Kuivkäimla kogumiskasti betoon - Leht 2 - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas Urmas » 19 Apr 2019, 01:26\n19 Apr 2019, 00:48\nT25, sa oled ainulaadne!!! Sul on sarnane mõtlemine kunagiste Egiptuse vaaraodega! Tegelikult tulebki suurelt mõelda! Vaaraod ka ehitasid oma igavlikkuse jäädvustamiseks suurejoonelisi hauakambreid/püramiide. Mis teha, ajad/mõtlemised muutuvad ja tänapäeval on mõned otsustanud oma igavlikkuse jäädvustamiseks ehitada kuivpeldiku kogumiskaste.\nLugemata postitus Postitas T25 » 19 Apr 2019, 01:41\nPõhipoint on ikkagi selles, et oma tööd ma ümber teha enam ei taha. Ma lihtsalt ei suuda kuidagimoodi usaldada tavaarmatuuri. Tegelikult see peldikuehitus on mõnes mõttes prelüüd paljudele teistele tegemistele, kus samuti vaja betooni valada ning siis ma olen juba targem, kuidas, mis , millega jne. Üks mis kindel, tavaarmatuuri ma oma ehitistes enam küll ei kavatse kasutada.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 19 Apr 2019, 02:10\nPõhipoint on ikkagi selles, et oma tööd ma ümber teha enam ei taha.\nT25, püüa aru saada, et mitte keegi sinu teema kommenteerijatest ei soovi sulle halba, vaid sa mõtled üle ja see muutus/on juba naljakaks. Kui sa tõid Rooma-aegseid näiteid, siis uuri natuke ka teisi ehitustehnoloogiaid. Mis sa arvad, milledele on ehitatud Tartu Ülikooli peahoone? Ei tea? Sohu uputatud palkidele! Täpselt nagu Sankt-Peterburgi vanalinn. Seisab see Venemaa kultuuripealinn juba üle 300 aasta. Oma kuivpeldiku elueaks planeerisid ju 50 aastat. Miks sa enda kuivpeldikut ei võiks ehitada palkidele? Ühe idee paar postitust tagasi vist andsin. Ise tahad tavalise sita ehk loodustoote/-produkti kogumiskasti armeerida roostevaba armatuuriga ja siis tuled veel rääkima huumusekihi kadumisest? Häh! Oma roostevabast armeeringuga betoonist kuivpeldiku igavlikkuse kasu on pöördvõrdeline sellesama peldiku ehitamiseks kulunud materjalide tootmisega. Oled mõelnud või arvutanud, et kui palju kulub energiat roostevaba armatuuri saamiseks alates kaevandamisest ja lõpetades transpordiga sinu võsas asuva kuivpeldikuni? Milline kahepeelisus sinu poolt! Sa oled täpselt nagu loomakaitsjaid, kes räägivad loomade mõrvamisest, aga ise kannavad kui mitte seanahkseid jalatseid, siis vähemalt taastumatutest loodusvaradest(nafta) ja arengumaade lapstööjõudu kasutanud firmade viimase mudeli tossusid ja söövad kombainiga niidetud 9-teraviljahelbeid. Mul tulevad külmavärinad peale. Isegi kahepalgeline Janus oli ausam! Tule mõistusele! Parem muuda oma teema pealkiri nagu näiteks "Paluks ideid kuivkäimla ehituseks" ja usu, sa saad väga palju lihtsamaid ja fantastilisemaid ideid kui praegune fixidee betoonist ja roostevaba armeeringuga.\nLugemata postitus Postitas T25 » 19 Apr 2019, 02:58\nMiks sa enda kuivpeldikut ei võiks ehitada palkidele? idee ühes eelmises postituses vist andsin. Ise tahad tavalise sita ehk loodustoote/-produkti kogumiskasti armeerida roostevaba armatuuriga ja siis tuled veel rääkima huumusekihi kadumisest? Häh! Sa tekitad oma kuivpeldiku ehituse materjalidega loodusele rohkem kahju kui sinu betoonist sita kogumiskastist oma peenrale veetav "huumus". Oled mõelnud või arvutanud, et kui palju kulub energiat roostevaba armatuuri saamiseks alates kaevandamisest ja lõpetades transpordiga sinu võsas asuva kuivpeldikuni? Milline kahepeelisus sinu poolt! Tule mõistusele!\nTegelikult ma juba seda ütlesingi varem, et mul on rohelisest mõtteviisist suhteliselt poogen. Tegelikult ma olen mõnes mõttes antiroheline, kuna koos naabrimehega me siin korduvalt oleme arutanud, et iga asi, mis kliimasoojenemisele kaasa aitab, on meie silmis positiivne. Nagu näiteks Trumpi vilistamine Pariisi kliimakokkuleppele. Ja seda justnimelt meie külma ja ebameeldiva kliima pärast. Õnneks asjad lähevad paremuse poole, täna võtsin maal näiteks päev otsa päikest, aprilli kuu kohta päris hea minu arvates. Mis mind aga huvitab, on mugavus( komposti väljavedu on tunduvalt mugavam, kui vedelat sitta välja vedada) ja see, et ma ei peaks midagi oma elueal ümber tegema. Vette uputatud palgid tõepoolest säilivad , kuid niipea kui nad õhku saavad, siis mädanevad kiiresti maha. Palkidest käimlakast on küll viimane asi mida ma teeksin, kuigi ma möönan, et vastu võib see asi pidada isegi üllatavalt kaua, kuid kindlasti palju vähem isegi tavaarmatuuriga betoonist valatuga võrreldes. Rohelisuse mõõte tõin sisse selles võtmes, et roostevaba armatuuriga valatud betoon on kordades suurema elueaga võrreldes tavaarmeeringuga ning selles mõttes on roostevaba armatuuri kasutamine õigustatud. Ma pakun puusalt, et armatuuri hinnaerinevus tuleb ca 600 euro kanti , mis võib esialgu tunduda suur, kui kui selle arvelt jääb ära hilisem 30 aasta pärast lammutamine ja uuesti ehitamine, siis minu jaoks see hinnavahe ei saa takistavaks teguriks.\nUrmas, sa muidu tundud täitsa mõistlik mees olevat, kuid nüüd nagu liialt hüsteeriliselt üritad mu peldikuehituse plaanidele pidurit tõmmata, ma ei saagi täpselt aru miks. Või äkki on väike kadeduseokas hinges, et ma omale sellise igavlikulise peldiku ehitan:)\nLugemata postitus Postitas Urmas » 19 Apr 2019, 03:57\n19 Apr 2019, 02:58\nPalkidest käimlakast on küll viimane asi mida ma teeksin, kuigi ma möönan, et vastu võib see asi pidada isegi üllatavalt kaua, kuid kindlasti palju vähem isegi tavaarmatuuriga betoonist valatuga võrreldes.\nKes rääkis palkidest käimlakastist? Ma tõin vastunäite sinu roomabetoonile. Ühes eelmistes postitustes kirjeldasin ühte minu poolt korduvalt kasutatud kuivkäimlat. Ei tea, kas oli selleks noorte puude vahele aetud spetsiaalselt suurem mullahunnik või mitte, aga see asus vähe kõrgema(ca 1m) künka otsas. Kahest küljest sujuvalt mulda aetud, eest läks paekividest trepp tagant oli lahti ja sisemust ma kirjeldasin ühes eelnevas postituses. Aga ühte ma tean, sest paar korda asjal käies kuulsin(sorina heli järgi)/nägin(kaant avades), et kogumispütt oli tühjaks tehtud. Muide, tühjaks tegijaks oli pensionärist naisterahvas. Ise ja veel paar meesterahvast olime seal talus ehitusteenuste osutajad.\nMiks sa teed oma elu raskeks? Oled sa nõus iga paari aasta tagant oma sitta sealt villkopaga välja tõstma? Ma tean, kuidas see tegevus käib. Jah, meil visatakse suvaliselt minipõllumaale ja traktoriga keerame sisse, aga, kas sul on sahaga traktor või kavatsed käsitsi aiamaa huumusekihti tõsta. Kahe suve omatoodanguga sa ei tõsta huumusekihti isegi 4x5m suurusel platsil isegi mitte 0,1cm võrra. Miks sa ei võiks oma aiamaa huumusekihti otse rikastada, vaid selleks peab mingi roostevabast armatuuriga betoonkast vahendajaks olema? Tänapäeval tehakse isegi biolageneva pühkimispaberi siserull biolagunevast materjalist. Nagu aru sain, seda kavatsed suvekodu jaoks. Oeh, ma ei kadesta su lapselapsi!\nPeaks mainima, et varsti juba teist lehekülge haarav ja üldhariv on see teema küll. Ma ei teadnudki, et vähemalt pool kilo liha söövad ja igavikust kuivpeldiku kogumiskasti ihkavaid inimesi on olemas ja kes veel oskavad ka arvutit kasutada.\nKasutaja Vtl, kui juhtusid seda teemat lugema, siis nüüd ma saan aru, mida sa ühes teises teemas tundsid. Vist lootusetust?\nLugemata postitus Postitas T25 » 19 Apr 2019, 11:59\nKes rääkis palkidest käimlakastist? Ma tõin vastunäite sinu roomabetoonile.\nSellest sinu lausest jäi mulle tõepoolest mulje justkui soovitaksid sa palkidest alumist otsa:\nMiks sa enda kuivpeldikut ei võiks ehitada palkidele?\nOlgu see siis näide, kuid käesoleva teemaga see ikkagi eriti ei haaku, kuna nagu ma ennist juba mainisin, siis uputati need palkparved vette ja see tagas nende pikaajalise säilimise. Mina midagi sellist teha ei kavatse. Ainukesed puidu vette uputamised on minul sillapostid ning kuigi veealune osa säilib, siis ca 10-15 aasta pärast on ülemine ots ikkagi mädanenud ja tuleb uus sild teha, sealjuures üsna suur töö ongi vanade postide väljasikutamine. Maapinna, kivi ja otsese vihmaga kokkupuute eest kaitstult võib palkehitis tõepoolest vastu pidada tuhat ja rohkem aastat, mida tõestavad vanad säilinud puukirikud:\nhttps://norwegianhistory.no/norway-wood ... years-old/\nMa ühes eelnevas postituses panin lingi, kus oli näha, mis jooniste järgi asi ehitatakse. Taga on olemas suletavad tühjendusavad, mille kaudu saad kogumiskasti tühjendada. Sealtkaudu lihtsalt labidaga tõstan huumuse välja. Nind kui see on seal juba aasta otsa või rohkemgi laagerdunud, siis peaks see olema suhteliselt lõhnatu kuiv kõdu. Viskan selle traktori -T25 tagakühvlisse ja vean õunapuude vms väetiseks. Ma ei hakka siin pikemalt kirjutama, mis komposteerimise käigus toimub, sest ma isegi ei ole seda teemat oma jaoks veel päris selgeks teinud, kuna see mind tegelikult väga ei huvita ka, kuid põhiline asi on selles, et värske väljaheide on igasugu kahjulike bakteritega ning parasiitidega ( nt paelussi, ümarussi jne munad) saastunud ning seda otse põllule panna ikkagi ei tohiks. Komposteerimine aga pidi oluliselt kõike seda kahjulikumat osa hävitama. Ja missugust alternatiivset lahendust sa siis ise välja pakud, sinu pakutud 100-150 l kogumiskast koos turbaga, mida tuleks iga natukese aja tagant kuhugi tühjendamas käima, ei tundu minu jaoks eriti ahvatlev. Avalike ürituste juures kasutusel olevad plastikust kuivkäimlad on minu arust ikka ka päris rõvedad asjad, kui täis saavad. Ma ise sinna ikka päris viimases hädas lähen. Lihtsalt maapinna sisse augu kaevamine on ainus tõsiseltvõetav alternatiiv , kui selle kohta ma juba ütlesin, et siiani olengi niimoodi toimetanud, kui lõpuks saab aukude kaevamisest ja peldikule tugede toppimisest villand ning tahaks midagi mugavamat ning kauakestvamat lahendust. Pealegi ma kahtlustan, selline lihtsalt maapinna sisse rajatud auk pole isegi tänapäeva seadustega kooskõlas.\nKas saaksid selle teema linki panna. Ma vaataks oma pilguga ka selle teema üle.\nLugemata postitus Postitas Ints » 22 Apr 2019, 17:28\n...kui selle arvelt jääb ära hilisem 30 aasta pärast lammutamine ja uuesti ehitamine...\nMa arvan,et sinu lapsed ja lapselapsed ei taha tulevikus kuivpeldikust ja sita liigutamisest mitte midagi kuulda.Seetõttu ma eriti ei muretseks selle üle,kas ja kes tulevikus seda lampkasti lammutama ja ümber ehitama hakkab.Seda tõenäoliselt ei juhtu.\nLugemata postitus Postitas T25 » 22 Apr 2019, 21:55\n22 Apr 2019, 17:28\nSee tsivilisatsioon kukub lähiajal kokku või vähemasti toimub suur kokkutõmme. Odav energia, õli, mis selle alustalaks oli, on otsakorral. Üks suur reka, mis kaupa laiali veab, sõidab kuus keskmiselt läbi 3 tonni kütust ning sellestsamast rekkast sõltub kogu ühiskonna toimimine. 3 tonni kütust ei ole väike kogus. Metsaveo rekka võtab ca 5 tonni kuus. Kui nüüd mõelda, mis kogused kuluvad riikliku infra ülalpidamiseks, teede, sildade jms ehituseks, siis läheb asi täitsa käest ära. Ilmselt kollaps algabki sellest, et riik hakkab infrat vaikselt kokku tõmbaba, mida tegelikult juba praegu tasapisi tehakse, sest ressursse selle hooldamiseks ei ole. Tavaarmeeringuga sild peab vastu 30 aastat, siis on vaja ülemise otsa remonti, kuna sool sööb armatuuri ära. Kokkuvõtte oleks kasulikum roostevabat kasutada kriitilistes kohtades, nagu tehakse mujal maailmas. Rail Baltic ilmselt laguneb ka mingi 50 aastaga, kuna nagunii kasutatakse kõige odavamaid materjale , mis võimalik. Täpselt nagu meie teedeehitus, kus iga paari aasta tagant songitakse teepind jälle üles.\nKõige selle valguses ma ei näe odavamat lahendust maal, kui teha kuivpeldik, mis hiljem ei vaja mingeid suuremaid kulutusi minu eluaja jooksul.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 22 Apr 2019, 22:13\n22 Apr 2019, 21:55\nSee tsivilisatsioon kukub lähiajal kokku või vähemasti toimub suur kokkutõmme.\nMis on lähiaeg? Ülehomme või järgmine nädal? Siis milleks on sul vaja 50 aastase vastupidavusega suvekodu sitamajale roostevabast terasest armeeringuga betoonist kasti? Mingis eelmises postituses mainisid, et põllud on huumusevabad 40 aasta pärast. Täielik kollaps! Sinu roostevabast terasest armeeringuga betoonist lampkastist seda sitta maailma päästmiseks nüüd ka ei jagu.\nMis teha, rikastel omad lõbud.\nLugemata postitus Postitas T25 » 22 Apr 2019, 23:06\nSeda on tegelikult raske öelda, kildanafta tootmine kattis selle vahe ära, mille võrra gigantsed vanad naftaväljad iga aastaselt vähenenud on ning tegelikkuses isegi on naftatootmine aasta aastast tõusnud viimasel ajal, kuid ärgem laskem sellest "edust" ennast petta. Miks muidu elektriautosid viimasel ajal niipalju peale surutakse ja paljud tootjad lõpetavad juba diiselmootorite tootmise ? Vaevalt, et põhjus on siin suure globaalse soojenemisega võitlemine, pigem juba eos nähakse, et fossiilse põlevainega on asjad kehvakesed lähitulevikus. Muldadest veel:\nhttps://maaleht.delfi.ee/news/maamajand ... d=79631054\nMullaerosioon põhjustab maailmas igal aastal 25 kuni 40 miljardi tonni mulla kao. Kui erosiooni takistamiseks midagi ette ei võeta, siis aastaks 2050 kaob maailmas kasutusest 1,5 miljonit ruutkilomeetrit maad, mis on Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania suurune maa-ala kokku.\nSelle koha pealt ma vaidleks vastu, et ta taastumatu on , nagu ma juba varem kirjutasin, siis 1000 aasta jooksul oma 2.5 cm mulda võib juurde tekkida küll, kui selle peal midagi ei kasvatataks. Kui aga iga aastaselt viid sealt minema tonnide viisi kartuleid, vilja vms, siis pole ime, et mullastik kiiresti kahaneb. Praeguse kasutuse korral on tegemist tõepoolest taastumatu loodusvaraga.\nNaftaga aga on kehvemad lood, lugesin mõni aeg tagasi ühest Reddit-i foorumist, et sääraseid tingimusi maal enam tekkida põhimõtteliselt ei saagi, mis lubaks fossiilsetel kütustel taastuda. Nimelt igasugu baktereid ja seeni on niipalju evolutsiooni käigus juurde tekkinud, et igasugune söödav asi pannakse lihtsalt nahka enne , kui see kuhugi suurtes kogustes akumuleeruda saaks.\nOleks ma rikas, siis telliks firma, laseks septiku paigaldada, tooks vee majja sisse, soojustaks maja ära ja paigaldaks maakütte. Kahjuks raha on vaid see peldik vaevalt valmis ehitada. Kuna tegemist on põhimõtteliselt suvilaga, siis ma tegelikult ei nutagi kõiki neid mugavusi taga. Kunagi, kui elasin maal, siis ma ei kujutanud ette elu linnas, kuid nüüd on vastupidi. Suvel ma loomulikult tahan olla maal, kuid sügis ja talv on linnas ikka tunduvalt mõnusam. Saab minna jalutama, igal pool on valgustus ja lahti lükatud teed, kaubanduskeskus on 50 m kaugusel, elekter läheb ka võibolla 5 aasta jooksul ainult korra ära ja mis peamine, arvutis on korralik netiühendus. Mobiilne internet oli maal, no see oli ikka täielik jama. Mis puudutab roostevaba armatuuri, siis selle kohta ma olen oma arust juba piisavalt näiteid toonud, et see tasub ennast ära pikemas perspektiivis. Ma ei ole nii rikas, et osta odavaid asju, samamoodi võib öelda, et ma ei ole nii rikas, et ehitada vähekestvaid asju. Kusjuures roostevaba armatuuri puhul on hea veel see, et andestab kehvemat ehituskvaliteeti. Tavaarmeeringu puhul on kriitiline vesitsementtegur, mida aga julmalt seguauto mehed rikuvad, kuna nemad tahavad betooni mööda renni ilusti liikuma saada. Siis veel loomulikult betooni kaitsekiht ja praod, mis tahes tahtmata tekivad ning sealtkaudu hakkab armatuuri roostetamine kiiresti, eriti , kui on kehvad tingimused. Kõige hullemini mõjub betoonile kloriid , ehk siis maakeeli sool, mida meie teedele ka talvel ohtrasti laotatakse. Selle vastu ei aita ka betooni tugev aluseline keskkond, mis muidu tavaarmatuuri kaitseb. Ühest kohast sain sellise hinna veel, et roostevaba , läbimööduga 11mm, on ainult ca 3x kallim tavalisest 12mm armatuurist. Seega hinnavahe tuleb ca 400 euri ainult. Kõige selle valguses, kui ma peaks täna omale maja ehitama kuskil linnas, kus kõrvalt läheb mööda ohtralt soolatatud tänavaid ja teid, siis ma maaaluse osa ja keldrivahelaed teeks küll roostevaba armatuuriga. Teise korruse vahelagedele aga vast käib tavaarmatuur kah.\nLugemata postitus Postitas aero » 23 Apr 2019, 10:42\n22 Apr 2019, 23:06\n...Miks muidu elektriautosid viimasel ajal niipalju peale surutakse ja paljud tootjad lõpetavad juba diiselmootorite tootmise ?\nSaksa Autoliit ADAC mõõtis Real Driving Emissions testiga, et mitmed uuemad diiselmootorid sisuliselt ei erita NOx ühendeid. https://www.accelerista.com/eluviis/uur ... on-puhtad/\nhinnavahe tuleb ca 400 euri ainult\nMajanduslikult mõtlev inimene jätaks selle 400€ kulutuse tegemata ja kuseks metsa alla. Seguauto meestel ei ole põhjust vesitsement-tegurit rikkuda. Tehas lisab betoonile plastifikaatorit, mis muudab paksu/kuiva betooni piisavalt voolavaks.\nTeadlane arvab, et Eesti paneelikad seisavad vajadusel veel 500a püsti.\nhttps://novaator.err.ee/618564/ehituste ... 500-aastat\nAga sa ära lase ennast segada! Loe veebist neid "õigeid" populaarteaduslikke artikleid ja vala oma betoon veel 2x paksemalt kui ameeriklased eelmisel sajandil soovitasid. Topelt ei kärise. Eesti massiivseima vundamendiga kemmerg toob rahuliku une.\nLugemata postitus Postitas Ints » 23 Apr 2019, 10:52\nKõige kindlam oleks lampkast üleni teha paksust roostevabast terasest.Ei idane,ei mädane,lammutada vaja ei ole,vajadusel saab teise kohta ümber tõsta.Lapselapsed saavad tulevikus selle vanametalli kokkuostu maha müüa.See on nagu pensionikindlustus.\nLugemata postitus Postitas T25 » 23 Apr 2019, 11:09\nMitte miski ei peata lagunemisprotsessi, kuid võib seda küll pikendada. Armatuur roostetab edasi ning keemiast on teada, et reaktsioonikiirust saab soojendamisega tõsta. Sama asja pärast ei tasu autot ka sooja garaazi talvel panna. Ilmselt see teadlane üritab rahustada paneelikate elanikke ning üldist turgu, kuna kui ta ütleks, et need majad on kokkukukkumise veerel, siis tekiks korralik kaos kinnisvaraturul. Ise ka tegelikult just ostsin sellisesse paneelikasse korteri, kuna ma arvan, et peab vähemalt minu eluea veel vastu ja võibolla mõne järeltuleva põlvegi veel. Igaljuhul usaldan ma neid maju rohkem, kui uusarendusi, kus odav tööjõud 5 euri eest tunnis vahelagesid armeerib. Pealgi, kes ehitaks nende majade asemele uue, vastan ise, mitte keegi, sest sellist raha pole kuskilt võtta.\nTehas lisab betoonile plastifikaatorit, mis muudab paksu/kuiva betooni piisavalt voolavaks.\nKõik need lisaained justnimelt ongi sellepärast , et tavaarmatuuri kaitsta. Nimelt peab betoon saama võimalikult tihe ja ilma poorideta, kuid kodustes tingimustes valamisel on seda raske saavutada. Samas jällegi selline väga tihe ja ilma poorideta betoon on kerge pragunema. Nokk kinni, saba lahti olukord. Kõike seda aga annab vältida roostevaba armatuuriga , mis ei ole üldsegi mitte nii tundlik kehva betooni suhtes. Ja seda tõestab justnimelt seesama Mehhiko lahte eelmise sajandi keskpaiku esehitatud sild, kus oligi kasutusel mitte just kõige parema kvaliteediga betoon, kui mitte öelda, et üpris kehvakene.\nAga sa ära lase ennast segada! Loe veebist neid "õigeid" populaarteaduslikke artikleid ja vala oma betoon veel 2x paksemalt kui ameeriklased eelmisel sajandil soovitasid.\nMassiivbetoonist valamine ongi kõige lollikindlam, nagu ma ka sellesama silla puhul välja tõin. Seal kasutatigi ümarkaart ja massiivbetooni ilma armatuurita. Tiit Masso väikemajade raamatus on ka keldrite ehitamise puhul öeldud, et kõige lihtsam on lintvundament ehitada nii, et kaevata õige laiusega kraav ja see täis betoonida, kusjuures keldriga maja puhul on vajalik seinapaksus 40-50 cm, et maapinna poolt vundamendile avaldatavat rõhku vastu pidada.\nOn aru saada, et sa juba kergelt trollid selle kommentaariga, kuid ma võtan seda niimoodi, et igasugune idee on hea idee. Samuti nagu ütles Andres Sõber, et ka möödaläinud vise on hea vise. Üleni roostevabast asjadel on oma koht, kuid nad ei mõjuvad oma väliselt olekult absoluutse vastandina looduslähedusele. Seega ma isegi parima tahtmise juures ei kasutaks seda varianti, isegi kui keegi mulle paberil ära tõestaks, et see on kõige kõige kõige odavama ja kauakestvam lahendus. Lihtsalt ei meeldi mulle. Betooni välisilme on seevastu suhteliselt looduslähedane ja sulandub loodusesse väga hästi ning ei jää mingilgi moel häirima, pigem vastupidi.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 23 Apr 2019, 13:35\nKõik need lisaained justnimelt ongi sellepärast , et tavaarmatuuri kaitsta. Nimelt peab betoon saama võimalikult tihe ja ilma poorideta, kuid kodustes tingimustes valamisel on seda raske saavutada.\nEhk seletad ära, kuidas on suurtel objektidel võimalik betooni tihendada, aga kodusel objektil ei saa tihendatud? Laisk oled kui ei viitsi segu läbi vibreerida.\nÜleni roostevabast asjadel on oma koht, kuid nad ei mõjuvad oma väliselt olekult absoluutse vastandina looduslähedusele.\nRoostevaba metalli enam-vähem kõik kompenendid on pärit loodusest ja sa väidad ei sulandu. Seda nimetatakse fantaasia puudumiseks! Peaksid oma peldiku loodusesse sulandamise asjus mõne disaineri poole pöörduma. Räägi mõne EKA bakalaureuse taset lõpetama hakkava tudengiga, ehk saate kaubale- tema saab bakalõputöö tehtud ja sina roostevabast metallist lampkastiga loodusesse sulanduva peldiku.\nBetooni välisilme on seevastu suhteliselt looduslähedane ja sulandub loodusesse väga hästi ning ei jää mingilgi moel häirima, pigem vastupidi.\nMa ei saa enam aru? Kas sa kavatsed kogumiskasti maapinnale ehitada ja omakorda kogumiskasti otsa istumise ehitada, et betoonist lampkast peab sulanduma loodusega? Enam ei valagi kullakambrit maa sisse?\nSa vist ise ei saa enam aru millestki kui kui ühes lauses kirjutada, et roostevaba mõjub vastandina looduslähedusele ja siis paar lauset edasi, et betoon ei jää mingilgi moel häirima, pigem vastupidi. Sõnade "ei jää" vastand tähendus on "jääb" ehk jääb häirima. Saa nüüd sinust aru?\nLugemata postitus Postitas Ints » 23 Apr 2019, 14:14\n...On aru saada, et sa juba kergelt trollid selle kommentaariga...\nTõsi,ma võtan seda teemat juba väikese huumoriga.No katsu seda asja naljana mitte võtta,kui juba pikemat aega käib kuivpeldiku lampkasti ehituse ümber selline arutelu,nagu oleks tegemist tuumapommi varjendiga kõrgetele riigitegelastele.\nLugemata postitus Postitas T25 » 23 Apr 2019, 16:09\nÜtle, kellel tänapäeval on kodus betooni vibraator või kes viitsiks seda rendist võtta. Kõik valavad nii kuidas jumal juhatab, sorgitakse natuke tokiga ja kogu lugu.\nMa valisin sellise koha, kus on juba olemas loomulik astang ning seetõttu lampkasti esimene ots jääb maapinnaga praktiliselt tasa , kuid tagumisele otsale on juurdepääs tühjendusluukidele, ehk siis katvat muldkeha sealpool ei ole. Kuna ümberringi on võsa, siis see vaatepilt ei häiri. Teine variant on jah selline, kus ehitatakse maapeale ja siis kõrge trepp viib kemmergusse, kuid selline variant mulle üldse ei oleks istunud. Praeguse idee järgi sulandub see hästi loodusesse.\nTäpne lause oli selline :\nkus ma tahtsin rõhutada, et vastupidiselt roostevabale metallile , on võimalik betooni kasutada ka sedamoodi, et sellega anda üldisele pildile juurde. Näiteks betoonist valatud sissepääs maakeldrisse, mis ilusasti loodusesse sulandub ja ei häiri kedagi. Loomulikult valatud betoon ei saa kuidagimoodi vastu maakividest ehitatud seinte välisilmele, kuid see on juba teine teema. Või siis näiteks betoonist kõnniteekivid jne jne. Ühesõnaga betooniga on võimalik õuepealset kaunistada, erinevalt roostevabast metallist , mis sobib rohkem siseruumi näiteks köögi valamuks.\nSee teema ei oleks üldsegi nii pikk, kui oleks olnud mees, kes roostevabat on kasutanud ja paari sõnaga kirja pannud, kuidas, mida ja miks kasutada. Nüüd pidin aga ise väheke uurimustööd tegema, mis tegelikult ei ole üldsegi paha, sest sedaviisi õpib palju. Nüüd olen juba palju targem , kuid on veel mitmeid küsimusi, millele sooviks vastust, kuid siit foorumist ma neid enam vist küsima ei hakka, sest teemakohaseid kommentaare tuleb siit väga harva. Enamus vastuseid on rubriigist " ära sa jumala pärast nii küll tee, kuna see on hirmus kallis. Vaata parem sealt vanarauahunnikust mõned vanad jalgrattaraamid jms käepärast, ning armeeriga sellega. Sekka loobi ka veel mõned maakivid igaks juhuks, siis saab hää". Ma saan aru, et see mentaliteet on pärit veneajast, kui midagi saada ei olnud, ning tahes tahtmata on see pitser kuskil alateadvuses olemas kõigil, kes vene ajal toimetasid ning tegelesid, kuid tänapäeval see pole enam probleem. Ma ise samamoodi loopisin kõrvalhoonele vundamenti ehitades munakive täiteks sisse, kuid kivide korjamine, pesemine ja paigutamine võttis niipalju aega, et lõpuks ma vaatasin, et lihtsam on julmalt betooniga see asendada. Ja nii tegingi ning töö läks 2 korda kiiremini.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 23 Apr 2019, 17:10\nEi vala kõik nii nagu jumal juhatab. Need kellel on kodus betoonivibraator või need, kes viitsivad rendist võtta, valavad ja vibreerivad betooni läbi nii nagu peab. Seda ma räägingi, et sa oled laiskvorst.\nLugemata postitus Postitas Ints » 23 Apr 2019, 17:17\nSee teema ei oleks üldsegi nii pikk, kui oleks olnud mees, kes roostevabat on kasutanud ja paari sõnaga kirja pannud, kuidas, mida ja miks kasutada.\nSeda vastust ei ole siin sellepärast,et tõenäoliselt ei ole mitte keegi roostevaba terast betooni valanud.Maailma mastaabis on seda kuskil kindlasti tehtud,aga need tegelased seda foorumit ei külasta ja eesti keelt ka vist ei valda.\nLugemata postitus Postitas ping » 23 Apr 2019, 19:30\nRoostevabat armaturina pole kasutanud, aga klaasfiiber sarrust küll.\nMa teeks peldiku kogumiskasti pigem roostvabast ja vaskplaatidest, et kui elekter otsalõppeb, siis saaks sealt energiat vähemalt lambiaku laadimiseks.\nLugemata postitus Postitas T25 » 23 Apr 2019, 22:36\nSee klaasfiiber hakkab huvi äratama küll. Ma olen üldiselt väga konservatiivne inimene, seetõttu võtab aega, enne kui midagi sellist üldse kaaluma hakkasin. Kuid nüüd hakkan juba seda usku pöörduma.Teoreetiliselt peaks ju väga hea vastupidavusega olema, parem kui roostevaba metall, kuna ei roosteta. Tõmbetugevus ka suurem, kui metallil. Kuid ma vaatasin, et elastsusmoodul on üsna erinev metallist, seega mingi näitaja ei ole päris sama. Igal juhul ma hakkan seda teemat edasi uurima, sest justnimelt sellist materjali mul vaja ongi. Aga enne tuleb asja natuke uurida, kas kõik ikka on nii ilus kena, kui paberil kirjas.\nPing, ehk jagad kogemust, kuidas klaasfiibri kasutamine oli. Ma saan aru, et see on rullis . Kas sirgeks tõmmatuna tahab tagasi kiskuda? Kas peab mingi raskuse peale vajutuseks panema esialgu? Mul oleks alumine plaat vaja valada kahe kihi armatuuriga, esimese paneks siis taburettide peale, kuidas aga teine kiht esimesest kõrgemale tõsta. Metalli puhul painutaks vastavad rauad, kuid klaasfiibrit ju painutada ei saa. Samuti kas painutatud nurkasid oli ka saada? Mida kasutasid armatuuri kinnitamiseks fikseerimiseks, kas plastikust lipukaid, millega juhtmeid kokku tõmmatakse. Esialgu tundub mulle, et rullis materjali kasutamine on tükk maad ebamugavam, kuid sirgete varraste kasutamine, kuid see tunne võib olla petlik. Uurisin ka hinda ja see on samas klassid või isegi odavam tavametallarmaturiga. Seega on hind ka veel suur boonus. Ilmselt ma lähengi selle armastek klaasfiibri peale välja, mida donleon pakub. Uurisin natuke asja ja tundub, et klaasfiibri üheks miinuseks on kehvem tulepüsivus võrreldes metalliga ja teiseks miinuseks on äkkpurunemine, mis tuleksid kõne alla vahelae valamisel, kuid minu projekti puhul pole see oluline.\nLugemata postitus Postitas T25 » 02 Mai 2019, 11:36\nhttps://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/u ... 6881&com=1\nÜhes eelnevas postituses ma mainisin, et puhas vesi pole Eestis probleem, kuid nagu näha, siis asjad lähevad tegelikult üsna kiiresti allamäge.\nKes tahab aga rohkem infot põhjavee ammendumise kohta, siis palun väga:\nhttps://www.nationalgeographic.com/maga ... r-drought/\nAmeerika suurimaid põhjavee reservuaare kuivab kokku , peamiselt tänu farmeritele, kes vett kastmiseks kasutavad. Kui vett enam ei ole, siis on ka viljalõikusega lõpp ja nälg majas ning mitte ainult ameerikas vaid ka mujal maailmas. Nii lihtne see tegelikult ongi.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 02 Mai 2019, 16:07\nKlassika kui jutt läheb aiast aiaaugule! T25, sa paned kõi ühte patta. Selles ML artiklis räägitakse veepuudusest mõnes tiheasustusega piirkondadest, mille veega varustajal ei jätku võimsusi veega varustamiseks, mitte selles, et vett oleks vähe. Poolteist kuud tagasi nägin oma silmaga, kuidas isegi Egiptuses(Siinai poolsaarel), kus kõik giidid räägivad suurest veepuudusest, kastetakse keset peatänavat kasvavaid(spetsiaalselt istutatud, muidu seal palmid ei kasva) suure paakautoga. Neid palmid ei kõlba isegi mitte söögiks ega ehitusmaterjaliks. Ja sina räägid veepuudusest, mida tekitavad ameerika farmerid, kes toidavad inimesi. Tee ikka asjadel vahet, mida ja milleks kasutatakse.\nAga noh, jätkame OT-ga. Nüüd pead planeedi Maa päästmiseks lisaks oma betoonist huumuse probleemi lahendajale veel vähemalt 200 aastase tagavaraga veeresevuaari ehitama. Ja roostevabast armatuuriga! Kui ei lähegi täide ennustus, et peame varsti Marsile kolima, siis kahjuks on kogu sinu vaev olnud asjatu. Kuigi, ma ei saa aru, mida seal Marsil on teha? Ega siis selleks ajaks kui planeet Maa pekki keeratakse ja meie järeltulijaid Marsile evakueeritakse, ei valitse seal troopilise kliimaga Eedeni aed ehk söödud ja seeditud õunast tekkinud orgaanilise väetise poetad koos seedimata õunaseemnetega kuhugi põõsa alla ja nädala pärast võid juba uusi õunu minna puu otsast sööma. Sa loed vist liiga palju vandenõuteooriaid? Jah, need teooriad on huvitavad, kuid loetut tuleks seedida mõistusega. Ma saan aru, et sa ei taha välja surra, aga kui evolutsiooniga on ette nähtud, et sa pead välja surema, siis selle vastu on üldiselt raske võidelda. Parem mine võitle osades Aafrika ja Aasia riikides iibega. Ega sul seal vist eriti kaua iibevastast propagandat teha ei lasta. Hiina sai oma iibeprobleemiga mingil määral hakkama.\nLugemata postitus Postitas T25 » 02 Mai 2019, 18:04\nUrmas, su jutust järeldub, et sul on endiselt jaanalinnu kombel pea liiva all ja sa ei mõista, kui hullud probleemid lähitulevikus ees ootavad. Puhas vesi on juba probleem paljudes linnades ning tõepoolest sinna veetakse paakautodega vett rikkuritele, kes oma elustandardit ei taha langetada, käies mitu korda päevas dushi all. Köik see on aga suhteliselt köki-möki, mis juhtub, kui farmerid lõpuks suured maaalused põhjavee reservuaarid lõpuks kuivaks tõmbavad. Need on taastumatud varud, miljonite aastate jooksul sinna kogunenud. Analoogia on siin huumusega, mis praeguse kasutuse korral kiirelt kaob. Kas sa tõesti usud, et midagi ei muutu maailmas, kui vett kastmiseks enam ei jätku? Ma ei räägi ainult Ameerikast, vaid laiemalt, terve euroopa põhjavesi kiirelt kaob. Meil oli vist jah mingi riiklik viljasalv, kuid minuteada viimati kui seda kontrolliti, siis olid rotid enamus vilja minema viinud. Mis puudutab punast planeeti, siis sealt vaatab vastu meie planeedi tulevik, kui asjad samamoodi edasi lähevad. Keegi kunagi vaatab võibolla maad ja ütleb, et näe, mingid jõesängid on seal jne , et ehk oli siin kunagi isegi elu. Ja miks süüdistad sa mind vandenõuteooriate lugemises, ma räägin ju täiesti loogiliselt põhjendades viidates mitmetele internetiallikatele, miks praeguse kursi jätkudes on asjad tulevikus väga kehvakesed. Aastal 1992 tegi 1600 erinevat teadlast avalduse, kus teatasid, et sama kursi jätkudes on aastaks 2020 käes moment, kus enam tagasiteed ei ole, ehk lumepalli veeremine on muutunud kontrollimatuks.\nJa need viidatud asjad siin ei ole OT, vaid väike mõtlemisaine neile, kes siin teemas üleolevat suhtumist kuivpeldiku suhtes üles näitasid, öeldes justkui järeltulevad põlved peaksid olema eriti vihased seda lollust lammutades.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 02 Mai 2019, 18:58\nUrmas, su jutust järeldub, et sul on endiselt jaanalinnu kombel pea liiva all ja sa ei mõista, kui hullud probleemid lähitulevikus ees ootavad.\nLähitulevik on sinu arvates lähim 40 aastata jooksul huumusekihi kadumine nagu sa ühes oma eelmises postituses mainisid? Kui ma homsest, täna enam ei viitsi, oma eluviise muudan ja tervislikult sita peal kasvatatud toitu hakkan sööma, siis vedamise korral on isegi minul võimalik see näljahäda ära näha. Kui looduses ja loomariigis(inimene kuulub ka loomariigi hulka) mingi liigi hulgas tekib toidupuudus, siis automaatselt reguleerub ka ellujäävate isendite arv ja kõik peaks olema tasakaalus. Hetkel on maailmas "tänu" humanistlikule lisatoitmisele tekkinud lihtsalt meie liigi(homo sapiens) sigivuse kontrolli alt väljumine, mis on täielik vastand looduse eneseregulatsioonile.\nSa oled oma jutus ikka väga vastuoluline! Tahad ehitada betoonist ja roostevaba armatuuriga kõige tavalisemat kuivkäimla kogumiskasti kui on olemas tunduvalt odavamad ja säästlikumad(taastuvatest materjalidest) variandid selle ehitamiseks ja samas räägid inimeste poolt tehtavatest enesehävituslikest tegudest. Kas oma lõhetusmisest perearstile pole proovinud rääkida? Äkki tema oskab sind suunata mõne eriarsti poole?\nLugemata postitus Postitas rokikas » 02 Mai 2019, 19:24\nVee puudus on juba täna paljudes piirkondades karm teema ja iga aastalt läheb kahjuks järjest hullemaks. Lähikümnenditel on oodata suuremaid rahvaste rändeid sest kui ikka vett ei ole siis hiljemalt järgmisel päeval lähed kohta kust seda on lootust saada. Kui nii on sunnitud tegema miljonid inimesed ...\nSeda kõike teades plaanida roostevaba armeeringuga betoonist lampkasti ühe pere kasutusse .... väike "jalajälg" mai äss.


Crizal läätsed ja prillid: Chrysali ametlik veebileht - Haigused February\nChrysal prillide ametlik veebisait\nEssilor Ultimate objektiivide pakett\nPÕHJUSTUS, RIKKUMINE JA VÄLJAKUTSE\nKASUTADA VÄLJAKUTSE VÕIMALUS\nKui te olete valmis igale teele tulema - seda ei saa.\nTÕENDATUD JA TÖÖTAVAD MAAILMAS\nMeie läätsed kannavad miljoneid inimesi kogu maailmas. Tagada oma standardite ja standardite täitmine.\nPeaaegu iga naine kasutab silmakreemi, nende parim reiting on esitatud allpool. Kõik selle nimekirja tooted sobivad selles valdkonnas nahahoolduseks. Sellised protseduurid tuleb läbi viia iga päev, et saavutada soovitud tulemus.


Vooremaa Aastavahetuse ilutulestikku korraldavad vaid üksikud omavalitsused\nAastavahetuse ilutulestikku korraldavad vaid üksikud omavalitsused\nSel aastal on omavalitsuste eelarved üsna kokku kuivanud ning aastavahetuse ilutulestiku korraldamiseks napib raha. Siiski kavatseb aastavahetuse puhul tulevärgi korraldada kolm omavalitsust.\nKui möödunud aastal otsustas Puurmani vald ilutulestikule kulutada 10 000 krooni, siis tänavu seda valla raha eest ei korraldatagi. Ka ei küsita selle tarvis raha kohalikelt ettevõtjatelt. “Et ajad on rasked ja ka ettevõtjatel pole lihtne, siis otsustasime tänavu ilutulestikku mitte korraldada,” ütles Puurmani vallavanem Rauno Kuus.\nTabivere vallavanema Aare Aunapi sõnul on nende vallas aktiivsed ja tublid kodanikud, kes oma võimaluste ja äranägemise järgi ise ilutulestikku korraldavad.\nSiiski on kasvanud nii Jõgeva kui Põltsamaa linna ilutulestiku eelarve. Möödunud aastal võeti Jõgeval uut aastat vastu tulevärgiga, mis maksis linnavalitsusele ja sponsoritele 35 000 krooni. Tänavu on see summa 3000 eurot ehk peaaegu 47 000 krooni. Siiski on tänavusele saluudile rohkem õla alla pannud sponsorid ning linnavalitsus maksab kogusummast vaid kolmandiku. Ilutulestik lastakse taevasse maavalitsuse eest platsilt ning see kestab umbes viisteist minutit.\nPõltsamaa linn kulutab tänavu ilutulestikule 711 eurot ehk vanas vääringus 11 124 krooni, mida on pisut rohkem kui möödunud aastal. Eelmisel korral kulutas Põltsamaa linnavalitsus ilutulestikule 10 000 krooni. Erinevalt Jõgeva linnast, maksab Põltsamaa linn ilutulestiku täielikult ise kinni. Nagu möödunud aastal, korraldab Põltsamaa ilutulestiku ka tänavu OÜ Tulekild ning saluut lastakse taevasse Kesk tänav 2 krundilt. “Ilutulestikku on hea vaadata roosisaarel kuuse juures, kuid see paistab kätte ka kaugemale,” sõnas Põltsamaa linna haridus- ja kultuurinõunik Janne Karu.\nAastavahetuse ilutulestiku korraldab ka Saare vald. Raketid lastakse täna südaööl taevasse Voore Aktiviseerimiskeskuse juurest. “Ilutulestik on küllaltki tagasihoidlik, sellele kuutati 110 eurot,” ütles Saare vallavara juhataja Aare Uleksin. Möödunud aastal korraldas vallas ilutulestiku SA Kalevipoja koda ning sellele kulutatud summa jäi umbes samasse suurusjärku. Tänavu võetakse raha ilutulestiku jaoks valla eelarvest.\nHind omavalitsuse finantseering\nJõgeva linn 3000 eurot 960 eurot\nJõgeva vald ei korralda\nPajusi vald ei korralda\nPala vald ei korralda\nPalamuse vald ei korralda\nPuurmani vald ei korralda\nPõltsamaa linn 711 eurot 711 eurot\nPõltsamaa vald ei korralda\nSaare vald 110 eurot 110 eurot\nTabivere vald ei korralda\nTorma vald ei korralda


Kreeka kaubaveod - Ekspediitor - LKW WALTER (EE)\nKreeka kaubaveod (Ekspediitor)\nOlgu Ateenas, Thessalonikis, Patras või mõnel paljudest saartest- LKW WALTER laadib Teie kaubad peale ja maha kogu riigis. Ekspediitor LKW WALTER, Teie transpordipartner Euroopas, korraldab Teie autoveod (täiskoormaveod) kogu Kreekast kõikidesse Euroopa riikidesse ja tagasi. Räägime kreeka keelt ja kõiki muid Euroopas räägitavaid keeli. Väljavalitud marsruutidel pakume ka kombineeritud transporti.\nSuurem maht (kuni 29 tonni koormakaalu) kombineeritud liikluses\nPikaajalised kokkulepped olulisimate parvlaevaoperaatoritega\nPersonaalne teenindus Teie emakeeles\nMeie 10 peamist marsruuti Kreeka turul\nOlulisemad Kreeka (import/eksport) täiskoormate marsruudid (FTL) on:\nItaalia, Bulgaaria, Rumeenia, Saksamaa, Poola, Serbia, Ungari, Slovakkia, Austria, Suurbritannia.\nTeie Kreeka vedude pakkumised leiate siit!\nLaske juba täna koostada mittesiduv pakkumine autovedudeks Kreekast või Kreekasse. Täitke ankeet lõpuni ja Teile antakse kohe kontaktisiku andmed, kes võtab Teiega nelja tunni jooksul ühendust (E-R kl 8.00 - 17.00 Kesk-Euroopa aja järgi).\nMida tähendab väljend "ühes kohas"?\nLKW WALTER planeerib Teie täiskoormaveod kõikides Euroopa riikides ja Venemaal, Kesk-Aasias, Lähis-Idas ning Põhja-Aafrikas, sõltumata Teie ettevõtte asukohast. Meie kvalifitseeritud töötajad kogu Euroopast vastutavad Teie tellimuste eest alates broneerimisest kuni kohaleviimiseni ning nõustavad Teid Teie emakeeles.\nKui suur on LKW WALTERi kogemus kombineeritud transpordis?\nLKW WALTER on juba 1980ndatest saati tegelenud innovatiivsete transpordilahendustega konventsionaalse maanteetranspordi asemel. Oleme praegu intermodaalse võrgustiku ülesehituse tõttu üks suurimaid osalejaid Euroopa kombineeritud transpordis.\nMeie Kreeka spetsialistid on Teile meeleldi abiks:\nAlbaania kaubaveod Itaalia kaubaveod Türgi kaubaveod Bulgaaria kaubaveod Põhja-Makedoonia autoveod


| esilehele | info | Suur armuhoroskoop 2020 reede, 23. oktoober 2020 03:25\nSee kuulutus on lisatud: 22:31 15.10.2020\nKuulutus: Tahan olla sulle vikerkaar su silme ees...tahan olla sulle kalliskivi südames...tahan olla sulle unistus,mis saabki tõeks :) Armas inimene on kes oskab nautida ka pisikesi hetki, mis võibolla koosnevad vaid pilkudest ja naeratustest :) ootan kirju noormeestelt vanuses 22-...\nKIISU ANDMED 90653 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 21:53 15.10.2020\nKuulutus: 34 a.sümpaatne , materjaalselt kindlustatud ning ka sisemiselt kindlasti mitte hall naisterahvas otsib kena ning sümpaatse välimuse ning huvitava sisemusega meest, kellega aeg-ajalt kompleksivabalt aega veeta. Olen väsinud tekitamast ühepoolset särtsu oma praeguses kooselus ning ,kui Sinu jaoks on veel tähtis tunda kellegagi suheldes pulsi sagenemist ning tõmmet, siis võiksid proovida mulle endast kirjutada.\nKIISU ANDMED 90652 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 20:14 15.10.2020\nKuulutus: Kena sexikas abielunaine 29/172/56 tutvub tartu noormehega salasuhte eesmärgil. Päevasel ajal voodi minu poolt.\nKIISU ANDMED 90651 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 18:39 15.10.2020\nKuulutus: Sooviksin ellu vaheldust ja rõõmu.Kirjuta mulle, kui sooviksid sama...Oleks hea, kui asud Lõuna-Eestis või Vilkus. Võiksid olla minust vanem.\nKIISU ANDMED 90650 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 17:18 15.10.2020\nKuulutus: Kena 31a elurõõmus haritud naine otsib head kaaslast vallatuteks seiklusteks. Ei otsi ekstreemseid voodiseiklusi vaid eelkõige toredat inimest kellega koos argiellu vaheldust tuua. Olen majanduslikult heal järjel ja võin võtta kõik kohtumiste kulud enda kanda, esmalt oleks tore veeta ühine mõnus nädalavahetus spaas või teha muud toredat. Otsin eelkõige pingevabat kohustusteta suhet mis põhineb vastastikusel meeldimisel. Meeldiva kohtumiseni siis, jään sinu kirja ootama.\nKIISU ANDMED 90649 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 16:47 15.10.2020\nKuulutus: Kuna alles üks suhe on lõppenud siis ei soovi kellegiga hetkel siduda, seetõttu otsin kohustustevaba suhet. Kui oled ilus, noor ja rõõmsameelne siis ootan et sa mulle helistaksid, teeme midagi koos :)\nKIISU ANDMED 90648 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 15:28 15.10.2020\nKuulutus: Pikkade blondide juustega,173cm pikk olev kena ja armas neiu otsiks sponsorit omale. Oleksin toredaks salajaseks kaaslaseks 25-45 aastale meesterahvale.kuna ise oman ka muidu elukaaslast. kirjuta mulle.\nKIISU ANDMED 90647 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 14:48 15.10.2020\nKuulutus: Tere, sooviksin leida sõbralikku,majanduslikult kindlustatud härrasmeest vanuses alates 35,et koos minna kas sauna või siis saata korda midagi toredat,olen küll veidi vormikas kuid igati kena ja tore neitsik,kes otsib pikkemaajalist salasuhet,kindla armukesega.\nKIISU ANDMED 90646 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 13:25 15.10.2020\nKuulutus: Täies elujõus naine otsib sekspartnerit Tartust või selle ligidalt. Mingeid erilisi kriteeriume sulle ei sea. Ole lihtsalt positiivne ja julge. Kohtuda saab minu juures.\nKIISU ANDMED 90645 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 12:18 15.10.2020\nKuulutus: Soovin tutvuda mehega vanuses 30-35a.Ise olen pikemat kasvu,blond,siniste silmadega,vanus 25.ei otsi üheöösuhet,pigem olen nõus olema salasuhtes ühe ja ainsaga,kui oled mind ka nõus materjaalselt natuke toetama.elan omaette,pisikese pojaga!kui tekkis väikegi huvi...võta ühendust!!!\nKIISU ANDMED 90644 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 11:02 15.10.2020\nKuulutus: abielus naisolevus (29/50/161), kena,sale,pisike sooviks leida meest,kellel oleks oskusi ja tahtmist mind rahuldada,sest oma mees enam ei viitsi.võime kohtuda minu autos või kusagil motellis. vajalik on see,et suudaksid saladust hoida.\nKIISU ANDMED 90643 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 10:30 15.10.2020\nKuulutus: tere! üksik romantik.soovin sinuga tutvuda,et peletada üksindust ja pikki pimedaid õhtuid,nautida küünlavalgust,üksteise kaisua olla jne. suitsetajatel mitte tülitada!\nKIISU ANDMED 90642 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 09:00 15.10.2020\nKIISU ANDMED 90641 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 23:53 14.10.2020\nKIISU ANDMED 90640 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 22:17 14.10.2020\nKIISU ANDMED 90639 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 21:48 14.10.2020\nKuulutus: Olen häbelik neiu, kuid tahaks hirmsasti kutsuda külla noormehe, kellega küünlavalgel veini juua ja kes teab, mida siis edasi teha. Kusagil klubis purjus mehi sebida mulle ei meeldi, seega proovin siit.\nKIISU ANDMED 90637 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 20:47 14.10.2020\nNimi: Emmelliine Potique\nKuulutus: Minu olemusega, tõsi küll, käib rohkem kokku "ristiemand", kuivõrd naljalt risti ette ei löö. Ent nüüd tuleb minu siinse nime point – kui lähtuda vanarahvatarkusest, siis igale potile leidub kindel kaas. No nii. Kuna senini on end minuga sobituma asunud reegila ess.pead, siis võiks äkki kohe panna kuulutuse, et: "ööpott otsib kaant", nii või?! Kas siin mõni "normaalsuse"-klassi kvalifitseeruv isend ka on?! Kusjuures sinna klassi peaks mahutuma eelkõige nood, kes (loe algust) ei löö risti ette, on vabad (sõna otses kui ka igas mõttes) ja ei kanna enda turjal ilase isase taaka. Ja moosipott pole kah teretulnud – sinna kogunevad herilased. Ühesõnaga – jackpot sobib! NB! Mulle sobiv inimene teab, mida see tähendab.\nKIISU ANDMED 90638 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 19:27 14.10.2020\nKuulutus: Olen haritud ja seksikas 36-aastane abielus naine,kes sooviks leida endale salasõpra. Soovitavalt meeldivat (abielus) meest, et kohtuda kord paar kuus ja veeta meeldivat aega nii voodis kui ka mujal, kus vaid lõbus on. Vanus pole määrav aga puhtus ja diskreetsus küll. Ootan Sinu ettepanekuid.\nKIISU ANDMED 90636 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 17:53 14.10.2020\nNimi: Maria ja Iiris\nKuulutus: Kaks abielus olevat noort daami otsivad tänase ja järgneva homse sauna ajaks härrasmeeste seltsi, kellega koos mõnes Tallinna klubis ja pubis ning afterpartyl aega veeta.\nKIISU ANDMED 90635 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 16:47 14.10.2020\nKuulutus: Hei Mees! kas sa tahad seksida, lihtsalt seksida? sinu pereelu ei sega, endale ei taha sind. tahan, et sul oleks trimmis keha ja normaalne töökorras suurem tööriist, sa pead olema puhas! soovitatavalt Lõuna-Eestist, autoga.\nKIISU ANDMED 90634 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 15:27 14.10.2020\nKuulutus: Otsin väikest vaheldust argiellu tööpäeviti ja mõnikord ka nädalalõppudel. Kas leidub mõni meesterahvas(ka abielus) kes oleks huvitatud kohtumisest mis ei saaks kummalegi kohustuseks (eesmärgiks lihtsalt seks)? Olen ise igati hakkamasaav normaalse välimusega naine(172/68), kes sooviks oma ellu mõne kirkama hetke tuua.\nKIISU ANDMED 90633 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 14:47 14.10.2020\nKuulutus: 21a. kena neiu otsib ikka veel endale meest vanuses 21-35, kes tahax minuga hullata olen 167cm, 58kg, tumedad pikad juuxed. nii, et kui oled olemas, siis palun võta minuga ühendust.\nKIISU ANDMED 90632 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 13:48 14.10.2020\nKuulutus: Minu tagasihoidlik, ent edasipüüdlik soov - soov olla rikka ja helde (abielu)mehe armuke... 31/50/170\nKIISU ANDMED 90631 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 12:47 14.10.2020\nKuulutus: Meeldiv, kaunis, sale 22aastane naine otsib nauditavat sõbra/seksi/vaheldussuhet meeldiva välimusega mehega, kelle jaoks pole probleem vajadusel oma uut sõbrannat maj. aidata. Prostituudiotsijatel, ujedatel, rumalatel ja koledatel mitte tülitada! ...\nKIISU ANDMED 90630 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 11:17 14.10.2020\nKIISU ANDMED 90629 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 10:45 14.10.2020\nKuulutus: Sooviksin tutvuda mehega kellega saaksin ellu viia oma voodifantaasiad!!!\nKIISU ANDMED 90628 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 09:00 14.10.2020\nAsukoht: tln piires\nKuulutus: Pakun anaalseksi, naudin ise seda täiega! Kui vaja v6tan sügavale kurku ka. Sinu pinnal ja ainult kummiga.Olen päris nunnu :)\nKIISU ANDMED 90627 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 23:28 13.10.2020\nKIISU ANDMED 90626 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 22:47 13.10.2020\nKuulutus: Tere..sooviksin tutvuda vanema härrasmehega vanuses 40-50,et vahel kohtuda-mõned korrad kuus ja kes oleks mulle sponsoriks.ise olen brünett 173cm,70 kg,rinnaks.armas tallinna neiu;)\nKIISU ANDMED 90624 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 21:13 13.10.2020\nKuulutus: Soovin homme õhtut kirglikult veeta. (Tumedapäine, vaba naine, 170cm/59kg).\nKIISU ANDMED 90625 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 19:57 13.10.2020\nKuulutus: websex, kellele pakub huvi. suhtleks, fantaseerix. vaataks ka sind.\nKIISU ANDMED 90623 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 18:34 13.10.2020\nKuulutus: Tutvuks kena mehega, kes oleks minust vanem (kuni 35),kellega niisama vahest väljas kohvi joomas käia ja ka muud teha.Kena kui oleksid sale ,hoolitsetud ja peaksid lugu puhtusest ja suurtest rindadest.\nKIISU ANDMED 90622 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 17:25 13.10.2020\nKuulutus: Fantaasiakonkurss! Mõtle välja vahva fantaasia teostamiseks koos minuga. Parimale preemiaks on ... fantaasia teostumine koos Sinuga.\nKIISU ANDMED 90621 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 16:26 13.10.2020\nKIISU ANDMED 90620 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 15:48 13.10.2020\nKIISU ANDMED 90619 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 14:27 13.10.2020\nKuulutus: Hea välimusega ja ... Otsin enam-vähem omaealist üksikut meeshinge, kes kutsuks külla - võtaks midagi üheskoos ette.\nKIISU ANDMED 90618 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 13:27 13.10.2020\nKuulutus: Täiesti töökorras Eesti naine. 1982 aasta väljalase, tuunitud vastavalt seadusandlusele (turvav ööd, elektriline esiklaasipesu), lisavarustuseta, originaal-uunik otse nõuka-aja südamest... Ootab uut, hoolitsevat kaassõitjat! ...\nKIISU ANDMED 90617 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 12:38 13.10.2020\nNimi: Liisi H.\nKuulutus: Tutvuks meestega, kes oskavad naisi hästi kohelda ja neist lugupidada. Vanuses 26-34 Algul suhtleks niisama ja kes teab, äkki saaks kokkugi ja jalutaks niisama, või läheks kohvikusse..\nKIISU ANDMED 90616 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 11:27 13.10.2020\nKIISU ANDMED 90615 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 10:37 13.10.2020\nKuulutus: Kas Eestis veel mõni normaalne mees ka on, kes ainult keppi ei taha ja on nõus ka suhtlema muudel asjaoludel vastassugupoolega??? Näiteks, mingit suhet luua, peret, lapsi???\nKIISU ANDMED 90614 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 08:54 13.10.2020\nKuulutus: Otsin meest, kes oskab naist hoida ja hästi kohelda, kes teeks üllatusi, kingiks lilli ja mitte ainult siis, kui on mingi tähtpäev. Sooviks leida kedagi, kellega enda elu siduda. Meeldiks kui sa oleksid hea väljanägemisega, sportlik, tumedapeaga, vähemalt 180 cm. Vanuselt võiksid jääda 28-34 a vahele. Vastutasuks pakuksin sulle ausust, truudust, hellust, mõistmist. Kui tunned end kirjelduses ära, siis kirjuta mulle ;)\nKIISU ANDMED 90613 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 23:57 12.10.2020\nKIISU ANDMED 90612 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 22:36 12.10.2020\nKIISU ANDMED 90611 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 21:53 12.10.2020\nKuulutus: abielunaisel tuli soov täna pattu teha, seega kutid kes viitsivad naise väikse tumedapäise kena naise ära võrgutada ootab ees midagi erutavat. Kes huvitatud on need minu numbrit valima!\nKIISU ANDMED 90610 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 20:27 12.10.2020\nKuulutus: Soovin, et mehed kirjeldaksid, kuidas nad kena tütarlast vastu tahtmist anaalselt võtaksid. Ka muud soovid teretulnud. Suhtlen kõigiga, ... aga, sexin ainult mõnega.\nKIISU ANDMED 90609 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 19:48 12.10.2020\nAsukoht: L- eesti\nKuulutus: Elu on elamiseks ja uued tutvused sõlmimiseks. Kui oled mees vanuses 25- 45, sõbralik, ettevõtlik, mat. kindlustatud siis helista L- Eesti naisele- olen 33 aastane, 163/85, ettevõtlik, oma aja peremees, mat. kindlustatud.\nKIISU ANDMED 90608 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 18:46 12.10.2020\nKuulutus: Mehele, kes hindab mõnusat ja intiimset koosolemist! Otsin ühte ja kindlat meesterahvast, kes oleks mulle materiaalses mõttes toeks. Kirjuta ja Sa ei kahetse!\nKIISU ANDMED 90607 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 17:38 12.10.2020\nKuulutus: Saadaval üksik korralik Tartu neiu, kes hoolib korralikust mehest.\nKIISU ANDMED 90606 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 15:18 12.10.2020\nKIISU ANDMED 90605 numbrile 13018.\nSee kuulutus on lisatud: 14:42 12.10.2020\nKuulutus: Seksikas vormis olev haritud naine, otsib materiaalselt kindlustatud ja huvitavat meest. Esialgu sõbraks eks hiljem paistab mis edasi saab:) Seiklejatel ja joodikutel paluks mitte tülitada.\nKIISU ANDMED 90604 numbrile 13018.


Kirjanduslik päevaraamat (2014 - ....): 2021\nPostitaja: Oskar Helde kell 22:09 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Oskar Helde kell 21:46 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Oskar Helde kell 17:47 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Oskar Helde kell 22:17 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Oskar Helde kell 12:59 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Oskar Helde kell 11:14 Kommentaare ei ole:\nÜtle, kes on su sõber ja ma ütlen, kes sa ise oled - nende kuldsete sõnadega on raske vaielda. Eks me ümbritse end ikka inimestega, kellega meil on laias laastus ühised tõekspidamised ning huvid. Nendest saavad sinu kaasteelised ja kunagi koos käidud teele tagasi vaadates alles mõistad, kui suur mõju neil oli sinu sinuks kujunemisel.\nKui vaadata Voldemar Panso sõpru, kolleege ning õpetajaid, siis saab ülal mainitud vanasõnale vastata vaid ühe sõnaga - LEGEND. Tuglasest, Lurichist, Stansilavskist ja paljudest teistest läinud sajandi suurkujudest maalib Panso sooja huumori ja tähelepaneliku silma abiga elulähedased portreed, mis pole tegelikult midagi muud, kui ühe suurmehe sügav kummardus ja tänusõnad Pansost Panso teinud inimestele. Meister tunneb meistrit!\nSuur osa isikuid, kellest Panso oma raamatus "Portreed minus ja minu ümber" kirjutab, väärivad kõik oma isiklikku telliskivi mõõtu monograafiat (mitmest neist on selliseid muidugi ka kirjutatud). Kuid mulle läksid kõige rohkem hinge Panso portreed oma õpetajatest.\nMuidugi on kõigile meie teatrilooga vähegi kursis olevatele inimestele teada Panso õpingud Moskva Teatriinstituudis ja sealt kaasa võetud Stanislavski koolkonna mõjud (Panso "teise ema" Maria Knebeli portree), mis siiani Panso enda õpilaste ja omakorda nende õpilaste näol kujundavad meie teatrimaastikku.\nAga eriti soojad olid Panso mälestused Nõmme Gümnaasiumi päevil nende klassi eest seisnud õpetajatest. Vana roomlane Tamm ja alati energiast pakatanud noor Pahvka - õpetajad, kes tegid lihtsalt pühendumusega oma tööd ja enda teadmata andsid olulise panuse meie tulevase teatrilegendi arengusse. Ühinen siinkohal koos Pansoga sügavaks kummarduseks kunagiste ametivendade ees. Teie töö mõju on siiani tunda!\nVoldemar Panso, Portreed minus ja minu ümber, Eesti Raamat, 1975, lk 292\nPostitaja: Oskar Helde kell 11:34 Kommentaare ei ole:\nSildid: Ants Lauter, Eduard Vilde, Eesti Draamateater, Estonia, Friedebert Tuglas, Juhan Smuul, Mari-Liis Küla, mälestused, Nõukogude Eesti kirjandus, Paul Pinna, sport, teater, Voldemar Panso\nPostitaja: Oskar Helde kell 21:21 Kommentaare ei ole:\nDebüütkogusid varitseb alati üks salakaval lõks. Nõnda lihtne ja ahvatlev on ju kõik seni kirjutatu üheks käsikirjaks kokku liita ja ühtede kaante vahel välja anda. Kui mitte oma esimesse kogusse, siis kuhu veel? Kogutud teoste eelviimasesse köitesse, millele järgneb veel ainult bibliograafia?\nKuid kogutud teoseid ei jõua oodata ja ikkagi valitakse debüütkogumik, siis sellega kaasneb oht, et raamatusse satuvad kokku nii kriitikutele silma jäänud ja esimesi tunnustusi toonud tekstid kui ka lihtsalt kirjanduslikust huvist tehtud katsetused (noor kirjanik arenebki ju pidevalt kirjutades ja oma piire kombates). Ja nõnda ongi lõpuks trükikotta minemas täitsa "päris raamatu" mõõtu käsikiri, mitte mõni vihk.\nManfred Kalmsteni debüütkogu "Raske vihm" on kahjuks ülal kirjeldatud lõksu päris korralikult kinni jäänud. Kogumikus olevate lugude seas on tõesti tugevaid ja igati korralikke ulmejutte ("Raske vihm", "Vampiiriprobleem ja selle mõnetine lahendus", "Põgeneda rottidelinnast...", "Lumemarjaveri" ja "Murtud Süda"), mille puhul tuli suurepäraselt välja Kalmsteni tugevaim oskus kirjanikuna - luua omanäolisi ja natuke kõhedaks tegevaid maailmu. Kõigi mainitud juttude puhul oli mul lugejana soov loo lõppedes neist maailmadest rohkem teada saada. Tahaks veel jalutada mööda Mutilinn hämarusse mattuvaid tänavaid või sõita vaikselt tuksuva "Mudel II" mööda Kaleva kuningriiki Rävala poole, et saada osa vabariiklaste ja rojalistide vastasseisust. Miks mitte lausa romaani mõõtu teksti näol?\nKuid antud kogumik sisaldas ka neid palasid, mille puhul ma ei suutnud enam süžeed meelde tuletada, kui raamatuga lõpetatuna sisukorrast pealkirju vaatasin. Õnnetuseks muudavadki need kogumiku tervikilme Harju keskmiseks, millest on tuline kahju, sest tegemist oleks võinud olla meie ulmemaastiku viimaste aastate ühe tugevama debüütkoguga. Õnneks tõestavad kogumiku tugevamad lood siiski seda, et meie ulmekirjandus on saanud juurde uue põneva autori, kelle järgmisi tekste jään huviga ootama.\nManfred Kalmsten, Raske vihm, Fantaasia, 2020, lk 320\nPostitaja: Oskar Helde kell 21:14 Kommentaare ei ole:\nSildid: lühiproosa, Manfred Kalmsten, muinasulme, sari "Sündmuste horisont", teadusulme, ulme, õudusulme\nraiun ja raiun\nei mõistnud piisavalt\nPPS: Kui räägitakse kirjutamise teraapilisest mõjust, siis võiks ehk see luulekogu olla selle üks näiteid? Kuid sellele küsimusele oskab ainult autor ise vastata. Mina lihtsalt tundsin lugedes ta valu ja seda, et lõpus oli kuidagi kergem edasi minna. Ehk ka temal neid luuletusi kirja pannes.\nPPPS: Aitäh, Katrin!\nVootele Ruusmaa, Purgatoorium, Kaarnakivi Seltsi Kirjastus, 2021, lk 52\nPostitaja: Oskar Helde kell 07:14 Kommentaare ei ole:\nSildid: luule, nüüdiskirjandus, Vootele Ruusmaa\nPostitaja: Oskar Helde kell 15:44 1 kommentaar:


Imetabaste olendite raamat 2015 -- Raamatukoi raamatupood\n493-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat sarjast Imeline teadus\nInimesi on läbi aegade võlunud fantastilised loomad, olgu nendeks hirmuäratavad kolme peaga koerad, lohed, või mürkmaod, kes ei allu maotaltsutajale. Juba keskajal saavutasid erakordse populaarsuse sisult ja välimuselt kirevad bestiaariumid, kus kirjeldati kummalisi loomi ja nende käitumisviise. Kuid bestiaariumid on midagi rohkemat kui pelgalt pentsik zooloogia – need on kunstilised katsed anda edasi laiemaid uskumusi inimolendite ja looduse korralduse kohta.\nCaspar Henderson pakub lugejaile valikut loomadest, kelle õige mitme olemasolust pole paljudel siiani olnud õrna aimugi. Ent kui keskaegsed bestiaariumid põhinesid sageli folklooril ja müütidel, on selles raamatus kirjeldatud olendid kõik (välja arvatud üks erand) vägagi elus ja olemas, kuigi mõne liigi esindajaid on maakerale jäänud õige vähe.\nTänapäeval ei karda me merekoletisi ega surmahaldjaid, ent jätkuvalt kütkestavad meid nii kurikuulus «Iraagi sõja salarelv» meemäger kui ka iidsetest aegadest õudseks meremaoks ja õgardiks peetud hiidkaheksajalg. 21. sajandi bestiaariumis puudub vajadus loomi välja mõelda, sest meie maailma olendid on niigi ülimalt hämmastavad. Mida arvata jetikrabist, kes kasvatab oma karvastel sõrgadel omale toiduks baktereid? Või müütilise ükssarviku analoogist, sarve ja kahe hambakomplektiga varustatud roosast süvaveehaist, kes elab nii sügaval ookeanis, et teda on näinud vaid vähesed õnnelikud?\nRohkete illustratsioonidega «Imetabaste olendite raamat» on Londoni Kuningliku Seltsi 2013. aasta Wintoni auhinna nominent.\nIllustreerinud Golbanou Moghaddas


Team Forte purjetamisblogi: mai 2015\nPostitaja: Team Forte kell 23:43 Kommentaare ei ole:\nMeeskond oli sedapuhku 9-liikmeline, lõunakaare tuul puhus 5-6 m/s ja taevas oli pilves. Tore oli see, et kohtunikud tegid igati viisaka rajasõidu, kus oli 2 allatuult ja 3 krüssu.\nStart ei õnnestunud, sest jõudsime liinile ilma hoota ja kena käiguga tulnud Olympic sai meile kenasti kukile. Ülemises märgis olime sunnitud talle vasakuga teed andma ja edasi paraku enam paremaks ei läinud. Lõpetasime füüsiliselt teisena aga ümberarvestatud ajas jäime alla ka My Car ile ja saime sedapuhku 3. koha. Ehkki sooritus ja tulemus olid paremad kui hooaja avavõistlusel, õnnesära meie silmis ei olnud. Seepärast istusime kaldale jõudes klubi restoranis ümber laua ja otsustasime taas alustada oma esmaspäevaste treeningutega, et saada paremaks nii meeskonna koostöö kui jahi trimm. Viimane on peale suure groodi kasutuselevõttu mõistagi pisut erinev mullusest.\nLoomulikult kuuluvad Forte õnnitlused avavõistluse võidu puhul hiidlastele Olympicu pardal.\nPostitaja: Team Forte kell 16:54 Kommentaare ei ole:


EMBA Juhtimine EMBA Lancashire - EMBA programmid Lancashire 2017\nLiitu tasuta EMBA programmid Lancashire ja EMBA Juhtimine erinevad ülikoolid Lancashire - võta Lancashire ülikoolidega otse ühendust!\nEMBA Juhtimine EMBA Lancashire - võta ülikoolidega otse ühendust!\nUK, Suurbritannia on rohkem kui 300 aastat vana ja sisaldab nelja komponendi rahvad: Inglismaa, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa. UK on õppekeskuses on viimase 1000 aasta jooksul ja omab palju vana ja väärikas ülikoolides. Välisüliõpilased moodustavad olulise osa üliõpilaskonna at UK ülikoolides.Lancashire on Loode-Inglismaa. Seal on neli ülikooli (Lancaster University, University of Central Lancashire, Edge Hill University ja University of Cumbria) ja seitse kõrghariduse kolledžites.Kui mõtled EMBA Juhtimine EMBA Lancashire sooritamisele, siis kogu info Lancashire EMBA ülikoolide kohta saad siit!\nLink to and share "EMBA Juhtimine EMBA Lancashire - EMBA programmid Lancashire 2017"


Köln, Marienfeldlaupäeval, 20. augustil, 2005Kallid noored sõbrad,\nOma palverännakul koos saladuslike Hommikumaa Tarkadega oleme me jõudnud\nhetke, mida Püha Matteus kirjeldas oma Evangeeliumis järgmiste sõnadega: "Ja majja sisse astudes nägid nad last koos Maarja, tema emaga, ja kummardasid teda tema ette maha heites" (Mt 2,11). Väliselt oli nende rännak nüüd lõppenud. Nad olid jõudnud oma eesmärgini.\nNad olid kindlad, et Jumal on olemas ja et ta on õiglane ning leebe Jumal. Ning ehk olid nad kuulnud ka Iisraeli suurtest prohvetlikest ettekuulutustest, mis rääkisid Kuningast, kellel on Jumalaga lähedane side, Kuningast, kes Jumala eest ja Tema Nimel toimides taastab maailmas\nVõib-olla pidasid need, kes olid koju jäänud, Kolme Hommikumaa Tarka utopistlikeks unistajateks, kuid tegelikkuses olid nad praktilised inimesed ning nad teadsid, et maailma muutmiseks on vaja võimu. Seega oli vähetõenäoline, et nad otsiksid lubatud lapsukest kuskilt mujalt kui\nkuningalossist. Ometigi kummardasid nad nüüd vaeste inimeste lapse ees ning nad mõistsid peagi, et Heroodes, see kuningas, kelle käest nad olid\nnõu küsinud, kavatses kasutada oma võimu lapse lõksu püüdmiseks, ta perekonda pagulusse sundides. Uus kuningas, kellele nad nüüd austust avaldasid, oli täiesti erinev nende ootustest. Sel viisil pidid nad teada saama, et Jumal ei ole selline, nagu me teda tavaliselt kujutleme. Sellest teadmisest algas nende sisemine rännak. See algas just sel hetkel, kui nad lapse ette põlvili laskusid ning ta lubatud Kuningaks tunnistasid. Sisemiselt aga oli neil veel vaja need rõõmsad þestid omaks võtta.\nNeil tuli muuta oma mõtlemist võimu, Jumala ja inimese kohta ning seda tehes pidid nad muutma ka iseendid. Nüüd võisid nad näha, et Jumala vägi\nei ole sarnane selle maailma vägevate omaga. Jumala teed ei ole sellised nagu meie neid ette kujutame või näha soovime.\nJumal ei asu võistlema selle maailma maiste vägevatega. Ta ei rivista oma vägesid teiste vägede kõrvale. Jumal ei saatnud 12 inglite leegioni Jeesust Õlimäel aitama (vrdl. Mt 26,53). Ta seab selle maailma lärmakale\nja suurustlevale väele kontrastiks armastuse kaitsetu väe, mis alistub ristisurmale ning sureb üha uuesti kogu ajaloo vältel; ometi on just seesama armastus uus jumalik sekkumine maailma asjadesse, mis astub vastu ebaõiglusele ning juhatab sisse Jumala riigi.\nJumal on teistsugune - see on tõde, mida nad nüüd mõistavad. Ning see tähendab, et ka nemad peavad nüüd saama teistsuguseks, nad peavad õppima\ntoimima Jumala moodi.\nNad tulid, et astuda selle Kuninga teenistusse, et kujundada oma võim tema võimu eeskujul. See oli nende austusavalduse, nende tähendus. Selle\naustusavalduse juurde kuulusid ka nende kingid - kuld, viiruk ja mürr -\nkingid, mida anti Kuningale, keda peeti jumalikuks. Kummardamisel on sisu ning sellega kaasneb andmine. Selle kummardamisakti läbi soovisid need Idamaa mehed tunnistada selle lapse oma Kuningaks ja anda oma vägi ja võim tema teenistusse ning seda tehes olid nad kahtlemata õigel teel.\nTeda teenides ning teda järgides tahtsid nad koos temaga teenida headuse\nja õigluse eesmärke siin maailmas. Seda soovides tegid nad õigesti. Nüüd aga peavad nad õppima, et seda kõike ei ole võimalik saavutada vaid\nkõrgelt troonilt käske jagades. Nüüd peavad nad õppima iseennast andma -\nükski väiksem and ei ole selle Kuninga jaoks piisav. Nüüd peavad nad mõistma, et nende elud peavad sobituma selle jumaliku võimukasutusviisiga, Jumala enda olemisviisiga.\nKõik see, mida oleme just öelnud Jumala erineva loomuse kohta ja selle kohta, kuidas meie elud tuleb vormida vastavalt - kõik see kõlab väga kaunilt, kuid samas jäävad need sõnad ebamäärasteks ning ähmasteks. Just\nselle tõttu on Jumal andnud meile eeskujud. Tähetargad Hommikumaalt on vaid esimesed pikas protsessioonis, mis koosneb meestest ja naistest, kes on püüdnud pidevalt hoida oma pilku Jumala tähel nende elus, otsides\nJumalat, kes on tulnud meie lähedale ning näitab meile teed.\nSelle suure pühakutehulga - nii tuntud kui tundmatute - eludes on Issand\navanud meie silme all Evangeeliumi ning pööranud selle lehti; ta on teinud seda kogu ajaloo jooksul ning teeb seda endiselt ka tänapäeval. Nende eludes, otsekui suures pildiraamatus, saavad ilmsiks Evangeeliumi aarded. Nemad on see särav tee, mida Jumal ise on rajanud kogu ajaloo vältel ning mida Ta ka tänapäeval endiselt rajab.\nMinu auväärne eelkäija paavst Johannes Paulus II, kes on sel hetkel koos\nmeiega, kuulutas õndsaks ja pühakuks suure hulga inimesi nii kaugest kui hiljutisest minevikust. Läbi nende isikute tahtis ta meile näidata, kuidas olla kristlane: kuidas elada nõnda nagu elama peab - Jumalat järgides. Pühakud ja õndsad ei otsinud kangekaelselt omaenese õnne, vaid\ntahtsid ennast anda, sest nende peale oli paistnud Kristuse valgus.\nNad näitavad meile, kuidas saavutada õnne; nad näitavad meile, kuidas olla inimesed selle sõna tõelises tähenduses. Kõigi ajaloo tõusude ja languste jooksul olid nemad tõelised uuendajad, kes üha uuesti päästsid selle pimeduse kuristikku langemisest; nemad olid need, kes pidevalt näitasid valgust, mida oli vaja, et leida mõtet - isegi kannatuste keskel - sõnades, mille Jumal lausus loomistöö lõpetuseks: "See on väga hea". Piisab vaid sellest, kui mõtleme sellistele isikutele nagu Püha Benedictus, Assisi Püha Franciscus, Ávila Püha Teresa, Püha Ignatius Loyola, Püha Carlo Borromeo, 19. sajandi religioossete ordude lood, kes inspireerisid ja juhtisid ühiskondlikku liikumist või meie aja pühakud -\nMaksymilian Kolbe, Edith Stein, Ema Teresa, Isa Pio. Nende isikute üle sügavalt mõeldes saame me teada, mida tähendab "kummardamine" ning mida tähendab elada Petlemma Lapse mõõdu järgi, Jeesuse Kristuse ja Jumala enda mõõdu järgi.\nPühakud, nagu me ütlesime, on tõelised uuendajad. Nüüd tahan ma seda väljendada isegi radikaalsemal viisil: vaid pühakutest, vaid Jumalast, tuleb tõeline revolutsioon, otsustav viis maailma muuta. Eelmisel sajandil kogesime me revolutsioone, millel kõigil oli üks programm - Jumalalt enam midagi ootamata võtsid need revolutsioonid endale täieliku vastutuse maailma ühise ürituse eest, et nõnda maailma muuta. Ning see, nagu me nägime, tähendas, et inimlik ja poolik vaatepunkt võeti alati absoluutseks juhtprintsiibiks. Selle absolutiseerimist, mis ei ole absoluutne vaid suhteline, nimetatakse totalitarismiks. See ei vabasta inimest, vaid võtab ära ta väärikuse ning orjastab ta.\nKallid sõbrad! Lubage mul lisada veel vaid kaks lühikest mõttekäiku. Maailmas on palju neid, kes räägivad Jumalast; mõned isegi jutlustavad Jumala nimel vihkamise sõnumit ning teevad vägivallategusid. Sellepärast\non oluline avastada Jumala tõeline pale. Hommikumaa targad leidsid selle, kui nad põlvitasid Petlemma Lapsukese ees. "Kes on näinud mind, see on näinud Isa," ütleb Jeesus Filippusele (Jh 14,9). Jeesuses Kristuses, kes lasi meie eest läbistada oma südame, näeme me Jumala tõelist palet. Me järgneme talle koos selle suure hulgaga, kes läksid enne meid. Siis kõnnime me õigel teel.\nKirikus on palju, mida võib kritiseerida. Me teame seda ja Issand ise ütles meile nõnda: see on noot heade ja halbade kaladega, põld nisu ja raiheinaga. Paavst Johannes Paulus II näitas Kiriku tõelist palet nendes paljudes pühakutes, kelle ta kanoniseeris, kuid samas palus ta ka andeks selle halva eest, mida ajaloo jooksul on oma sõnade ja tegudega korda saatnud Kiriku liikmed. Sel viisil näitas ta meile meie eneste tõelist peegelpilti ning kannustas meid koos kõigi meie vigade ja nõrkustega astuma oma kohale selles pühakute protsessioonis, mis sai alguse Hommikumaa Tarkadest.\nKirik on nagu inimlik perekond, kuid samas on Kirik ka suur Jumala perekond, mille läbi Ta kehtestab üleüldise osaduse ning ühtsuse, mis hõlmab kõiki mandreid, kultuure ja rahvaid. Nõnda on meil hea meel kuuluda sellesse suurde perekonda, mida me siin näeme; meil on hea meel,\net meil on vennad ja sõbrad igal pool maailmas.\nSiin Kölnis avastame rõõmu, mida toob kuulumine sellesse perekonda, mis on suur nagu maailm, mis hõlmab Taevast ja maad, minevikku, olevikku ja tulevikku ning igat maakera kanti. Selles suures palverändurite salgas kõnnime me külg külje kõrval Kristusega, kõnnime koos tähega, mis valgustab meie ajalugu. "Ja majja sisse astudes nägid nad last koos Maarja, tema emaga, ja kummardasid teda tema ette maha heites" (Mt 2,11). Kallid sõbrad, see ei\nole kauge lugu, mis leidis aset kaua aega tagasi. See toimub meiega praegu. Siin, Pühas Hostias, on Ta kohal meie ees ja meie keskel. Nagu tookord, nii ka praegu on ta saladuslikult looritatud püha vaikusega; nagu tookord, nii ka siin saab meile ilmsiks Jumala tõeline pale. Meie pärast sai Temast nisuiva, mis langeb maasse ning sureb ja kannab vilja maailma lõpuni (vrdl. Jh 12,24).\nTa on praegu kohal nagu ta oli siis Petlemmas. Ta kutsub meid sellele sisemisele palverännakule, mida kutsutakse adoratsiooniks. Asugem teele sellel palverännakul ning palugem Teda, et ta oleks meie teejuhiks. Aamen. (tõlge mitteamelik - neitsimaarja.ee toim.)\nNoorte kohtumised reedeti (23 dets)\nPüha Franciscuse sõprade kohtumine 10.01.2017 (23 dets)\nVAIMULIKUD MÕTISKLUSED NOORTELE MEESTELE (23 dets)\nKutse peremissale P 11. detsembril kell 12 (08 dets)\nUnembellished template by freeCSStemplates.orgPühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Kirik TartusVeski 1-1A, 51005, TartuTel. 7422 735; Mobiil\n5541162; Fax 7421841E-post: isa_miguel@hotmail.com


Kui palju suhkrut on oranž ja kas see on lubatud diabeetikutele? - Tüsistused January\nPaljud arstid on apelsinidele positiivselt suhtlevad, rääkides nende eelistest. Siiski on mõned haigused, mis piiravad selle vilja kasutamist või välistavad selle kasutamise. See toob kaasa asjaolu, et patsiendid on mures küsimuse pärast, kas diabeedi apelsine on võimalik süüa. See on üsna loogiline, sest dieet rangelt keelab süüa magusaid puuvilju ja tsitrusviljad kuuluvad sageli sellisesse. Siiski ei ole olulisi põhjuseid apelsinide keeldumiseks.\nKuni viimase ajani oli see puu haruldane, sest see kasvab kuumas kliimas. Apelsinid on palju levinumad kõikide tsitrusviljade puhul. Peaaegu kogu maailma maakond neile ei ole ükskõikne, välja arvatud mõned erandid. Samuti tasub märkida nende viljade suurt kasu.\nTselluloos, pektiin. Suhkurtõvega patsiendile on need erilised koostisosad, mis peaksid sisalduma igapäevases dieedis. Need aitavad vähendada süsivesikute töötlemist ja aitavad kõrvaldada järskud hüpped glükeemias.\nRasvade lahustuvad vitamiinid, mis oma olemuselt on antioksüdandid, samuti vabade radikaalide mõju tõttu insuliini tootvate rakkude kaitsjad. Vitamiinid aitavad kaasa keha üldisele tugevnemisele.\nOrgaanilised happed, asendamatud aminohapped.\nSahara. Üks puuvilja moodustab kuni 15 grammi süsivesikuid, kuid enamik neist on fruktoos, mis imendub palju aeglasemalt, mis ei põhjusta suhkru järsku tõusu.\nApelsinid on mitte-väga kõrge glükeemilise indeksiga tooted, mis on 33. See tähendab, et seda saab süüa täiesti vabalt. On ütlematagi selge, et ei tohiks kuritarvitada ühtegi toodet, sealhulgas apelsineid. Diabeedid soovitavad kasutada neid tsitrusvilju väikeses koguses iga päev.\nTuleb märkida, et diabeetikutel on kasulikud apelsinid.\nAngioprotektiivne toime. C-vitamiini esinemine avaldab positiivset mõju veresoonele, soodustab nende paranemist ja tugevdamist. See on eriti kasulik patsientidele, kellel on hakanud tekkima angiopaatia, mis on peamiselt seotud vaskulaarse patoloogiaga.\nImmunomoduleerimine, immunostimulatsioon. Apelsinide koostis on rikkalikult antioksüdantidest, millel on kasulik mõju immuunsüsteemile. Kui te pidevalt sööte apelsineid, siis märgatavalt väheneb külmetushaiguste ja viirusnakkuste arv ja intensiivsus.\nFiber koos pektiiniga aitab normaliseerida seedimisprotsesse. Need põhjustavad ka energiaplokkide imendumist soolestiku luumenist - süsivesikuid ja rasvu. See on positiivne ainevahetus.\nElektrolüütide tasakaalu stabiliseerumine, mis viib vererõhu numbrite vähenemiseni.\nParanenud meeleolu. Teadlased kinnitavad, et ere värvusega toidud stimuleerivad ajukooret, mis viib stressi ja negatiivsete emotsioonide kõrvaldamiseni.\nKui palju saab\nArvestades, et apelsinid on puuviljad ja sisaldavad oma koostises süsivesikuid, on nende diabeedihaigete vastuvõtmisel mõned piirangud. On ohutu süüa mitte rohkem kui kaks puuvilja, samas kui need peavad olema väikesed. Selle tagajärjel saavutatakse kasulike ainete optimaalne kontsentratsioon ja välditakse ka suhkru suurt tõusu. Parim on kasutada neid ilma töötlemiseta või kombineerida toores apelsine erinevate toitude, majoneesita salatitega.\nApelsinimahlaga on olukord siin mõnevõrra erinev, kuna see ei sisalda kiudaineid, mistõttu keha töötleb süsivesikuid palju kiiremini. See võib käivitada glükeemilise kõvera kiire tõusu.\nSamuti on oluline märkida, et enamikul juhtudel pakendatud mahlad ei ole loomulikud. Need on valmistatud kontsentraadist, mida ei peeta kasulikuks ega ohutuks tooteks ka tervele inimesele, rääkimata diabeedist.\nSellistes olukordades ei tohiks tsitrusvilju liiga palju kasutada.\n1. tüüpi diabeet kuni 15-aastastel lastel. See on tingitud asjaolust, et sellised puuviljad põhjustavad sageli allergiat. Selliste patsientide apelsinide söömine peaks olema väike portsjon, hoolikalt jälgides, kuidas organism sellele reageerib.\nKõrge happesusega gastriit, gastroösofageaalne reflukshaigus, seedetrakti haavandid.\nSuhkurtõve apelsinid on lubatud toode, kuna need annavad inimkehale hindamatuid toetajaid. Sellisel juhul peaksite teadma mõõdet ning järgima oma endokrinoloogi soovitusi. Kui teil esineb sümptomeid, mida varem ei olnud, peate kohe nõu oma arstiga ravitava seisundi raviks.\nKas apelsinid on diabeedi jaoks kasulikud?\nSuhkurtõbi, samuti kalduvus liiva moodustumisele neerudes, on suurel määral dieediga kontrolli all. Ja haiguse algfaasis võib toitumine asendada ravi käigus ravimeid. Teatud toitude piiramine võib hoida hüperglükeemia (veresuhkru) taset normaalses vahemikus. Kas apelsine on hea diabeedi jaoks?\nPaljud patsiendid seostavad glükoosi taseme suurenemist magusate puuviljade tarbimisega ja püüavad kõikvõimalikult neid keelduda. See on lihtsalt hirm. Tegelikult tõuseb suhkru tase mitte ainult puuviljadest süsivesikute olemasolust, vaid ka nende koguhulgast kehas. See tähendab, et peate lihtsalt piirama magusate puuviljade tarbimist, jättes neile loobumata.\nOranž koostis (100 grammi kohta):\nKalorit - umbes 45 kcal.\nGlükoosi suurenemine tekib täpselt pärast süsivesikute manustamist verdesse. Tsitrusvilju sisaldab ainult kergesti seeditavaid süsivesikuid. Suhkur on fruktoos ja sahharoos, mis ei ole kehale kahjulik (suurtes annustes). Kuid taimest lahustuv kiud (pektiin) aeglustab suhkru imendumist maost verd, koordineerides seal sisalduva glükoosi taset.\nMis on veel kasulikud apelsinid?\nApelsinidel on suur antioksüdantide osakaal, mis aitab kaasa kõige vaevuste ravile. Näidatud on ka diabeedi apelsin. Lisaks kasulike vitamiinide sisaldusele sisaldab see beetakaroteeni ja luteiini.\nKuidas süüa apelsineid?\nPidage meeles, et puuvilja kuumtöötlus suurendab glükeemilisi näitajaid. Seetõttu on värske puuvilja söömine eelistatud.\nJa kuidas on mahlad? Kergesti seeduvad süsivesikud kipuvad imenduma juba suu sisse verdesse, mis tähendab, et joomise mahl võib suurendada glükoosisisaldust. Kui kogu vilja pektiin viivitab suhkru sisenemist verdesse, ei sisaldu see mahlad.\nSamuti ei ole soovitav kasutada apelsineid:\nKui palju tsitrusvilju saab päevas süüa ja milliseid suurusi? Võid kindlasti süüa mis tahes puu, mis sobib kergesti peopesaga. Kaks keskmise apelsini päevas ei tõsta suhkru taset, vaid annavad sulle mineraalid ja vitamiine.\nKui teil on esimese või teise astme diabeet, ei tohiks te loobuda värskete tsitrusviljade kasutamisest. Aga sa pead sööma vilja õigesti:\nÄrge soojendage seda.\nMitte rohkem kui kaks puuvilja päevas.\nKombineerige pähklitega või peenistajaga.\nKui te järgite neid näpunäiteid, võib suhkruhaigust jälgida normaalselt ja vältida veresuhkru tõusu.


kuidas õpetada kiisupoega kastis käima? (Lehekülg 1) - WC - Kassisõprade foorum\nkuidas õpetada kiisupoega kastis käima?\nKassisõprade foorum » WC » kuidas õpetada kiisupoega kastis käima?\n1 Teema autor: kristiuudam 09.06.2008 10:07:56\nTeema: kuidas õpetada kiisupoega kastis käima?\nma olen nii hädas, sest meie emma-johanna on niii armas kiisupoeg, umbes kahe kuune, natukene ehk veel pealegi. võtsime ta üsna kesistest oludest ja nüüd ta on meie juures nii rõõmus ja armas, mängib ja jookseb, tudub ilusti ja laseb meil ka öösel tududa. aga pissitakse hoopiski toanurka, mu vesipiibu koti ümber. võtsin selle sealt nüüd ära ja panin liivakasti asemele, igakord üritan teda peale tudumist sinna kasti tõsta aga ei miskit, kräunutakse ja vaadatakse mind sellise näoga, et 'sa pead mind lolliks või?'\nkuidas teda veel õpetada? ma ei mäleta üldse kuidas me oma vana kassi õpetasime, sellega vist tegeles siis mu ema. ma täitsa mures, äkki jääbki mul toanurka pissima.\n2 Vastas: kristiuudam 09.06.2008 18:45:54\nVasta: kuidas õpetada kiisupoega kastis käima?\nkoguaeg tekitan paanikat (ja räägin siin iseendaga ma vaatan ) aga tahtsin öelda, et kiisu pissis oma kasti. ise läks sinna! ma nii uhke meie pisikese emma-johanna üle\n3 Vastas: hharak 09.06.2008 21:34:59\nSuvisel ajal ei külastata tõesti eriti aktiivselt foorumit.\nTore, et mure nii kiiresti lahendatud sai!\nNing alati parem karta, kui kahetseda!\nPS Tehke ka Emma-Johannast väike tutvustus\n4 Vastas: Clytemestra 12.06.2008 00:09:48\nMeil sai kass liivakasti nii selgeks, et lihtsalt iga kord, kui toas liikusin, võtsin kassi ja panin ta liivakasti, mis siis, et ta seal midagi ei teinud. Näitasin veel, kuidas seal kraapida ka saab, ja mujale ta ei pissinud kordagi, peale oma kasti.


Galerii: Peaminister Jüri Ratas kutsehariduskeskuses\nTeisipäeval, 21. märtsil külastas Eesti Vabariigi peaminister Jüri Ratas Tartu Kutsehariduskeskust. Ringkäigul astus ta sisse ehitus- ja puidutöökotta ning pagariklassi, kus peaminister andis tõenäoliselt oma esimese šokolaadist autogrammi.\nPeale seda andis Jüri Ratas õpilastele ja õpetajatele avatud tunni teemal “Eetika ja poliitika”. Ta rõhutas pühendumise ja harjutamise tähtsust tippu jõudmisel ning tõi paralleele spordiga. “Tuled hommikul trenni, Veerpalu juba kohal. Suusatab. Ja nii iga päev,” tõi ta näiteks suusataja Karel Tammjärve tsitaadi, mis iseloomustab teed tippu. Peaminister kinnitas, et oskustega on sama lugu, tuleb harjutada ja pühenduda, et oma ala hästi osata. “Kadestan vahel neid inimesi, kes oma kätega midagi teha ja luua suudavad,” ütles ta.\nPeaminister rääkis veel oma perekonna ja sõprade tähendusest ning meeskonnatööst. Samuti puudutas ta lubatud ja lubamatuid eksimusi elus ja poliitikas ning tuletas meelde peagi saabuvat Eesti Vabariigi sajandat juubeliaastat, mille peamine tunnusjoon on ise tegemine ja märkamine.\nVaata ka Tartu Postimehe galeriid


Hapu kohv = halb kohv? - Maitsemeel - sõbranna.ee\nHapu kohv = halb kohv?\nKas sina teadsid, et kõige levinum küsimus kohvi ostes on: «On see ikka piisavalt hapu?» Müügiesindajate sõnul küsivad seitse inimest kümnest kohvi ostes täpselt seda küsimust. Eksperdid nõustuvad, et see maitseomadus ei ole otseselt seotud kohvi halva maitsega.\nAsjatundjate sõnul peaksime me eristama kahte tüüpi hapusust – hea ja halb. Küsimustele, mis teeb kohvi hapuks ja kuidas eristada head ja halba hapusust, vastab kohvi ja kohvimasinate müügile spetsialiseerunud ettevõtte KohviSemu juht Tanel Kalmo.\nMiks me ei naudi hapusust kohvitassis?\nVõib-olla isegi seda lugedes tekib teil mingil määral ebameeldiv tunne, tuletades meelde korda, mil võtsite lonksu haput kohvi. Terve suu tunneb seda teravat mudast maitset, mis jääb suhu kestma ka natukeseks veel peale lonksu võtmist. Tanel Kalmo sõnul tekib selline maitse tööstusliku röstimise tõttu, mis ei ole alati «kohvisõbralik». Kui kohviube töödeldakse suurtes kogustes, ei jää palju aega röstimise üksikasjade paikaseadmiseks, nii võivad paar kraadi või sekundit kindlaks määrata terve kohvi maitse.\nOlenevalt kohvitüübist või soovitud tulemusest on palju faktoreid, millega tuleb arvestada kui püüda võimalikult meeldiva aroomiga kohvi saada.\n«Üht tüüpi kohvi tuleb röstida 210-kraadise temperatuuri juures 12 minutit, samal ajal kui teine tüüp võib vajada 240 kraadi ning palju vähem aega,» selgitab Kalmo kohvi röstimise saladusi. «Professionaalsed röstijad jälgivad tervet röstimisprotsessi väga hoolikalt ning arvutavad täpselt välja, kui palju aega iga konkreetse oa jaoks on optimaalne. Kõike seda tuleb jälgida visuaalselt. Hästi paikaseatud masinapargist üksi ei piisa.»\nValides röstimise jaoks temperatuuri, peame me kõigepealt mõtlema, millist tulemust tahame saavutada. Väärib märkimist, et mida tumedam on röst, seda enam kohvi maitsest kaob. Kohvitootjad püüavad tihti nii oma ubade halba kvaliteeti varjata. Loomulikult on ka sellel reeglil erandeid. Kõik sõltub sellest, millist jooki te plaanite hiljem teha. Kui röstite ube espresso jaoks, siis on oad tavaliselt tumedama röstiga, kui soovite kohvi valmistada Chemexiga või ameerikalikult, siis on hele röst peaaegu kohustuslik.\nHeleda rösti puhul on optimaalne temperatuur 180-205 kraadi. Röstida esimese «praoni».\nKeskmise rösti puhul on optimaalne temperatuur 210-220 kraadi. Röstimine lõpetada esimese ja teise «prao» vahepeal\nTumeda keskmise rösti puhul peaks temperatuur olema 225-230 kraadi. Röstida teise «prao» keskpaigani.\nTumeda rösti optimaalseks temperatuuriks on 240 kraadi. Röstida teise «prao» lõpuni või kauem.\nIga kohvitüüpi erinevast istandusest omab unikaalset maitset. Seega pole ime, kui öeldakse, et kohvil on laiem maitsetepalett kui veinil, millel on umbes 600 unikaalset järelmaitset – kohvil on neid suisa tuhande kanti.\nKõrge kvaliteediga kohvil on naturaalselt meeldiv vihje hapukusele, mida saab röstides kas tõsta või alla suruda. Kalmo ütleb, et röstimisel peaks eesmärgiks olema paras tasakaal magusate, kibedate ja hapude maitsete vahel.\n«Kohvikultuuri laienemisega avastavad röstijad uusi tehnilisi lahendusi kõige peenemate aroomide avaldamiseks,» selgitab ekspert. «Röstimisprotsess avab laia valiku kohvioa sees peidus olevaid aroome ning neid saab tugevdada, kindlustades sellega lõpp-produkti unikaalse ja eksklusiivse maitse.»\nRöstimisprotsess näeb suurtes vabrikutes ja väikestes röstimiskodades väga erinev välja. Suurtes tehastes rändab kohv läbi hiiglasliku toru, kus kuuma õhu vool kuumusega 600 kraadi röstib ube (väikestes röstimiskodades röstitakse temperatuuril 240 kraadi, mitte rohkem). Kogu protsess võtab aega umbes viis-kuus minutit. Lõpuks pritsitakse kohvi veega, et ube maha jahutada ning et neid saaks kiiremini pakendada. Selline röstimine aga hävitab kõik erilised aroomid ja kohviubade veega pritsimine teeb nad 2 protsenti raskemaks kui nad tegelikult on.\nMasstoodetud kohvil ei ole tihti pakendil märgitud päritolumaad või regiooni. See on seepärast, et masstootmises ei saa eksisteerida isegi ühte tüüpi kohvi segu. Olenevalt spetsiifilise perioodi turutingimustest tarnivad kohviube 10-12 kohviistandust.\nSpetsiifiliselt määrab teie tassi kohvi hapususe just röstimisprotsess. «See võib olla väga meeldiv, mitte jube, seega ei tohiks seda omadust karta,» julgustab Kalmo. «Võtke lihtsalt aega, et määrata kindlaks, kuidas vastavaid kohviube on töödeldud, enne kui ostate järgmise paki. Võite väga meeldivalt üllatuda, kui tunnete maitsvaid, kergelt hapukaid maitseomadusi hästi röstitud kohviubades.»


Surve on madal, kui süstoolse, ülemise ja diastoolse indeksid on madalamad, umbes 100 kuni 60 mm Hg. Art. Või isegi madalam. Madal vererõhk ei kehti sõltumatute haiguste korral, isegi kui ülemine on ilma kõrvalekaldeta.\nHüpotensioon võib olla krooniline või äge. Püsivalt madalad hinnad on kaasasündinud ja päritud.\nMadalat rõhku võib nimetada teise patoloogia sümptomiks või vastupidi, areneda konkreetse haiguse taustal.\nParim parameeter on 120 kuni 80. Kuid mõõdetud indikaatorid ei vasta alati normile ja sõltuvad järgmistest teguritest:\nsiseorganite patoloogiate olemasolu;\nüldine tervis tonometri kasutamise ajal.\nKui teie vererõhk on tavapärasest madalam, kuid inimene tunneb end hästi, elab ja töötab nagu tavaliselt, siis ei pea te muretsema. See on loodusliku hüpotensiooni füsioloogiline tüüp. Seda tüüpi hüpotensiooni põhjustavad järgmised asjaolud:\nnoorelt, kuni 25 aastat;\nkliimatingimuste muutmisel kohanemisperioodil;\nolles suletud kohas või tänaval kõrgel temperatuuril ja niiskuses;\nsportlaste või raske füüsilise tööga seotud inimestel;\nnaistel menstruatsioonitsükli ajal hormonaalse kohandumise tõttu.\nKui rõhk väheneb ülalkirjeldatud põhjustel, ei ole ravimravim vajalik. Kui rõhu alandamisel tekib kontrollimatu ebamugavustunne, on vaja pöörduda arsti poole, ja patsiendid kaebavad täiendavate sümptomite suhtes.\nTingimused, mille all rõhk väheneb\nPeamised eeldused vererõhu alandamiseks on südame-lihase funktsioonide, närvisüsteemi üleräbipaistvuse, rikkumine. Need nähtused esinevad järgmistel põhjustel:\nkonstrikteeritavad veresooned. Sellepärast peatub vererakkude normaalne liikumine südamele ja südamele organitele, arterite struktuuriline muutus;\ndehüdratsioonist või verekaotuse tagajärjel. Vere muutuste maht, mis põhjustab rõhu langust;\nvähendab südame-lihase kontraktsioonide arvu düsfunktsiooni tõttu. See võib olla tingitud pika viibimisest ühes asendis. Surve langeb ka öösel une ajal ebamugavale kehapositsioonile, kuid see on loomulik, normaalne seisund.\nMuu rõhu alandamise eeltingimus on vererõhu stabiliseerimise eest vastutava närvilõpmete talitlushäire.\nMõned peamised hüpotensiooni põhjused\nMõista, miks madala rõhu mõõtmisel on vaja kindlaks teha nähtuse tekitanud patoloogilise olemuse põhjused.\nVererõhu alandamise põhjuste hulgas on järgmised nähtused:\nperifeerse närvisüsteemi rike, mis vastutab laevade ja siseorganite normaalse funktsioneerimise eest. Häiritud üldise nõrkuse, laienenud higistamise, hingamisraskuste ilmingutega;\nsüdame lihaste ja veresoonte patoloogilised protsessid. Kui südame lihas ei toimi täisvõimsusel, väheneb elundite voolav kogus veres ja rõhk väheneb;\nateroskleroos. Vaskulaarseinte lüngad on kitsendatud, mida sageli täheldatakse vanas eas. Ateroskleroos areneb tänu muutustele vaskulaarse koe struktuuris, mis muutub vähem vastupidavaks ja elastseks. Vaskulaarseinad moodustavad väga tugeva hoiuse, mis häirib kudede normaalset hapniku ja toitumist;\nendokriinsüsteemis esinevad patoloogilised protsessid, mille tagajärjel häiritakse organismi hormonaalset tasakaalu. Kui neerupealiste rünnak on häiritud, on naatriumisisaldus organismis häiritud. Kilpnäärme töö probleemid põhjustavad südame lihase kontraktsiooni sageduse vähenemist, mõjutavad veresoonte toonust;\nummistunud veresoonte seinad põhjustatud verehüübed. See on üks kõige ohtlikumaid põhjusi, mis võivad põhjustada väga tõsiseid tagajärgi;\npäikesekaotus, valu šokk;\nVererõhu alandamine võib olla tingitud rohkem kui ühte tüüpi ravimite võtmisest või diureetikumist, kui neid võetakse kontrollitult ja ilma retseptita. Antud juhul tekib hüpotensioon ravimeid. Kõrgete määrade vähendamiseks saate jõudlust kriitilise väärtusega vähendada.\nAlumise diastoolse piiri väiksema parameetri põhjused, kui ülemine jääb normaalseks:\nmüokardi või südame klapi düsfunktsioon;\nhäired organismis hormonaalsel tasemel;\nVerekaotus on ka teise vererõhu languse põhjus. See nähtus on iseloomulik rasketele vigastustele, kui tekib massiline verejooks.\nSeetõttu peab alarõhu langus nõuab erakorralist arstiabi.\nMadala vererõhu põhjused naistel\nMadal vererõhk on naistele rohkem kui mehi. Naiste alandatud vererõhu parameetri põhjused on spetsiifilised.\nNaissoost hormoonid võivad lõõgastavat toimet veresoonte seintele. Naistel esineb sageli psühholoogilisi häireid, mis mõjutavad rõhuarvestust.\nMadala vererõhu peamised põhjused naistel on:\ntühja kõhuga kaalulangus. Toidud mõjutavad negatiivselt vitamiinide ja mikroelementide sisaldust kehas. Kui rakud ei sisalda B-vitamiini, siis algab hüpotensioon;\nsagedane emotsionaalne stress, muutudes apaetilisteks seisunditeks, depressioon;\nmadal rusutus häirib raseduse ajal;\nantidepressantide ja valuvaigistite kategooriasse kuuluvad ravimid.\nNaiste puhul väheneb surve pärast tugevat alkoholi.\nMadal BP meestel\nMeeste madal vererõhu peamised põhjused hõlmavad järgmisi patoloogilisi seisundeid:\nkilpnäärme häired, kui tekib ebapiisav hulk hormoone. Selle tulemusena muutuvad veresoonte seinad struktuurseid muutusi ja kuded saavad vähem toitaineid;\nhüpofüüsi funktsiooni halvenemine. Vähendatud koguse ja tsirkuleeriva vere pea mõjul väheneb esimene ja teine vererõhk.\nneerude patoloogiad dehüdratsiooni taustal. Neerupuudulikkus;\nmaksa tsirroos, mis esineb kroonilises vormis;\nsüdame lihase patoloogilised protsessid. See on müokardi infarkt, kardioskleroos, müokardiit;\nhalvad harjumused. See on suures koguses suitsetamine ja joomine.\nSüdamepuudulikkus põhjustab kõige sagedamini meeste rõhu parameetrite vähenemist.\nMadala vererõhu normaliseerimiseks on vaja mitte ainult tuvastada patoloogia põhjuseid, vaid ka näidata, milliste sümptomitega kaasneb hüpotensioon.\nMadalama vererõhuga kaasnevad peamised sümptomid:\nunisus, pidev letargia;\nhäiritud tähelepanu, mäluhäired;\npeavalud, sageli migreenihaigused;\npimedus silmas, pearinglus;\ntundlikkus atmosfääri muutustele;\npearinglus võib põhjustada minestamist;\nhingamisraskused, õhu vähesus isegi minimaalse koormusega;\nnaistel on menstruatsiooni tsükkel häiritud, meestel on potentsi vähenemine\nTäiustatud juhtudel, kui madala maksumääraga pole abi, võib rõhk langeda kriitilistele tasemetele.\nMadala vererõhu tagajärjed\nVererõhu alandamise oht ei seisne mitte ainult halvas tervises ja üldises nõrkuses.\nHüpotensiooni tagajärjed võivad olla järgmised:\nsüdamelihas ja ajus puudub hapnik ja elutähtsad funktsioonid on hädavajalikud elutähtsates elundites;\nveresoonte tugevuse puudumise, seinte elastsuse ja naastude tõttu on häiritud vereringet. Võibolla kardiogeense šoki areng, mis põhjustab südamelihase osalise kaotamise võimet sõlmida;\ndementsus võib tekkida vanas eas;\nkehas ringlevate vere kogumahu vähenemine;\nPüsivalt vähendatud parameetrid kujutavad endast ohtu tüdrukutele kogu raseduse ajal. Tulevane beebi võib arendada hapnikupuudust ja pärast sündi võib ilmneda mitmesugused patoloogilised kõrvalekalded. Sellepärast on vaja mõõtmisi hoida kontrolli all ja vajadusel suurendada survet.\nMida teha madalal rõhul?\nKui vererõhu mõõtmisel on ainult diastoolne parameeter väike, võime rääkida neerude ja kardiovaskulaarsüsteemi häiretest. Arst, diagnoosimise ja täiendavate ravi retseptide parandamiseks, peaks läbi viima ulatusliku kontrolli. See neerude ultraheliuuring, kardiogramm, laboratoorsed testid.\nKui hüpotensiooni diagnoos ei ole kinnitust leidnud, soovitab spetsialist eluviisi mõjutavaid sekkumisi ja ei tohi kohe välja kirjutada ravimeid. Soovitused vererõhu normaliseerimiseks on järgmised:\nplaneerida igapäevast rutiini ja jääda sellele isegi nädalavahetustel;\non vaja luua kvaliteetne uni;\nleida igapäevaseid jalutuskäike, isegi kummaline ilm. Tulemuslikkuse parandamiseks on vajalik füüsiline aktiivsus, aktiivsus mitu tundi päevas;\niga päev, et täielikult ventileerida korteri ja töökoha tuba pausi ajal. Värske õhk on alati vajalik, isegi külma ilmaga;\nreguleerige võimsust. Joo rohkem tavalist vett. Sa ei saa juua kohvi ja alkoholi. Kohv võib rõhku tõsta, kuid pulss muutub kiireks ja südame lihas saab kahekordse koormuse;\nhommikul, et harjuda kontrastiga hinge;\nHüpotoodne töö ajal peaks pausi, kõrvaldama üleöö, et vältida tüsistusi.\nVäiksema rõhuga ei tohiks lubada dehüdratsiooni. Kohvi asemel teevad must või roheline tee. Kuuma ilmaga veenduge, et kannate puhta veega pudeli.\nKui rõhk langeb kriitilisse punkti, peate helistama kiirabi. Enne arstide saabumist saate seda ise teha või lähedaste inimeste abiga teha järgmisi toiminguid:\nmõõta rõhku iga 15 minuti tagant, kontrollides, kas märk on langenud;\nkäitama punktmassaažiliike, mis on suunatud pea taga ja õlavöötme lihased;\nVõite askorbiinhapet võtta pillides. See on kõige kahjulikum apteegiravim, mida soovite koos teiega, kui olete mures madalast vererõhust.\nSa ei saa ise ravimeid sisse seada, kirjutades endale ravimeid. Ainult spetsialist saab vajaduse korral ja pärast diagnoosi määrata vajalikku ravimteraapiat ja määrata ettenähtud ravimi soovitud doosi.\nRavimite tarvitamisel kasutatakse tavaliselt erinevaid ravimeid, sealhulgas vitamiinikomplekse. Hüpertensiooni või hüpertensiivse kriisi vältimiseks võetakse arst pidevalt jälgides mis tahes vahendeid, mis võivad suurendada vererõhku. Surveparameetrite ülemäärane suurenemine on kehale ka ohtlik.\nRavimite kontrollimatu kasutamine võib oluliselt suurendada vererõhku. Kuid isegi terve inimene ei suuda selliseid erinevusi vastu pidada ja tüsistused võivad tekkida. Seetõttu peate teadma, mida sellega seoses esmaabi sümptomiga teha.\nRavi käigus on sagedamini survet kontrollida. Seda tuleks mõõta mõlema käega 15-minutilise intervalliga. Kodus, eriti iseseisva mõõtmise korral, on parem kasutada usaldusväärsete mõõtmiste tulemuste saavutamiseks automaatomeetrit.\nSüdamelihase tugevdamiseks kasutage rahvapäraseid ravimeid.