installimise jätkamist lülitage oma Brotheri printer sisse. Samuti veenduge, et nii printer kui teie arvuti on ühendatud samasse võrku. Kui te pole kindel, kuidas printerit võrku ühendada, vaadake kasutusjuhendist täpset kasutatavat mudelit.\nKui olete printeri sisse lülitanud ja selle võrku ühendanud, avage oma Macis menüü "Süsteemieelistused".\nJaotise "Printerid" all peaksite nägema nuppu "+". Klõpsake seda.\nKlõpsake dialoogi ülaosas "Vaikimisi".\nValige loendist oma Brotheri printer.\nLoendis "Kasutamine" peaks kuvama rida, mis näeb välja selline "XXXXXXXX + CUPS". XXXXXX on teie printeri mudeli nimi. Valige kindlasti see valik.\nNüüd klõpsake nuppu "Lisa" ja printer peaks ilmuma loendisse "Printerid ja skannerid".\nKui olete seda teinud, sulgege lihtsalt menüü "Süsteemieelistused" ja oletegi valmis.\nMacintosh ja vend\nLoodetavasti ühildub teie Brotheri printer teie Maci arvutiga. Kui olete draiverid installinud, on printeri seadistamine lihtne. Kui teil peaks tekkima probleeme, vaadake kindlasti nõu Brotheri tugilehelt.\nKas olete leidnud oma arvutile õige Brotheri printeri? Kas teil on õnnestunud see ise installida? Palun jagage oma kogemusi allolevas kommentaaride jaotises.


Suur reede 10.aprill – Väike Väänik\nEelmisel õhtul otsustasime, et kümnenda aprilli veedame võimalikult palju õues. Kahjuks päris selliste plaanide kohaselt, see nii ei läinud, sest väike väänik sai endale kuskilt palaviku ja mina deso vahendi ( 95% tõenäosusega) allergia. Seega, kui õue ei saa, siis tuleb kodus, olemine õdusaks muuta😀 Mis siis, et me juba 24/7, vaata et kuu jagu seda teinud juba oleme.\nAga hommikul alustasime valgete munade keetmisega. Ja värvimisega. Katsetasime poevärvidega, kui ka pliiatsitega. Lisaks munade kaunistamisele, tuunisime ka eelmise aasta lihavõttepärga.\nÕhtu poole, vaatasime Telia videolaenutusest lihavõttejäneste teemalist mängufilmi “Hop” ja tegime põrandal maitsva õhtusöök- pikniku.\nRoyal Catering: Caesari salat kanafileega, suitsukanasalat viinamarjade ja kreekapähkliga. Grillitud kanasaslõkk vardas.\nFoodbox + smuuti combo 5-le\nSingi- juustuga + smuuti.\nKarini tordid: lihavõtte teemaline küpsisetort\nPildile, on jäänud ka coopist ostetud täidetud munad, sest munad on sel nädalavahetusel aukoha sees.\nÕhtul, saime luulevormis kirja lihavõttejäneselt, kes utsitas lapsi maiustusi otsima ja nuputama pisut, mida üks või teine tähendada võiks. Tõelised koodimurdjad 😀\nOtsi kohta, kus sa saad, vahel on seal maitsev praad.Teisel korral Nõia Ella seljataha on poetand jänku maiuse maha. Kolmas vihje otsi üles valge mälestuste tabel, vihjeks paber rabe…\nÜhesõnaga, meil oli eile tore päev. Täname ägedaid maitsemeele turgutajaid ja uusi säravaid 🌟, tartu toitlustajate ridades ☝


GTA 5 petab Xbox One'i ja Xbox 360-d ja palju muud! - Mängimine\nGTA 5 petab Xbox One'i ja Xbox 360-d ja palju muud!\ngta 5 petukood\nSee leht sisaldab kõiki Xbox One ja Xbox 360 GTA 5 pettusi just nende kasutamise kohta. Oleme iga koodi mitmel korral ise proovinud, nii et saate aru, et need töötavad. Kasutage kaasasolevat abi ja loote sõidukeid, avate kõik relvad ja lähete Los Santosel võimsalt ringi, enne kui teate seda!\ngta 5 petma\nTehke uus salvestus: enne kui GTA 5 kasutate, kahjustab see teie Xboxi, peaksite oma mängust säästma. Selle põhjuseks on see, et pettusekoodide kasutamine takistab teil seetõttu saavutusi võitmast, kuni kas mäng või teie rahustus on uuesti alustatud.\nValige oma petmine: Rockstar Gamesile on meelde jäänud GTA 5 jaoks lai valik erinevaid petuvõtteid, mis hõlmavad erinevaid klasse. Valige meie ülevaatest üks, mida soovite kasutada.\nValige meetod: Grand Theft Auto 5 õõnestab Xbox One'i sisestamist, kasutades arvutipatja ja kinnitades see regulaatoril või mängusisese traadita ühenduse kaudu. Võimalusel, et mängite Xbox 360-l, saate lihtsalt kasutada oma regulaatorit.\nVajutage õigeid nuppe: soovitame kasutada püüdesegu tehnikat, kuna see on regulaarselt kiirem. Sel viisil vajutage käimasoleva suhtluse ajal kiiresti salve, mis on võrreldavad petuga, mida peate kasutama meie allolevast loendist.\nPettuse sisestamine õnnestus: Olles seda juhendit järginud ja petukoodi segu tõhusalt sisestanud, peaksite nägema hoiatust, et petukood on praegu dünaamiline\nGTA 5 petab Xbox One ja Xbox 360\nKuu gravitatsioon:VASAK, VASAK, LB, RB, LB, PAREM, VASAK, LB, VASAK\nLibedad autod:Y, RB, RB, VASAK, RB, LB, RT, LB\nAeglaneLiikumine:Y, VASAK, PAREM, PAREM, X, RT, RB\nKudemaBMX:VASAK, VASAK, PAREM, PAREM, VASAK, PAREM, X, B, Y, RB, RT\nKudemurakasKopter:B, B, LB, B, B, B, LB, LT, RB, Y, B, Y\nKudema Caddy:B, LB, VASAK, RB, LT, A, RB, LB, B, A\nKude komeet:RB, B, RT, PAREM, LB, LT, A, A, X, RB\nKudema Duster:PAREM, VASAK, RB, RB, RB, VASAK, Y, Y, A, B, LB, LB\nKudema limusiin:RT, PAREM, LT, VASAK, VASAK, RB, LB, B, PAREM\nKudemaPCJ-600:RB, PAREM, VASAK, PAREM, RT, VASAK, PAREM, X, PAREM, LT, LB, LB\nKudema kiirestiGT:RT, LB, B, PAREM, LB, RB, PAREM, VASAK, B, RT\nKudema Sanchez:B, A, LB, B, B, LB, B, RB, RT, LT, LB, LB\nKudemuse trikilennuk:B, PAREM, LB, LT, VASAK, RB, LB, LB, VASAK, VASAK, A, Y\nKudema Trashmaster:B, RB, B, RB, VASAK, VASAK, RB, LB, B, PAREM\nPurjus režiim:Y, PAREM, PAREM, VASAK, PAREM, X, B, VASAK\nKiire jooks:Y, VASAK, PAREM, PAREM, LT, LB, X\nKiire ujumine:VASAK, VASAK, LB, PAREM, PAREM, RT, VASAK, LT, PAREM\nLaadige võimet:A, A, X, RB, LB, A, PAREM, VASAK, A\nTaevas langeb:LB, LT, RB, RT, LEFT, RIGHT, LEFT, RIGHT, LB, LT, RB, RT, LEFT, RIGHT, LEFT, RIGHt\nSuperhüpe:VASAK, VASAK, Y, Y, PAREM, PAREM, VASAK, PAREM, X, RB, RT\nPlahvatusohtlik laskemoon:PAREM, X, A, VASAK, RB, RT, VASAK, PAREM, PAREM, LB, LB, LB\nPlahvatuslikud lähivõitlusrünnakud:PAREM, VASAK, A, Y, RB, B, B, B, LT\nLeegivad kuulid:LB, RB, X, RB, VASAK, RT, RB, VASAK, X, PAREM, LB, LB\nMadalam soovitud tase:RB, RB, B, RT, PAREM, VASAK, PAREM, VASAK, PAREM, VASAK\ntõsta vajadustaset:RB, RB, B, RT, VASAK, PAREM, VASAK, PAREM, VASAK, PAREM\nVõitmatus / Jumala režiim:PAREM, A, PAREM, VASAK, PAREM, RB, PAREM, VASAK, A, Y\nMax tervis ja armor:B, LB, Y, RT, A, X, B, PAREM, X, LB, LB, LB\nAeglase liikumise eesmärk:X, LT, RB, Y, VASAK, X, LT, PAREM, A\nLoe ka GTA 5 petukoodid PS4-le ja uued trikid(Avaneb uuel brauseri vahekaardil)\nhullumaja ülema 2. hooaeg\njahimees x jahimees 149. osa ilmumise kuupäev\ntroonide mäng raamatu väljaandmise kuupäev tuule talv


> Ressursi > Mac > parim iTunes asendamine Mac OS x\nKas otsite tarkvara asendada iTunes Mac, nii et saate hallata faile nii Mac ja iPhone, iPod touch või iPad kergesti? Olgem ausad, iTunes on hea rakendamisse meediumifaile Mac iDevices ja meedia failihaldus Mac. Aga see ei saa kanda meediumifailide iDevices Mac, mis on eriti tüütu, kui soovite edastada laule ainult iTunes seadmes olemas või meediumifaile seadmete abil saate ehitada iTunes'i raamatukogu. Siin ma tahaks soovitada teile iTunes asendamine Mac- Wondershare TunesGo (Mac). Kas nii milline iTunes saab ja et meediumifaile ei saa.\nLae iTunes asendamine Mac on proovida!\nMärkus: ITunes Mac asendust toetab kõikide mudelite iPhone, iPod touch ja iPad töötab iOS 5/6/7. Samuti saate eksportida esitusloendeid ja muusika iPod classic, iPod shuffle ja iPod nano Mac ja iTunes. ITunes asendamine Windows prooviversioon on kättesaadav. See on rohkem funktsioone kui Mac iTunes asendamine. Kui teil on Windows PC, võite proovida seda.\nKui otsite asendada iTunes programm, see peaks tegema, mida iTunes langeb shot-media failide ülekandmine asukohast iOS seadmeid Mac ja hallata faile seadmetel. See on, mida iTunes Mac asendust ei.\nApple seadmed iTunes'i raamatukogu muusika edastamine. Pärast ühenduse loomist seadme Apple ja arvuti ja käivitada iTunes asendamine Mac tarkvara, esmane aknas näete võimalust "iTunes". Klõpsake seda, siis leiad, et kõik laulud seadmesse üle iTunes'i raamatukogu Mac. Ülekandmiseks valitud laule iTunes Music aknas saate valida laul ja klõpsake "Ekspordi iTunes". Kui laul on eksisteerinud iTunes, siis enne seda iTunes ikoonile rõhutatakse.\nIOS seadmeid videod varundada Mac. Koos selle iTunes asendamine ka mälus salvestatud iOS seadmed ja need videod alla laadida otse seadmes Mac.\nEksportige fotod iOS seadmeid Mac. Kui taskus kaamera iOS seadme kasutamisel, on vaja eksportida regulaarselt, et ruumi või eest täiendavalt redigeerida fotosid. iTunes asendamine app saate eksportida fotod iOS seadmeid Mac partii.\niTunes asendamine Mac app saate mitte ainult eespool nimetatud asju tegema, see aitab hallata faile iPhone. Saate eemaldada soovimatud laule, fotod ja videod, luua esitusloendeid, lisada fotoalbumi ja nii edasi.\nKui iTunes Mac app asendamine, Wondershare TunesGo (Mac) abil saate üle kanda laule, videod, fotod Mac iOS seadmeid. Ja kui sinu iOS-seade ei toeta heli-või video, TunesGo (Mac) muudame selle seadme sõbralik formaat üleandva protsessi käigus.\nProovige iTunes asendamine just nüüd!


Star Alliance Airbus A320 pakett\nKüsimus Star Alliance Airbus A320 pakett\n1 aasta 3 kuud tagasi #818 by Erwin2003\nMa mõtlesin, et miks Rikoooo-l pole pakki, kus oleks võimalik leida kõiki Star-Alliance'i livereid. Pakend peaks koosnema A320i perekonnast, kuid neil peaks olema kõik lennufirmade maksud, kellele kuulub üks A320i pereliikmest lennuk. Loevad, et need maksed peaksid kuuluma Star-Alliance'i grupi lennuettevõtjatest. Loodan, et keegi võiks selle ellu viia, oleksin väga rahul ja tänulik.\nJärgmised kasutaja (t) ütles Aitäh: Hobbo2004\nAega, et luua lehekülg: 0.408 sekundit


Fertilitas osutab mobiilse brigaadi teenuseid Harjumaal | Fertilitas\nFertilitas AS osutab Harjumaal mobiilse brigaadi teenuseid\nAlates 19.03 osutab Fertilitas AS Harjumaal mobiilse brigaadi teenuseid. Mobiilne brigaad võtab kodustes tingimustes teste nendelt COVID-19 kahtlusega patsientidelt, kellel on olemas perearsti saatekiri.\nSamuti on avatud infoliin Viimsi valla elanikele. Terviseprobleemide puhul või psühholoogilise abi osutamiseks aitavad infoliini kvalifitseeritud meedikud telefonil +372 5850 2328.\nSeoses üleriigilise eriolukorraga ning COVID-19 levikuga otsustas ka Fertilitas õla alla panna ja panustada patsientide testimisse ja nõustamisse. Kuidas see idee sündis?\nIdee koroona viiruse testimiseks kodustes tingimustes ja nõustamiseks tuli Viimsi valla juhtidelt, hiljem aga liitusime üleriigilise süsteemiga, kus teeme koordineeritult koostööd AS Medicumi ja Synlabiga. Mina sain ülesande Fertilitase juhilt Ivo Saarmalt ning asusin kohe töötajaid organiseerima ja koolitama ning tööks vajalikke vahendeid muretsema. Olen varem töötanud brigaadijuhina kiirabis ja see kogemus kulus nüüd marjaks ära.\nPaari päeva jooksul avasime infoliini ja käivitasime kodutestimise algul 2 ja hiljem 3 brigaadiga. Tänaseks töötab meil juba 4 brigaadi. Alustasime Viimsi valla elanike testimisega, nüüdseks on piirkond laienenud ka osale Harjumaast. Koduvisiite teevad meditsiiniõed, kellest enamus töötab tavapärases olukorras kirurgia osakonnas. Paljudel neist on nii kiirabi kui intensiivraviosakonna töökogemus.\nTelefoninõustamist viivad läbi kooliõed. Kõik inimesed teevad meil tööd entusiasmiga ja mul on selle üle hea meel. Oleme seni saanud ka ainult positiivset tagasisidet.\nKuidas teie brigaadide igapäevatöö välja näeb? Milliste emotsioonidega teid kodudes vastu võetakse?\nTöötame iga päev 8.00-20.00. Meie päev algab dispetšeriruumis, kus jagame omavahel olulist infot ja lepime kokku piirkonnad, mida sel päeval teenindatakse. Igal hommikul kontrollime üle kogu vajaliku varustuse, sest selles töös on ülioluline reeglitest kinnipidamine. Igal külastusel kasutatakse täiskomplekti kaitsevahendeid, mida tuleb vahetada iga külastuse järgselt. Minu ülesanne on koordineerida brigaadide tööd ja jagada operatiivset infot, kui seda tekib. Päev lõpeb kell 20.00 kokkuvõtete ja aruannete tegemise ning varustuse kontrolliga.\nPäeva jooksul teeme umbes 60 testi. Praegu tundub see optimaalne, kuid meil on võimekust seda arvu ka suurendada. Ühe autoga jõuame külastada ca 20 patsienti. Paljuski oleneb see vahemaadest, mis autoga läbida tuleb. Rekord on olnud 150 testi päevas, siis testisime hooldekodu elanikke.\nSamas väldime liigset kiirustamist, kuna meie töötajate ja patsientide turvalisus on kõige olulisem. Töötajate tagasiside on seni olnud positiivne, sest nad saavad ise valida töötempo. Olen väga rõõmus, et meil on nii tugev ja töövalmis meeskond, kes on valmis töötama raske ja ohtliku ülesande täitmisel. Nii mõneski mõttes võib neid pidada kangelasteks. Hea on olla abiks ja pakkuda inimestele turvatunnet!\nInimesed, keda kodudes külastame, on olnud erinevas vanuses ja erineva suhtumisega. Enamasti võetakse meid kodudes sõbralikult vastu, harva ollakse veidi tõredad. Proovi võtmine on pisut ebamugav ja seetõttu on selle vajalikkust eriti raske selgitada lastele. Ärevust on samuti palju, seetõttu reageerivad inimesed erinevalt.\nRäägi natuke endast\n2013/2014 teenisin sõjaväes ja kuna minu jaoks oli operatiivtöö alati atraktiivne olnud, läksin peale seda Ida-Virumaal abipolitseinikuks. Sõjaväes olin parameedik ning juba siis nautisin inimeste abistamist, politseis oli mul sama eesmärk – aidata inimesi. Paralleelselt politseitegevusega õppisin meditsiinikõrgkoolis ning 2014. aastal asusin tööle kiirabis autojuht-parameedikuna. Kuna Tallinnas töötasin juba nii EMO-s kui kiirabis, ei jätkunud enam abipolitseinikuna tegutsemiseks aega. Kiirabis olen töötanud kokku 5 aastat, olnud autojuht, med.õde ja õde-brigaadijuht.\n2019. aastal asusin Fertilitases õendusjuhi ametikohale. Minu alluvuses on meditsiiniõed ja sanitarid ning samuti vastutan kirurgia osakonna eest. Mul on väga sõbralik kollektiiv ning mul on meie koostöö osas suured lootused. Kui meie juhataja Ivo Saarma rääkis ideest käivitada brigaadid koduse testimise teenuse osutamiseks, ei olnud mul isegi väiksemat kahtlust selle vajalikkuses. Mul on alati rõõm jagada inimestega teadmisi, suhelda ja areneda ning võtan mis tahes uut väljakutset kui kogemust, mis aitab mul endal edasi areneda.\nMida sa patsientidele soovitaksid?\nPraeguses situatsioonis tahaks väga kõigile südamele panna, et jääme ka selles olukorras rahulikuks, paanikaks siiski põhjust ei ole. Ma olen üsna veendunud, et normaalse elu juurde naasmine saab toimuda üsna pea. Samas on siin kõigil oluline roll, et see rutem saabuks, selleks kuulake asjatundjate nõuandeid ja järgige neid! Me tuleme tööle teie heaks, ning teie jääge praegu võimalusel koju meie heaks.\nMobiilsete kodutestimise brigaadide ja logistikaüksuse koordinaator\nKirurgiaosakonna vastutav õde


Biokütuse tootjad panevad Eesti oma pilli järgi tantsima\nSten-Aleks Pihlak • 17. veebruar 2008 • 2 min\nELi uues energiapaketi eelnõus on Eestile seatud kaks olulist eesmärki: kasvatada taastuvenergia osakaal 18 protsendilt 25 protsendile aastaks 2020 ja viia samaks aastaks biokütuste osakaal 10 protsendini. Nendele nõuate valguses on kõik jämedamad otsad tootjate peos.\n"Kui Eesti tahab Euroopa eelnõuga kaasa minna, siis peab ta mõtlema välja mingeid täiendavaid soodustusi ja toetusi, mis kindlasti mõjuvad natuke ka üldisele elektrihinnale," rääkis Väosse biotoorme baasil koostootmisjaama rajav Urmas Sõõrumaa, kelle sõnul praegustest toetustest ei piisa.\n"Praegu on toetused tuuleenergiale ja biomassi koostootmistele, kuid need on piiratud. Seal tulekski täiendavaid regulatsioone tuua," ütles Sõõrumaa, tundmata hirmu, et soodustavad regulatsioonid tulemata jääksid. "Kui see tehakse Euroopas seaduseks, siis on see meile järgimiseks ja peame oma seadused kohendama selle eesmärgi tarbeks," oli Sõõrumaa kindel.\nKa ASi Freenergy kaudu kaheksa tuulepargiga seotud Jüri Mõis näeb rohelist sektorit praegu väga tugevana. "Eks maakeral ikka toimub nii, et kord edeneb üks sektor ja kord teine," rääkis Mõis, kelle sõnul on kompensatsioonid ilmselged. "Muud võimalust ei olegi ja keegi ei vaidlegi sellele vastu," oli Mõis rahul.\nKa majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts ei salanud riigi toetust. "Eesti on värskelt sätestanud uued põhimõtted taastuvelektri kokkuostule ning nende muudatuste mõju on näha lähiaastatel. Kui need meetmed on ebapiisavad seatud eesmärkide täitmiseks, tuleb leida kindlasti ka täiendavaid meetmeid," vastas Parts.\nSiiski on ELi uuel energiapaketil ka teine pale, sest Brüsselist veerema läinud bioratas on lömastamas Eesti puidutööstust. "Meie oleme otseselt sellel turul, mis tarbib väheväärtuslikku puitu ja mis on võrreldav küttepuiduga. Kuna puit on meie kõige suurem osa toote omahinna kujunemisel, siis lööb see hinna kõrgeks," kurtis haavapuitmassi tehase ASi Estonian Cell juhatuse liige Riia Ratnik.\n"Majanduslikult vaadates näen ohtu, et puht füüsiliselt ei jätku toorainet kõigile. Kas siis tuleb mingist hetkest väikestel ettevõtetel uksed sulgeda või peab hakkama küttepuitu sisse vedama," rääkis Ratnik, kelle sõnul puidu sissevedamine taastuvenergia tarbeks oleks mõttetu. "Kui me hakkaksime autodega või mis iganes transpordivahenditega taastuvenergiat kaugelt sisse vedama, siis oleks see nagu omale põlve tulistamine," sõnas Ratnik.\nPartsi sõnul ministeerium analüüsib praegu, milliseid sektoreid ja kui suures ulatuses kliimapakett kõige enam mõjutab. Võimalikke lahendusi saab Partsi +sõnul arutada alles pärast tulemuste saabumist.\nArvan, et metsasektori kui terviku huvides ei ole ühe puidukasutusliigi eelistamine õige. Kui näiteks energiatootmist hakatakse doteerima ükskõik mis viisil, on kannatajateks kõik teised samale toormele orienteerunud ettevõtjad. ELi loogika on raha abil protsesse mõjutada ja raha ongi nende ainuke tööriist.


Oled siin:Home»UUDIS»EESTI»Uued vormikaamerad aitavad patrullpolitseinikel tõendusmaterjali koguda\nautor accelerista 15. mai 2019 Kommentaare pole\nPatrullpolitseinkud on võtnud uued vormikaamerad aktiivselt kasutusse, et selgitada välja, kui palju võiks neist tulevikus abi olla tõendite kogumisel ja toimingute salvestamisel.\nVormikaamerate projekti juhi, PPA juhtivkorrakaitseametnik Kristjan Toomi sõnul aitavad salvestused edasi anda politseisündmuste olustikku ning neid saab kasutada ka tõendina.\n„Mõnikord võib ainuüksi kaamera kasutamine osalisi rahustada ning olukorra eskaleerumist ära hoida. Samuti saame vormikaamera salvestusi hiljem kasutada süüteomenetlustes või kaebuste lahendamisel,“ rääkis Toom.\nMitte alati ei lülita politseinik kaamerat sisse\n„Inimene võib politseiga kohtudes eeldada, et vormikaamera töötab, kuid soovitame politseinikel enne salvestusnupu vajutamist sellest veelkord teada anda,“ ütles Toom.\nTa rõhutas, et politseinikke on juhendatud võtma arvesse ka ohvri abitut seisundit. „Šokis, vigastatud või muus delikaatses olukorras kannatanute puhul tuleb lisaks menetluse huvile kindlasti ähtuda ka inimväärikuse kaitsest,“ ütles ta.\nAndmete säilitamine on kulukas\nOn aga päris selge, et vormikaamerad aitavad patrullidel oma tööd oluliselt efektiivsemalt teha ja vähetähtis pole ka suurem turvalisus.\nKaamerate kasutuselevõtt vähemalt esialgu seaduse muutmist ei eelda. Andmekaitse Inspektsiooni seisukoht on teada: igaühel on õigus patrullpolitseiniku käest küsida näha materjali, mis on salvestatud.\nKas andmete talletamisest ka keelduda saab, on küsitav: on olukordi, kus kaamerast on abi hilisemal toimunu hindamisel. Seega mõistust ka neile, kelle juuresolekul vormikaamerad oma tööd teevad.\nEelmine artikkelOpeli esimene hübriidajamiga auto on nelikveoline ja sel on 300 hj ühendvõimsust\nJärgmine artikkel Norwegian lubab mees-lennusaatjatel end meikida, kuidas on lood Nordica pardal?


Roosna-Alliku Põhikool - Vahetund\nKlubi toob põhjendused ja pakub probleemile lahenduse: “Pingeliste koolitundide vahel on oluline, et lapse aju saaks puhkust, et ka järgmises tunnis maksimaalselt kaasa teha. Ajutegevusele on väga oluline, et lapsed vahetunnis liiguksid ja mängiksid – nii hakkab veri paremini ringi käima ning viib ajju rohkem hapnikku. Seeläbi paranevad lapse keskendumisvõime ja produktiivsus, areneb loominguline mõtlemine. Lisaks suurendab liikumine endorfiinide vallandumist kehas, mis omakorda tekitab õnne- ja turvatunnet. Pärast 45-minutilist tundi on liikumine lausa vajalik.\nKoolidesse tuuakse vanad head mängud, mis ei hõlma endas jooksmist, kuid on liikuvad ja omavahelist suhtlust vajavad – kummikeks ja footbag. Kooli koridoride aknalaudadele pannakse vaba aja sisustamiseks keksukummid ja footbagid. Spetsiaalsed projektipõhised värvika kujundusega kastid sisaldavad lisaks keksukummidele ja footbagidele ka mõlema mängu juhendeid ja õpetusi.” https://vahetund.ee/projekti-lugu/\nKooli infoekraanil on nähtav ka õppevideo, kuidas footbagiga trikke tegema õppida. Võtab veidi aega, et uusi tegevusi vahetunnis juurutada ja palle sihipäraselt kasutama õppida, kuid oleme lootusrikkad. Täname Tallinna Moon Rotary klubi hea mõtte ja vahendite eest ning ka õpetaja Tiina Kõivu keksukummide eest!


Eesti Energia rajab 33 miljoni euroga Pakrisse tuulepargi - Ehitusuudised\nEesti Energia rajab 33 miljoni euroga Pakrisse tuulepargi\nEesti Energia ja GE Energy sõlmisid eile lepingu Paldiski tuulepargi rajamiseks kogumaksumusega ligi 33 miljonit eurot.\nÜheksa tuulikuga tuulepark valmib 2012. aastal ning tulevikus katab see ligi 20 000 keskmise tarbimisega Eesti pere elektrivajaduse. Pakri poolsaare põhjatippu Tuulepargi kinnistule rajatava tuulepargi koguvõimsus saab olema 22,5 MW ning aastane elektritoodang ca 67 GWh.\nPaldiski tuulepargi alajaama rajab Skanska EMV. Selle aasta suve jooksul valitakse välja ka tuulepargi teede ehitamise ja kaablite vedamise hankevõitja. GE Energy ülesandeks on rajada vundamendid ja püstitada tuulikud. Rahvusvaheline tuulikutootja alustab ehitustöödega tänavu sügisel ning 2,5 MW nimivõimsusega tuulikud hakkavad taastuvelektrit tootma 2012. aasta suvel. Paldiski tuulepargi rajamise kogumaksumus on ca 33 miljonit eurot.\n„Paldiski tuulepargi valmimisel astume järjekordse sammu Eesti elektritootmise keskkonnasäästlikumaks muutmisele. Tänu puhtale ja loodussõbralikule tuuleenergiale hoiame aastas ligi 70 000 tonni süsihappegaasi õhkupaiskamise,” sõnas Eesti Energia juhatuse esimees Sandor Liive. Ta lisas, et energiatootmise keskkonnasõbralikumaks muutmine on Eesti Energia tootmisstrateegia üks peamistest eesmärkidest ja tuulepargi valmimine aitab Eestil täita ka Euroopa Liidu kliimapoliitika järjest karmistuvaid nõudeid.\nEesti Energia Taastuvenergia juhi Ando Leppimani sõnul on Pakri poolsaare kõrge paeplatoo tuulepargi rajamiseks väga hea asukoht. „Pakri poolsaar on merele avatud ja seal on väga head tuuleolud. Eesti Energia saab Paldiski tuulepargi näol oma tootmisportfelli tõhusa elektrijaama ja keskkonnasäästlikult toodetud elektri,“ ütles Leppiman.


Tasulised valvega parklad Peterburi--Moskva maanteel\nEesti autovedajate enamkasutatav maantee Venemaal on Peterburi ja Moskva vaheline tee. Aprillis Äripäeva poolt autovedajate seas tehtud küsitlusel kuritegevuse kohta Venemaa teedel järgnes Moskva--Peterburi maantee ohtlikkuselt kurikuulsale Moskva ringteele. Nimetatud teedel ei ole soovitav suvalises kohas metsapeatust teha, kuna rahanõudjad on kohe platsis. Ainsaks turvaliseks paigaks on tasuline valvega parkla. Üks ööpäev parklas maksab keskmiselt 10 dollarit. Selle raha eest saab veoki turvaliselt parkida ja juhile eraldatakse väike ruum ööbimiseks. Sealse julgeoleku garanteerib parklate tihe koostöö maanteid valitsevate maksustajatega. Äriidee selles seisnebki, et teha väljaspool parklaid peatumine autojuhtidele talumatuks, hiljem aga jaotada parkla omanikega kasumit.


Stimuleerivad Ained - page 2 - MENTAL HEALTH\nKui ohutud on ADHD-ravimid rasedatel või imetavatel?\nJanuary 09, 2020 Stimuleerivad Ained\nADHD-ga täiskasvanud ravimid toimivad tavaliselt hästi. Ravimitest väljas on teine lugu. Hüperaktiivsus, distrakseeritavus ja impulsiivsus võivad põhjustada perekonnaseisu riisumist, halbade töötulemuste saavutamist ja sõprade tagasiminekut. Ja ärgem unustagem probleeme mõtete, tegevuste ja aja...\nADHD ravimiseeskirjad: stimulandid ja ravimite haldamine\nKatkend ADHD ravireeglitest dr Charles Parker„Kui teie keha ei tööta õigesti, siis ei tööta ka teie võetavad stimulantide ravimid õigesti. Kui teil pole aimugi, kuidas tähelepanuhäire hüperaktiivsuse häire (ADHD) ravimid bioloogiliselt toimivad, kuidas need teie kehas põlevad, ei tea te, mida rav...\n“Meditsiin teeb mind veidraks !?”\nJanuary 10, 2020 Stimuleerivad Ained\nOlen ADHD-ga keskkooli vanem. Ma tean paljusid inimesi, kes võtavad ADHD ravimeid. Ma tean mõnda last, kes võtab ravimeid ja kellel pole ADHD-d. Kui ma võtan seda nii, nagu arst on määranud, teeb see mind veidraks. Ma ei tunne ennast nagu mina. See on kõrge hind. Teisest küljest ei saa ma ilma se...\nMeditsiin ja emadus: kas raseduse ajal on ohutu stimulanti võtta?\nAllie, 26, oli alates kaheksast eluaastast tarvitanud ravimeid tähelepanupuudulikkuse hüperaktiivsuse häire (ADHD) raviks. Kui ta seda teada sai ta oli rase, otsustas naine lõpetada Ritalin, ADHD-stimuleeriv ravim, mis töötas tema jaoks.Ülejäänud seitsme raseduskuu jooksul ja järgmise aasta jooks...\nLapse ravimine ADHD-ravimitega vähendab tema edasist ainete kuritarvitamise riski\nEnamik vanemaid tekitab väga arusaadavalt muret otsuse üle ravida oma lapse ADHD sümptomeid stimuleerivate ravimitega. Mis saab, kui ravimid muudavad minu lapse isiksust? Kas me seisame silmitsi suurte kõrvaltoimetega? Kas ADHD-ravimid põhjustavad stimulantide kuritarvitamist - või isegi sõltuvus...\nLühitoimelised stimulandid vs. Pikatoimelised stimulandid: ADHD ravimite ja kestvuse võrdlus\nMeditsiiniliselt arvustas ADDitude’s ADHD meditsiinilise ülevaate paneelADHD raviks kasutatakse kahte peamist tüüpi ravimit: stimulandid ja mittestimulandid. Stimuleerivad ravimid on tavaliselt ADHD sümptomite raviks esimene valik, kuna neid kasutatakse 70–80% -l tähelepanupuudulikkusega hüperakt...\nKardiovaskulaarsed sõeluuringud ja ADHD-d\nStimuleerivad ravimid, näiteks metüülfenidaat ja amfetamiini (kaubamärgid Concerta, Focalin, Ritalin, Adderall ja teised), kasutatakse ADHD raviks laialdaselt ja hea põhjus: nad on väga tõhusad hajutatavuse, impulsiivsuse ja hüperaktiivsuse juhtimisel, mis on ADHD.Stimulandid võivad põhjustada mi...\nRitaliin (metüülfenidaat) on kõige sagedamini välja kirjutatavad ravimid, mida kasutatakse ADHD ja ADD raviks. Siit saate teada, kuidas see sümptomeid kontrollib, pluss selle kasutusviisid, annused, kõrvaltoimed ning võimalikud riskid ja eelised. Nõutav lugemine vanematele ja tähelepanupuudulikku...\nMis on Adderall?Adderall on segu neljast erinevast amfetamiinisoolast - dekstroamfetamiini sahharaat, amfetamiini aspartaat, Dekstroamfetamiinsulfaat ja amfetamiinsulfaat - mida kasutatakse tähelepanupuudulikkuse hüperaktiivsuse häire raviks (ADHD). ADHD ravimine Adderalliga kiideti FDA poolt hea...\nDeksedriin: ADHD-ravimite kasutamise KKK\nDeksedriin on amfetamiinravim, mida kasutatakse ADHD raviks pika- või lühitoimelise kapsli kaudu. Siit saate olulist raviinfot kasutamise, kõrvaltoimete, annuste, kuritarvitamise võimaluste ja muu kohta.Kõrval ADHD toimetuskolleegiumDeksedriini pillide, ADHD-ravimite, ülevaade Deksedriini spansul...\nDaytrana plaastri vanemate juhend\nAdderalli mõju ADHD sümptomitele: ADD ülevaade ravimitest\nSuurenenud dementsuse risk ADHD-ga täiskasvanutel\n10. juuli 2017Keskmise suurusega Taiwani uuring, mis avaldati juunis ajakirjas Tähelepanuhäirete ...\nMinu deklaratsioon ADHD kohta\nADHD-ga elatud elu jooksul on mul iga päev olnud raskusi keskendumise ja õppimisega, et olla nag...\n“Kuidas mu trenn treenis”\nADHD esineb kogu mu päeva vältel, iga päev. Kuid treenides ja õigesti söödes on tähelepanu puudul...


Ülikarmid kahtlustused: ameeriklanna süüdistab Cristiano Ronaldot jõhkras vägistamises. Der Spiegel: pallur maksis naisele vaikimise eest - Sport\nÜlikarmid kahtlustused: ameeriklanna süüdistab Cristiano Ronaldot jõhkras vägistamises. Der Spiegel: pallur maksis naisele vaikimise eest\nRonaldo advokaat lükkab süüdistused tagasi\nCristiano RonaldoFoto: Gandolfo/UK Sports Pics/SIPA/Scanpix\nMaailma populaarseim jalgpallur Cristiano Ronaldo on sattunud suurde skandaali: nimelt süüdistab üks ameeriklanna Portugali superstaari anaalses vägistamises.\n34-aastase Kathryn Mayorga sõnul leidis saatuslik öö aset 2009. aasta 12. juunil Las Vegases ning Ronaldo maksis talle hiljem 375 000 dollarit, et ta juhtunust mitte kunagi enam ei kõneleks, kirjutab usaldusväärne Saksamaa väljaanne Der Spiegel.\nNüüd, üheksa aastat hiljem, tuleb Mayorga asjaga avalikult välja, sest tema advokaat on kahtluse alla seadnud toonase kohtuvälise kokkuleppe õiguspärasuse. Üheksa advokaadi osalusel sõlmisid Ronaldo ja Mayorga 2009. aasta sügisel lepingu, mille kohaselt ei tohi naine toimunust iitsatadagi - näiteks kui keegi tänaval temaga sellest juttu peaks tegema, peaks Mayorga lihtsalt edasi kõndima. Reageerimata. Tasuks sai ta 375 000 dollarit, mis oli toona Ronaldo nädalapalgaks.\nDer Spiegeli käsutusse sattusid dokumendid juhtunust "Football Leaksi" skandaali kaudu juba 2017. aastal, nüüd on aga naine ise otsustanud oma nimega välja tulla ning juhtunust avalikult rääkida - samuti on asi Nevada osariigis kohtusse antud.\nMayorga väidab, et jalgpallur vägistas ta anaalselt ning esitas talle hiljem veidra vabanduse. "Ta küsis pärast, et kas mul on valus. Ta ütles, et ta on 99% ajast hea inimene, aga ta ei tea, mis temaga selle ühe protsendi ajal juhtub."\nSaksa meedia: Ronaldo vaigistas teda vägistamises süüdistanud naise kopsaka rahasummaga (63) 14.04.2017\nKes on ameeriklanna Kathryn Mayorga, kes Ronaldot vägistamises süüdistab? (199) 28.09.2018\nDer Spiegeli käsutuses on ka mitmed dokumendid, mis näivad Mayorga väiteid kinnitavat - nende hulgas ka politseiraport, mille kohaselt viidi naine samal ööl haiglasse, kus talle spetsiaalsed uuringud tehti, et vägistamisjärgsed vigastused fikseerida.\nMayorga advokaadi enesekindlus tuleneb tõigast, et ühe dokumendi kohaselt, kus Ronaldo oma advokaatidele juhtunut kirjeldab, väidab ta küll, et vahekord toimus mõlema poole soovil, kuid tunnistab, et naine ütles korduvalt "ei" ja "stopp".\nKuna tegu on tsiviilhagiga, ei ähvarda portugallast selle eest vanglakaristus - Nevada osariigis võib vägistamise eest isegi eluks ajaks vangi minna.\nRonaldo seaduslik esindaja dr. Christian Schertz saatis täna maailma meediaväljaannetele kirja eitades kõiki süüdistusi ning selgitas, et Der Spiegeli vägistamissüüdistustega artikkel on "jultunult illegaalne".\nVägistamises süüdistatud Ronaldo kaebab Saksamaa ajalehe kohtusse\nMonaco kukkus Prantsusmaa jalgpalliliigas väljalangemistsooni\nRonaldo vastas vägistamissüüdistusele: see on valeuudis!\nAsi läheb tõsiseks: Las Vegase politsei alustas Ronaldo vägistamissüüdistuste valguses taas...


PR Concept » EST » Kliendid meist\nKatrin Klein-Näppi, Ober-Hausi Kinnisvara AS tegevjuht:\nOber-Hausil on olnud mitmeid erinevaid koostööprojekte PR Concepti´ga ning ikka ja jälle pöördume nende poole tagasi. Põhjus lihtne, PR Concept on väga hea partner. Iseloomustuseks võib julgelt öelda: kavandist viimistluseni!\nSuurepärased suhtlejad ja paindlikud partnerid. Ausad, sõnapidajad ja sõna otseses mõttes, professionaalid omal alal. Ober-Haus on kasutanud PR Concepti nii oma pr küsimustes (pressikonverentsid, meediakajastus) kui ka üritusturunduses.\nPiret Masso, AGA Põhja Euroopa Regiooni sisekommunikatsiooni juht:\nKoostööd PR Conceptiga iseloomustaksin lühidalt selliste märksõnadega nagu usaldusväärsus, paindlikkus, kiirus ja asjatundlikkus.\nKommunikatsiooni alal töötava inimesena on lausa hindamatu väärtusega võimalus, kui saad mõtteid ja ideid vahetada oma ala ekspertidega. Suhtes PR Conceptiga saab alati loota loovusele ja julgetele ideedele.\nMadis Sander, EBS Juhtimiskoolituse Keskuse tegevjuht:\nEBS Juhimiskoolituse Keskus on teinud PR Conceptiga koostööd mitmeid aastaid ning seda nii koolituse kui ka konsultatsiooni vallas. Aive Hiiepuu poolt läbi viidud koolitused on osalejatelt alati saanud väga kõrge tagasiside nii kursuse sisukuse, esinemisoskuse kui ka loengumaterjalide kasulikkuse osas.\nPR Concept on olnud üks meie kõige usaldusväärsemaid ning kindlamaid koostööpartnereid ning ka keerulises olukorras on firma nõuanded olnud väga kasulikud.\nMerit Mägi, Reval Hotel Management turundusjuht:\nMeie koostöö Aivega algas juba ajal, mil ta veel Hill & Knowltonis töötas. Järgnemine talle tundus iseenesest mõistetav, sest koostöö on alati väärinud kiidusõnu. Ehk siis tõsiasi, et äri teevad inimesed, mitte firmad, on kinnituseks sellelgi korral.\nKõik need omadused, mida ühelt PR konsultandilt eeldad, on Aivel olemas- hea kuulaja, usaldusväärne, innovatiivne, kreatiivne, hea suhtleja, korrektne ja kiire.\nAhto Orav, AS Audentese juhatuse esimees\nPR Concept ja BKPi viisid Audenetese hariduskontsernis 2006.aasta alguses läbi identiteediuuringu, mille eesmärgiks oli Audentese korporatiivmärgi strateegia loomine ja rahvusvahelise ülikooli turunduspositsiooni kujundamine.\nKontserni kõigis üksustes läbiviidud küsitluste tulemusel kaardistati sidusrühmad, selgitati välja korporatiivmärki kandvate erinevate üksuste identiteedielemendid ning esitati seisukohad korporatiivbrandi arendamise ja nimestrateegia valiku osas.\nSelle tulemusel valmis uus kaubamärgi strateegia, loodi uus CVI ja stiiliraamat, muudeti ära Audentese rahvusvahelise ülikooli nimi ja logo ning töötati välja ülikoolile uus turunduskontseptsioon.\nTegemist oli Eesti turundusmaastikul ainulaadse ja keerulise projektiga ning oleme oma partneritele tänulikud kannatlikkuse ja pühendatud aja eest!\nElen Mitt, AGA Eesti kommunikatsioonijuht:\nTööstusgaasid pole meedia jaoks just kõige paeluvam teema, gaasiballoonidega meediakünnise ületamine on omaette kunst. Paraku on nii, et kõige olulisem jääb tihtilugu firma enda töötajale märkamatuks - PR Concept on meil aidanud leida mitmeid huvitavaid teemasid ja nendega tähelepanu võita. Kasutame firmat nõustajana ka turundus- ja kommunikatsiooniküsimustes, sest alati ei oska ega jõua kõike ise teha.\nArgo Lätt, Merck Sharp & Dohme OÜ tootejuht:\nPR Concepti, kui firmat iseloomustaks sellised omadussõnad nagu: kiirus, täpsus, professionaalsus, usaldusväärsus ja ärisaladuse hoidmine. Aive Hiiepuud iseloomustavad veel ülikiire info analüüs, täpsete ning õigeaegsete otsuste tegemine.\nSiret Kivilo, Eesti Taaskasutusorganisatsiooni arendusjuht:\nMeie koostöö on olnud väga meeldiv, tõhus ja oleme tulemusega igati rahul. PR Concepti iseloomustades mõtlen tegelikult Aive Hiiepuule ja tänu temale on koostööst meeles ainult positiivsed emotsioonid: kiirelt reageeriv, täielikult kliendile pühenduv ja kliendi jaoks parimale tulemusele orienteeritud, mõjusaid meediakontakte omav, julgustav ja toetav.\nKarin Laas, Ida-Tallinna Keskhaigla reumatoloog, Eesti Osteoporoosihaigete Liit:\nEesti Osteoporoosihaigete Liit korraldas oktoobris 2007 elanikonna teavitamise eesmärgil Osteoporoosi nädala. Koostöös PR Conceptiga õnnestus osteoporoosi puudutavate uudistega ületada meediakünnis nii kirjutavas pressis kui ka televisioonis ja raadios. Avestades saavutatud vastukaja jõudis teave osteoporoosi kohta soovitud sihtrühmani. Aive Hiiepuu tööd võiks iseloomustada kui ülimalt professionaalset. Aive ise on hea suhtleja, väga leidlik ja kiire tegutseja. Meie koostöö PR Concepti ja Aive Hiiepuuga jätkub kindlasti ka edaspidi, arvestades väga positiivset algust.\nAivar Kaha, Hetland Baltic OÜ, Baltic Sales Manager\nHetland Baltic OÜ väärtustab kliendisuhetes oma koostööpartneritega tema teadmisi, kompetentse ja usaldusväärsust. Oluline on informatsiooni kahepoolne liikumine ja tagasiside. Peale teostatud koostööprojekte on tähtis omada tagasisidet ja analüüsi projekti tulemustest. Kõike eelpool öeldut on meile taganud koostöö PR Conceptiga. Suur tänu Aive Hiiepuule, sest äritegevust ei tee mitte ettevõtted vaid inimesed.\nSiim Kabrits, Eesti Maasikakasvatajate Liidu juht:\nMaasikafestival on meie liidu jaoks aasta suursündmus. Sel korral tellisime PRi väljastpoolt ja pean ütlema, et koostöö PR Conceptiga sujus hästi. Jäin teenusega väga rahule, sest kogu pressiga suhtlemise pool oli põhjalik ja professionaalne. Hea mulje jättis ka see, et tehtud töö kajastati põhjalikus aruandes.


Kuidas teada saada, kas olete emotsionaalselt alkoholisõltlane - Isiklik Areng\nKüsimus, mis aitab teil hinnata suhet alkoholiga\nAinult 1 12-st inimesed kannatavad alkoholisõltuvuse all - paljud tegelevad siiski riskantse või alkoholi tarvitamisega. Tegelikult pole miljonid alkohoolikud, kes sõltuvust ei kannata, oma joomisharjumustega rahul. Isegi kui nad pole füüsiliselt sõltuvuses, võib ka psühholoogiline või emotsionaalne sõltuvus ületada uskumatult.\nJõin aastaid, kuid võisin sellest vajaduse korral lihtsalt loobuda. Isegi ilma füüsilise sõltuvuseta jõudsin veendumusele, et alkohol on eluliselt vajalik teatud ühiskondlikel puhkudel nautimiseks ja pika päeva lõpus lõõgastumiseks. Ehkki ma ei joonud hommikuti ega kannatanud karskusperioodide ajal endassetõmbumist, tundsin end puuduse ja ärritununa, kui ma ei lasknud end harrastada.\nMinu 30ndate lõpus hakkas joomine avaldama rohkem negatiivseid mõjusid kui varem. Minu sallivus oli kasvanud, nii et tundsin end harva „purjus“, kuid alkoholi kogus, mida sain juua, mõjutas mu hommikuid. Minu suhe alkoholiga oli muutunud; Jõin rohkem kui kunagi ette võtsin ja see polnud enam lõbus.\nKuid kui ma tegin enda jaoks joomiseeskirja - näiteks lubasin endale nädalavahetustel juua -, tundsin end armetult. Hakkasin muutusi otsima. Üks asi, mida ma tegin, oli liitumine an veebipõhine sotsiaalne kogukond kus inimesed tulevad kokku, et uurida ja ümber hinnata oma isiklikke suhteid alkoholiga.\nÜks liikmetest esitas rühmale küsimuse. See oli võimas pöördepunkt minu suhetes alkoholiga - hetk, mil sain aru, et olen tegelikult psühholoogiliselt ja emotsionaalselt sõltuvuses. Küsimus oli järgmine:\nkandke voodinõlvadele märjad sokid\nKui mulle pakutaks 250 000 dollarit alkoholi igaveseks jätmiseks, kas oleksin?\nSee on piisavalt raha, et hüpoteek ära maksta või lapsed kooli lõpetada. Ja mul pole vaja muud teha, kui lihtsalt vein maha panna, seda enam mitte kunagi üles võtmata. See küsimus peatas mind jälgedes. Tahtsin öelda jah - lõppude lõpuks loobuksin sõõrikute söömisest või loobuksin šokolaadist 250 000 dollari eest. Aga ma kõhklesin. Miks? Mitte ainult sellepärast, et mõte joomise lõpetamisest hirmutas mind, vaid ka sellepärast, et kartsin, et ma ei saa sellega hakkama.\nSel hetkel sain aru, et ma pole enam „võta või jäta“ jooja.\nSee teostus käivitas aastapikkuse eneseleidmise protsessi. Mul on tahtejõuga raske ja ma pole kunagi suutnud dieeti pidada. Tunnen ennast piisavalt hästi, et teada saada, et kui ma prooviksin tahtejõudu rakendada ja end alkoholist ilma jätta, kui uskusin, et see annab ikkagi kasu, oleksin ma õnnetu. Tõenäoliselt kukuksin läbi.\nPidin leidma teise viisi - viisi, mis andis vabaduse minu emotsionaalsest seotusest alkoholiga, mitte puudusest.\nMõni aasta varem raviti mind tugeva seljavalu abil Dr. John Sarno . Dr Sarno räägib, kuidas mõni valu avaldub füüsiliselt, kuid pärineb tegelikult alateadvusest. Tema töö ravis mu valu, kui ükski muu ravi - kiropraktika, nõelravi, lihasrelaksandid, veojõud jne - ei olnud töötanud.\nDr Sarno töö teeb selgeks, et teie soovid pärinevad pigem teie alateadvusest kui teadlikust mõistusest. Näiteks ei vali te, kellesse armuda. Mõistsin, et kuigi mul oli suur teadlik soov vähem juua, uskus mu alateadvus, et alkohol on minu elust rõõmu tundmiseks ülitähtis; oluline lõõgastumiseks, mõnusaks ajaveetmiseks, lõbutsemiseks. Teadsin sel hetkel, et vabadus saabub, kui suudan oma alateadlikku soovi alkoholi järele muuta, viies selle kooskõlla oma teadliku sooviga vähem juua.\nTugin nii dr Sarno tööle kui ka sukeldumisele konkreetsesse sõltuvuse neuroteadusesse. Kasutasin uut tehnikat nimega Liminaalne mõtlemine , omamoodi tähelepanelikkus ja suutis selle protsessi käigus avastada ja muuta minu alateadlikku soovi alkoholi järele.\nIlma soovita pole kiusatusi ja ma ei tunne kunagi, et oleksin ilma jäänud. Enese äravõtmise või reeglite kehtestamise asemel joon nüüd, kui tahan. Ja tõsi on see, et ma lihtsalt ei taha juua.\nMinu suhte lõpetamine alkoholiga on olnud minu elus üks jõulisemaid ja positiivsemaid kogemusi. Mul on tõeline vabadus. Ma pole kunagi olnud enda sees õnnelikum ega rahulikum. Olen isegi raamatu kirjutanud, See alasti meel , minu teekonnast vabadusse, tänu sellele ühele küsimusele.\nKasu on hindamatu - aga ma ei saanud kunagi 250 000 dollari suurust tšekki.\najurveda kodused ravimid seljavalude vastu\nMa loobusin alkoholist 31 päeva. Siit saate teada, kuidas see mu elu muutis\n7 harjumust teie kõige õnnelikuma ja tervislikuma elu jaoks\nKuidas tegelikult iga päev rohkem vett juua (isegi kui seda vihkate)\nkuidas olla minu enda isiklik treener\nkuidas ükski loputusšampoon ei tööta\nmis vahe on nartsissistil ja sotsiopaadil\naju ümberõppimine positiivseks mõtlemiseks


Kõiki mune ei tohi hoida ühes korvis | Taavi Veskimägi Blogi\n← Mis seab piirid tuulele?\nVaade 2012. aastale →\nNarva Elektrijaamade ja sealse ametiühinguga toimuv näitab ilmekalt kuivõrd oluline on Eestis liikuda ühe tootja- kütuse-elektrijaama põhiselt elektrimajanduselt paljudele tootjatele ning kütustele tuginevale avatud Põhja-Balti elektrituru mudelile. Me ei tohi olla sõltuvad ühest liiga suure turumõjuga elektritootjast, elektrivarustuskindluse tagavad ühendused naaberriikidega ning turu kontsentreerituse vähendamine. EstLink 2 ja kolmanda Eesti-Läti liini valmimise järel on ühendusvõimsusi piisavalt, et Eesti Energia tootmisega seotud probleemid ei oleks koheselt Eesti elektritarbijate probleemid.\nNarva Elektrijaamade planeerimatu tootmise vähendamine väga suures mahus 400-500 MW võrra tähendab seda, et puudujääv võimsus tuleb varustuskindluse tagamiseks Eleringil hankida naaberriikidest. Esmajoones peab tegema seda Eesti Energia. Süsteemihalduri sekkumine reaalajas elektrisüsteemi tasakaalustamiseks ning avariireservide käivitamine on juba erakorraline meede, ka maksab selline energia reeglina oluliselt enam kui näiteks päev ette turult ostetud energia. Samuti on nii suures ulatuses planeerimatu tootmise alandamine elektrisüsteemile ohtlik ja võib halbade asjaolude kokkulangemisel tekitada avariivõimsuste käivitamise või tarbimise piiramise vajaduse.\nKommentaar avaldatud 6. märtsil 2012 E24 majandusportaalis


Miks sidrunipuu on kasulik? - Liha January\nTooteinfo sidruni lehed\nSeda on juba pikka aega kasutatud erinevates maailma köögides mitte ainult puuviljadena, vaid ka sidruni lehtedena. Ka see toode on leidnud oma koha meditsiinis ja kosmeetikas, sest sidrunilehtede tervisega seotud tohutu kasu on teada.\nLehtede kirjeldus ravimina võib leida paljudest maailma kultuuridest. Selle taime lehti kasutatakse värskelt kuivatatud ja isegi jahvatatud tingimustes, neid kasutatakse keetmise jaoks ja isegi ekstraheeritakse aktiivsete elementidega rikastatud olulisi elemente. Toiduvalmistamisel kasutatakse seda toodet vürtsina ja lisatakse ka erinevatele marinaadidele, mida kasutatakse säilitusainetena ja paljudes teistes roogades.\nArvukad sidruni lehtede kasulikud omadused\nSidruni lehed on järgmised efektid:\nSidrunilõigud suudavad toonuda ja parandada keha üldist seisundit, suurendades selle võimet taastuda, edukalt võidelda viiruste ja nakkustega.\nLemmiklehtede kasutamisel pole vastunäidustusi. Lisaks selle toote individuaalsele talumatusele. Kui olete rase, peate olema ettevaatlik selle toote lisamisel toidule ja kõigepealt konsulteerige oma arstiga.\nKuidas saab oma kodus sidrunilehte kasutada?\nSidrunipuud on rikkad vitamiinide C, B ja B2, eeterlike õlidega. Tal on arvukalt kasulikke omadusi, seda kasutatakse mitmetes haigustes, kuid vähesed arvavad, et sidruni lehti saab kasutada ka igapäevaelus.\nLisaks on nad rikkad A, B ja P-vitamiine, eeterlikke õlisid ja sidrunhapet, mis muudab need asendamatuks tooraineks askorbiinhappe, parfüümi ja eeterlike õlide, sidrunhappe jne tootmiseks.\nKodus saab teid valmistada sidruni lehtedega - see annab juua eriti õrna aroomi, maitse ja kasu. Joogi võib aurutada värskelt koristatud rohelistega, kuid eriti terve tee jaoks saate kuivatada vajaliku koguse.\nTsitrusviljadest valmistatud nuum sisaldab palavikuvastaseid ja analgeetilisi omadusi. Selle tootmiseks sobivad nii värsked kui ka kuivatatud maitsetaimed. Selleks, et stimuleerida paranemist ja leevendada kurguvalu, on vaja kasutada keedut.\nLemon on tuntud oma valgendavate omaduste poolest - sidruni lehtedest valmistatud jahtunud puljong sobib suurepäraselt käte naha, dekoltee või näo pleegitamiseks. Vaevalt ei võta puljongi tihedamat ja ebameeldivat nahka.\nSuures koguses sidruni lehtedes sisalduvaid eeterlikke õlisid on püsiva lõhna võti, mis eristab, kui te neid pisut hõõruda. Tsitrusviljade lõhn aeglustab peavalu, iiveldust, elujõudu ja ülitundlikkust ning seda saab kasutada ka joobeseisundi vähendamiseks.\nSidrunhappe ja eeterlike õlide kõrge sisaldus muudab tsitrusviljade lehtede äärmiselt allergeenseteks toodeteks, seega kui otsustate neid kasutada koduseks, veenduge, et teil pole allergiaga eelsoodumust, vastasel juhul kõik sidruni lehtede kasulikud omadused lähevad rünnaku algust silmas pidades.\nLeht on taime organ, mis täidab fotosünteesi, hingamise, aurustamise ja vedelike funktsioone.\nFotodütoosis on keeruline reaktsioon, mis esineb rohelistel lehtedel. Fotosünteesi käigus moodustub tärklis veest ja süsinikdioksiidist. Tekib rohelised taimed lehed, milles osalevad spetsiaalsed rohelised pigmendi klorofüllid sisaldavad spetsiaalsed lehedorganellid - kloroplastid.\nSidruni lehed sisaldavad umbes 14 korda rohkem C-vitamiini kui puuviljad, 880 milligrammi. Lisaks sisaldavad nad ka vitamiine A, B ja P, suurtes kogustes eeterlikku õli.\nSidrunilinad on inimese keha jaoks väga kasulikud, neil on palju positiivseid omadusi, sealhulgas:\nSidruni lehed omavad toonilist efekti, nad on rakendamisel võimelised parandama keha üldist seisukorda, toonivad ja suurendavad resistentsust erinevate viirushaiguste vastu.\nPraktiliselt pole vastunäidustusi. Raseduse ajal lehtede kasutamine on ettevaatlik ainult raseduse ajal ja te ei tohi seda toodet kasutada allergia ja talumatuse korral.\nPaljude kultuuride puhul kasutatakse sidrunilehte toiduvalmistamisel laialdaselt. Neid kasutatakse värskelt, kuivatatakse, jahvatatakse ja kasutatakse maitsestamisel. See lisatakse erinevatele marinaadidele, mida kasutatakse säilitamiseks, samuti erinevate toitude valmistamiseks, neile lisades vürtsi.\nTe saate lisada värskeid lehti teele, mitte sidruni viilu, see osutub nii maitsvaks kui ka lõhnavaks.\nEnne kasutamist kontrollige kindlasti, kas olete allergiline. Selleks närige väikest lehte. Kui kibedus ja põletus puudub, võite teid lehtede ohutult lisada.\nLemon lehti kasutatakse ka kodus kosmeetika. Kodune keedetud keetmine neutraliseerib näo nahka, eemaldades vanusepikendused ja fremikke. Toniseeriv ja toitev toime nahale, hõõrudes see lehtede kastmist valmistatud jääkuubikutega.\nKodu meditsiin, neid kasutatakse, et võidelda nohu ja puhastada kopsud. Selleks lihtsalt sisse hingake puhta lehe lõhna mitu korda päevas.\nÄrge võtke liiga palju lehti puust, vastasel juhul võib see surra. Seda on vaja teha mõõdukalt.\nSidruni lehed - rikkaim vitamiiniallikas\nOn hästi teada, et sidruni viljad on toonilised. Külmetusajal ja hooajalisel beriberil traditsiooniliselt kiirustame juua rohkem teed sidruni tükkidega. Ja kas kõik teavad, et C-vitamiini lehtede lehed on 14 korda rohkem kui puuviljadel?\nNüüd paljude akendega lillede austajad saavad kokku sidrunipuu. Lisa sidruni lehed tee juurde - see on suurepärane viirusinfektsioonide ennetamine! Kui värskeid lehti pole võimalik kasutada - kui võimalik, laske neid kasutada tulevikus. Tavaliste teelehtede asemel võib kasutada purustatud ja kuivatatud sidrunilehte. See tee mitte ainult ei tugevda immuunsüsteemi, vaid parandab meeleolu ja aitab toime tulla hooajalise depressiooniga.\nArvamused meetodi "Lemon lehed - rikkaim vitamiini allikas" 0\nVaatamata sellele, et see on oktoober, on meil kodus sääsed. Lihtsalt paar.\nPärast sünnitust oli mul väga pikk aeg, igaüks 10 päeva ja kaotasin selle.\nÜtle mulle, mida saab ravida hüdrotsefaaliga (intrakraniaalne rõhk)? Mul on aega\nÜtle mulle, kas ma võin ravimit kapslist valada lusikaua peale ja siis jooma? Mine\nMinu süda on halvasti haigestunud. Pöördus kardioloogi poole. Pärast eemaldamist.\nMinu tütre diagnoositi vitiligoga. Arstid ütlevad, et vitiligot ei ravita hästi.\nMinu arust nii, et küsimuse autor peab teadma, kuidas vabaneda uute furunkultide ilmumisest! Ma tean ühte head teed! Tuleb välja jätta.\nSalatides - see on hea! Oliiviõli, mida ei kuumtöödeldud, annab maksimaalse kasu.\nRohkem õli võib imenduda.\nNäpunäiteid söömise ja joomise peatamiseks pärast 6-aastast, sobib pruuniks. Sa pead lihtsalt ise endale aega valima. Sööge ära enne voodisse laskumist. Veest ei ole.\nSa pead rohelise tee 2 kotti (kummel), klaasi keeva veega järsku. Tehke kotid 20-25 minutit. Valmis vahendid sügavkülmas.\nEbaselge ootamatu kehakaalu langus või vastupidi - kaalutõus. Isegi diabeetikutel on sageli janu, neil on suukuivus.


Teisenda Da mõõtühikuks ct (Dalton mõõtühikuks Carat)\nKui palju on Carat ühes Dalton?\n1 Dalton [Da] = 0,000 000 000 000 000 000 000 008 092 431 059 343 3 Carat [ct] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Dalton mõõtühikuks Carat teisendamiseks.\nTeisenda Dalton mõõtühikuks Carat (Da mõõtühikuks ct):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '772 Dalton'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Dalton' või 'Da'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Mass / kaal'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '87 Da na ct' või '80 Da to ct' või '49 Dalton -> Carat' või '30 Da = ct' või '64 Dalton na ct' või '27 Da na Carat' või '67 Dalton to Carat'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(13 * 12) Da'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '772 Dalton + 2316 Carat' või '64mm x 25cm x 74dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Postitas Soprano » 28. September 2010, 16:51\nPostitas eerik » 21. Oktoober 2010, 23:03\nHoolimata klišeedest, mida stsenaariumis üksjagu oli, suutis film mind üllatada ning lõpuni pinget pakkuda. Romansi sisuliin ei muutunud kordagi liialt pealetükkivaks, märulistseenid olid vinged ning ka huumorit jagus. Kuna ma "Gone Baby Gone" pole veel näinud, siis poleks osanud uskudagi, et Ben Affleck suudaks midagi sellist nii oskuslikult lavastada. Aga ta tõesti suutis seda. Jon Hammi oli suurel ekraanil meeldiv näha. Loodetavasti saab ta lähitulevikus veel häid rolle, et ta minu jaoks vaid Don Draperiks ei jääks.\nPostitas LiveForThis » 13. November 2010, 02:04\nKõik sama, mida eerik ütles.\nÄge, lihtsalt äge film.\nPostitas eerik » 13. November 2010, 12:30\nNüüd on "Gone Baby Gone" ka vahepeal ära vaadatud ning see jättis tunduvalt nõrgema mulje kui "The Town". Muuseas detsembris tuleb Blu-ray'l extended edition välja, mis on lausa 23 minutit pikem. Põhjus uuesti vaatamiseks.\nPostitas rauls » 13. November 2010, 13:02\nHea film, Afflecki poolt hästi lavastatud. Pakkus pinget ja meelelahutust. Silmailu oli ka. Naispeategelast mäninud Rebecca Hall on lihtsalt megaseksikas. Muidugi Jeremy Renner paistis silma - kõva näitleja. Kui nüüd natuke vinguda ka, siis võiks välja tuua liigse tavalisuse. Üllatusmomendid sisuliselt puudusid. Muidu igati hea linateos nagu ma juba ütlesin.\nPostitas Spellbound » 13. November 2010, 15:11\nVaatamata stereotüüpsetele karakteritele liikus lugu sellise jõuga edasi, et ei jõudnud mõeldagi, et mis või kes on etteaimatav ja juba tuntud karakter või süžeepööre.\nMingil määral tuli juba tuntud taustadega tegelaste kasutamine filmile kasuks, sest nii oli pangaröövlitega parem suhestuda, kuid suurt osa mängisid siinkohal muidugi Afflecki ja Renneri näitlejatööd, mis olid viimase veretilgani veenvad ja sama jõulised kui The Towni tulevahetused ja kõikvõimalikud actionstseenid. 8/10\nPostitas Soprano » 13. November 2010, 16:41\nFilmis oli üks hea nali CSI ja Bones seepide kohta. Kevin Smith ütles HBO's (või tema mõnes teises podcast's), et see pausijärgne lisandus "Bones" olevat klassikaline Affleck'i improvisatsioon.\n8 pangaröövi 10'st\nÜks random tähelepanek: "Go fuck yourself" oli tõlgitud "Aja pihku".\nPostitas Spellbound » 13. November 2010, 16:54\nCSI ja Bonesi nali oli kuldaväärt, üldse olid dialoogid väga mõnusad nii lembestseenide ajal kui ka pingsamates kohtades.\nAja pihku või oli see vea pihku?!? on üks väga kummaline tõlge. Kui FBI vend sai teate Ben´ilt siis ma ei tea, mis oli rohkem naljakam, kas tõlge "vea pihku" või hetk ise\nPostitas Soprano » 13. November 2010, 17:02\nSpellbound kirjutas: Aja pihku või oli see vea pihku?!? on üks väga kummaline tõlge. Kui FBI vend sai teate Ben´ilt siis ma ei tea, mis oli rohkem naljakam, kas tõlge "vea pihku" või hetk ise\nÕigus! "Vea pihku" oli ikkagi. Käisin pea 2 nädalat tagasi vaatamas.\nPostitas Kickflick » 13. November 2010, 18:34\nPeale mitme halva ja igava põneviku nägemist on mul tekkinud imelik foobia põnevike suhtes, kuid kuna selles filmi lavastaja ja peaosaline on Ben Affleck, siis käisin seda siiski vaatamas. Kuigi aimasin enamasti juba ette ära, mis järgmises stseenis juhtuda võib, suutis film siiski ka üllatusi pakkuda. Meeldis ka see, et peale action'i suutis film pakkuda ka armastust, inimsuhteid ja head huumorit. Röövlite jõuk oli sümpaatne ja elasin nendele ausalt öeldes kaasa terve filmi jooksul. Eks klišeesid oli tõesti päris palju, kuid sellegi poolest ei kahetse filmi vaatamist. Tubli töö, Affleck!\nPostitas uLtImAtEcRiTiC » 13. November 2010, 18:53\nStory oli mõnus ja filmi kestel ei tekkinud tunnet, et ma olen seda juba kuskil näinud. Affleck 5+.\nMis sellesse "Vea pihku" tõlkesse puutub, siis minu jaoks see küll kummaline ei tundunud, mitmel varasemal korral juba selle sõnastusega kokku puutunud. Esimesel korral pani kergelt kulme kergitama, aga nüüd on tõlkijatel juba traditsiooniks saanud.\nEDIT: Tugev 7+/10 muutub 8/10 'ks .\nPostitas CM-Girl » 04. Detsember 2010, 22:42\nÜpris hea film. Filmi esimene pool läks kiiresti, teinepool väheke venis. Minu jaoks oli filmi parim osa tulevahetus mis toimus lõpus.\nFBI agent oli ebasümpaatne, oleks tahtnud talle virutada. Blake Livelyd oli huvitav sellises rollis näha.\nRenneri tegelaskuju oli vast lemmikum, tema osatäitmine meeldis rohkem kui Afflecki. Hea vaatamine.\nPostitas Ronet » 19. Detsember 2010, 18:43\n<Level> The Town on selle aasta Departed nö?\n<Soprano> mitte päris aga midagi sinna kanti\nVaatasin extended cut'i. Teine pool hakkas tsut tsut venima, kuid üldjuhul üks parimaid seni nähtud vilmusid see aasta. - 8/10\nPostitas eerik » 19. Detsember 2010, 19:32\nKui ma nüüd õigesti mäletan, siis Afflecki esimene montaaž oli neli tundi pikk, mis stuudio jaoks oli muidugi lubamatu. Teine versioon oli see n-ö "extended cut", mis oli samuti stuudiobosside arvates liiga pikk.\nPostitas Forzelius » 19. Detsember 2010, 21:31\nHmm, ei tundu üldse nelja tunni film sellise sisuga. Ei hoiaks tempot nii hästi, usun.


Tomatid, tomatid, tomatid! Need ja kõik muu hooajaline kraam on hetkel toidulises mõttes vägagi moes. Minu suvila kasvuhoones kõrguvad tomatid kahjuks valmis veel ei ole. Silmnähtavalt aga päevast-päeva küljes rippuvad tomatid aina suurenevad ja suurenevad. Tänavu tõotab tulla üsnagi tomatirohke hooaeg. Kui omal tomateid veel ei ole, tuleb need soetada turulettidelt - neid on seal erisuuruse, -kuju ja -maitsega. Üks tore turutädi, kes Pärnu turul hiiglama häid tomateid müüb, nimetab oma punapõskseid saadusi figuurikateks tomatiteks. Need on tal tõesti erilise kujuga, sellised kiiksuga, millisena saavad valmida ainult koduselt kasvatatud tomatid. Maitselt on aga need nii magusad ja ehtsad. Esmalt tuleb muidugi võtta üks mõnusalt küpse kodumaine tomat ning see koos suhkruga ära süüa. Teate ju küll - kastate tomati suhkrusse, hammustate, siis jälle kastate suhkrusse ning siis jälle hammustate. Sellisel meetodil sai lapsena suviti tomatitega tihti maiustatud.\nProfapühapäev, juuli 22, 2012 3:57:00 PMRagne, sa teed kõike valesti:) soolaga (soovitavalt Maldon) süüakse tomatit, mitte suhkruga:)VastaKustutaRagnepühapäev, juuli 22, 2012 11:49:00 PM:) Priit, ega vist mind, kui teada-tuntud magusa armastajat, ümber ei õpeta:)VastaKustutaLisa kommentaarLaadi rohkem ...


Tänane kuupäev 22 Okt, 2019 2:10\nPostitatud: 28 Nov, 2007 17:23\nKahjuks oli viimases videos voodialune peegel liialt hästi näha\nPostitatud: 18 Okt, 2007 0:55\nPrantsuse võõrleegioni kohta olen kuulnud vastakaid arvamusi, aga kas sellele maailmas ka alternatiive on?\nPostitatud: 06 Okt, 2007 17:51\nHinnad on Tartu kroonuaidas tõepoolest pirakad. Sellegipoolest arvan, et sain normaalse hinnaga endale lõunaosariikide lipu:)\nFoorum: Tehnika Teema: Eesti Sõjavägi\nPostitatud: 15 Veebr, 2007 17:28\nLihtne vastus oleks, et mune ja mõistust.\nAga tegelikult võiksite natukene täpsustada, et mismõttes vastu seista?\nPostitatud: 14 Veebr, 2007 1:59\nLisan siia ka ühe matemaatilise spekulatsiooni. Eesti Vabariigi skp on ~2,5 korda väiksem kui Soome Vabariigil. Soomes on ~4 korda rohkem elanikonda (maksumaksjaid :D ) järeldus oleks, et Eesti on 10 korda vaesem/väiksem. Soome ostis 64 uut F-18 hävitajat (pisut kohitsetut aga vaevalt see hinda mõj...\nPostitatud: 11 Veebr, 2007 16:10\nKanepis pole igatahes mingit jama silma jäänud, seega ei tohiks enam püsti olla.\nPostitatud: 21 Jaan, 2007 22:39\nLeidsin ühe hea Wolfenstein Enemy Territory paroodia, kes kunagi mänginud, need teavad;)\nFoorum: Et juttu jätkuks Teema: Rikas riik ja parem palk või...\nPostitatud: 14 Jaan, 2007 1:11\nMilitaar kraami hinnad võivad ju tõusta, kuid kui palju? See, et rahanumber suureneb ei tähenda tema tegeliku väärtuse tõusu. Näiteks oli Eestis 2003 aasta paiku käibel ~45miljardit krooni, nüüd on 98 miljardit krooni, kas te arvate tõesti, et raha väärtus on jäänud samaks mis aastaid tagasi? Seega ...\nEndal maal sama probleem, jube vaadata mis nad muruga teevad. Oleme lõkse kasutanud, kuid ühtki kätte pole saanud - vist seetõttu, et tol ajal oli maa kuiv ning pinnalähedale neil eriti asja polnud. Aga kõige efektiivsemaks ja lihtsamaks on osutunud see, kui passida labidaga millal mutt oma käike aj...\nFoorum: Et juttu jätkuks Teema: ILUSAID JÕULUPÜHI !\nPostitatud: 25 Dets, 2006 13:38\nTaevas kuu on täna väike,\nmadalal on jõulupäike,\nAlles lund nüüd alla puistas\nning usu, varsti tuiskab.\nSoovin kõigile häid pühi ja rahulikku meelt jõuluajaks!\nFoorum: NATO ja teised liitlased Teema: Liitlased appi 100 päevaga?\nPostitatud: 16 Aug, 2006 22:25\nSee suitsuvine oli mitmelpool Eestis tunda, kuid ma ei saa aru, miks peab selle teema pealkirjaga nii ülepingutama?!\nTavaliselt, kui naabril häda, siis pakutakse end appi vms.\nFoorum: Et juttu jätkuks Teema: Üks ette juhtunud artikkel\nPostitatud: 15 Juun, 2006 10:24\nLugedes igasuguseid artikleid ning neist tõetera otsides tuleks ka jälgida kes selle artikli kirjutanud on. Tuleks ka jälgida seda, millest see inimene pädev kirjutama on. Sest tavaliselt on ajakirjanik pädev kirjutama a la lugusid, kuidas toimus mingisugune üritus vms. arvan, et peaks jälgima ka ar...\nPostitatud: 14 Juun, 2006 14:45\nviimasele videole kommentaariks siis. Mujal võib bensiin nii hea olla, kuid kunagi sai Otepäält favorast ostetud saele 98 bensiini. Saag seda eriti ei seedinud, mistõttu sai sae piinamine ära lõpetatud. siis mõtlesime, et paneme lõkkegi selle bensiiniga põlema...valasime üks 2,5 liitrit lõkkele ning...\nFoorum: Et juttu jätkuks Teema: Vene lennuk teeb Eesti kohal vaatluslennu\nPostitatud: 08 Mai, 2006 19:36\nMõtlesin enne kah sarnasele naljale, et paneks lennuki trajektoori lähedusse midagi militaarset ning venemaale vaatlusel ohtlikku. Mõni vineerist 1:1 tuumaraketi makett vms.\n2. leht 16-st [ Otsing leidis 240 vastet ]