Ülo Läänemets (08.01.1972)\nTartu rajooni Lenini-nimelise näidissovhoosi peaagronoom Ülo Läänemets.\nSuvemuusika Pärnu-74 (06.06.1975)\n"Saare Kaluri" taidlejate kontsert. Sekka ka muud informatsiooni. Räägivad EKP Kingissepa rajoonikomitee esimene sekretär Jüri Suurhans, "Saare Kaluri" esimees Aldur Pitk, kirjanik ja helilooja Albret Uustulnd...\nKadunud asjade hulgast (1986)\nKaubadefitsiidist ja spekulatsioonist Eesti NSV-s\nFilmis on joomarluse ja alkoholismi teema ühendatud globaalprobleemidega, ökoloogiaga ja eriti võitlusega meie ühiskondliku elu radikaalse uuenemise eest. Vestlusringis osalevad Jaak Allik, Anti Liiv, Ülo Tuulik ja Vello Pohla\nNõukogude Eesti (17.10.1972)\nKompleksne lähenemine (20.08.1985)\nEesti Põllumajanduse Akadeemia veistepidamise labori tööd elektroonika rakendamisel veisekasvatuses. Laboratooriumis tehtud katsed söötmise ja füsioloogiliste mõõtmiste automatiseerimisel on äratanud üldist tähelepanu.\nKongressist kongressini (27.11.1975)\nÜlevaatefilm Eesti NSV majandussaavutustest\n"Jäise raamatu" jälgedes (10.01.1976)\nKirjanik Juhan Smuul võttis ette Antarktika-reisi nõukogude ekspeditsiooni koosseisus 50-ndate lõpul ning pühendas oma "Jäise raamatu" neile, kes asusid esimeste hulgas kahevõitlusse valge maaga...\nKohtusid meri ja mägi (01.01.1978)\nEsineb Jerevani pioneeride ja koolinoorte palee tantsuansambel "Sõprus" ("Barekamutjun"), üks Eesti NSV koolinoorte IV laulu- ja tantsupeo külalisi. Armeenia tantsud oleksid nagu välja kasvanud Armeenia loodusest...\nKuulake, rohi kasvab (13.04.1975)\nSeal Siberis Baikali taga (28.12.1991)\nSee on film 1990. suviselt matkalt Siberisse - Burjaat-Mongooliasse. Tsaariaegsest vaimselt ja majanduslikult rikkast impeeriumi ääremaast on tänaseks saanud üliindustrialiseeri-tud, hambuni sõjaväestatud ja ökoloogiliselt laastatud regioon...\nGeorg Ots ja nõukogude laul (15.05.1975)\nKasutatud laule varasematest filmidest ja Georg Otsa meenutusi. Režissöör Irene Lään.\nSõprus - 84 (12.12.1984)\n"Sõprus - 84" purjeregatt Tallinnas. Windglider ja Soling. Intervjuud Solingu võitja Helmar Nauckiga Saksa Demokraatlikust Vabariigist, Kanada treeneri-esindaja H. K. Drakega, NSV Liidu koondise treeneri Valentin Mankiniga, NSV Liidu Spordikomitee esimehe asetäitja Nikolai Russakiga...\nFilm eesrindliku majandi, Tartu näidissovhoosi Rahinge suurfarmi inimestest kevadtöödel. Heitlike ilmade kiuste tullakse töödega suurepäraselt toime, sest neil inimestel on töökuse kõrval oluline tahe ning vastutustunne...\nBAM - 520 kilomeetrit (17.01.1981)\nEesti koondrühm ja selle komandör Enn Leisson BAM-il. Rühma viies tööaastapäev. Novõi Uojan - 3000 elanikuga uusaula Burjaatias.\nNõukogude laul. Georg Ots (11.01.1970)\nGeorg Ots esitab neli laulu, illustratsiooniks on kasutatud graafilisi lehti sõjapäevilt. Režissöörid Astrid Lepa ja Jaak Mamers.\nHaapsalu rajooni kalakaitseinspektor Leonard Püve, üks staažikamaid selle ameti mehi Eestis.\nXIX sajandi itaalia helilooja Vincenzo Bellini ühe tippteose - ooperi "Puritaanlased" kahe peategelase duett. Esitavad Tiit Kuusik ja Teo Maiste\nLaulab Margarita Voites (15.02.1969)\nTPI -50 (22.09.1986)\nTallinna Polütehnilise Instituudi 50. aastapäevale pühendatud üritused: õppe- ja teadustöö saavutuste väljapaneku avamine Moskva Rahvamajandussaavutuste näitusel, taidluspäevad, Nõmme jalakäijate silla avamine...\nElu, armastan Sind (1965)\nLavastuslik telefilm valikuga Georg Otsa repertuaaris olevatest eesti ja nõukogude heliloojate levilauludest. Filmivõtted Võsul, Käsmus ja Tallinnas\nVaatefilm Eduard Vilde nimelise kolhoosi edust, inimeste heaolust, abimajanditest. Tellimusfilm. Režissöör Kristjan Svirgsden.\nLasteassamblee Sofias (21.03.1989)\nIga kolme aasta järel kogunevad Sofiasse lapsed kogu maailmast, et veeta koos vaba aega - tantsida, laulda, mängida ning rääkida rahust ja armastusest.\nGeorg Ots ja operett (03.12.1976)\nMuusikafilm Georg Otsa operetirepertuaarist ja -rollidest. Stsenarist ja režissöör Eino Tandre.\nLucia aaria G. Donizetti ooperist "Lucia de Lammermoor" esitab Margarita Voites.\nKolmekümne aastase tööstaazhiga miilitsamajor Ants Tosin on viimased 15 aastat teeninud Aegviidu piirkonnainspektorina. Film kõneleb miilitsatöö argipäevast väikealevis andes poeetilise portree Ants Tosinast...\nTantsib Tamara Soone (23.10.1980)\nKatkendeid klassikalistest balletidest: P. Tšaikovski "Luikede järv", A. Adam "Giselle", P. Tšaikovski "Uinuv kaunitar". Tamara Soone ja Vjatšeslav Maimussov. Montaaž R. Štšedrini balletist "Anna Karenina"...\nPoiste saar (31.12.1977)\nPärnu poisteklubi traditsiooniline suvelaager Kõrglaiul, väiksel saarel Riia lahes.\nEesti Tele-raadio (30.06.1977)\nSõprade juures (18.01.1981)\nEesti turismigrupp esindamas Nõukodude Liitu kultuuripäevadel Ungaris novembris 1980.\nElektrienergia toodang peab Eestis käesoleva viisaataku lõpuks kasvama ligemale pooleteisekordseks. See oleneb muidugi elektrihiiglaste - Balti ja Eesti Soojuselektrijaama tööst. Film annab läbilõike NSV Liidu looderajooni energiasüstemi ühest tööpäevast.\nReportaaž 18.- 28.06.1979 Eestis toimunud väliseestlaste kultuuriseminarist\nMaa, maja, loom (03.01.1970)\nLühifilm Kalevi võrkpallimeeskonnast ja treener Ivan Dratšovist. Kommenteerib esindusmeeskonna kapten Peet Raig. Režissöör Ela Tomson.\nKunstinädal Pärnus (28.09.1978)\nReportaaž 1978.aasta kunstinädalast, mille kesksed üritused toimusid Pärnu linnas ja rajoonis. Räägivad Ilmar Torn ja Matti Varik ning pärnulased Laine Volmer ja Heikki Jürisoo.\nPiimamehed Põlvast (25.03.1981)\nKartulikasvatuse, -aretuse ja -hoidmise probleemid Eestis\nÜks, kaks, kolm (02.04.1987)\nInimene peab endas ja enda ümber olevat ilu iseendast mõistetavaks, et sellele tähelepanu pöörata. Räägitakse mängulisest inimtegevusest, mis sageli kipub minutite ja meetrite varju varju jääma...\nDoktor Seppo aparaadid (1978)\nFilm dr Arnold Seppo leiutistest ja meetoditest. Stsenaristid Andres Sööt ja Jaan Ruus, režissöör-operaator Andres Sööt.\nSee on täiesti tõsine asi (31.12.1982)\nTV konkursi laureaadid (01.01.1969)\nMeile esinevad televisiooni lauluvõistluse võitjad, stuudios joonistab sarze Hugo Hiibus, laureaate saadab TV ansambel Kustas Kikerpuu juhatusel.\nTaevapõdra rahvaste laulud (03.03.1979)\nMiljööfilm Siberi ketide ja sölkupi rahvakildude eluolust, kõlavad nende laulud. Käsikirja autorid Jaan Tooming ja Mikk Sarv, operaator Maido Madisson, helirežissöör Jaak Elling, režissöör Jaan Tooming.\nOlümpiaregati tähed (24.02.1980)\nLaulavad 31. Balti regati ajal Tallinnas viibinud estraadikuulsused: Maryla Rodowicz, Panaiot Panaiotov, Igor Ivanov, Sofia Rotaru, lvica Zerfezi, Roza Rõmbajeva, Klari Katona ja Jaak Joala. Tantsivad Svetlana Kvaša ja Valentin Manohhin...\nSaaremaa - Gotland. Sõsarsaared (03.10.1999)\nDokfilm kahest Läänemere suuremast saarest: Saaremaast ja Gotlandist, nende lähedusest ja kaugusest. Filmis on antud terve galerii inimestest, kes on seotud ühe või teise saarega, nende maailmatunnetus ja seotus...\nMare Balticum (04.03.1979)\nLäänemere basseini seitsme riigi tööstusettevõtted saadavad oma jäätmeid merre, mis on 2000 korda suurema inimtegevuse mõju all kui kogu maailmameri. Mida võib loota tehtavast teadislikust uurimistööst ja praktilistest abinõudest heitvete puhastamiseks? Kaamera jäädvustab olemasoleva...\nKui nafta lõpeb... (01.01.1969)\nLaulutaat Gustav Ernesaks (18.04.1970)\nFilm legendaarsest koorijuhist ja laulupidude hingest Gustav Ernesaksast. Stsenaarium Valdo Pant, režissöör Ants Kivirähk, operaator Anton Mutt.\nInimene ja kompuuter (03.09.1986)\nRäägitakse kompuutritest, nende headest ja halbadest külgedest. Film oli esmakordselt ETV ekraanil 3. septembril 1986. Autor Mart Siimann.\nKuula käsku! (28.05.1968)\nFilm NSV Liidu merepiirivalvurite igapäeva tööst.\nV.I. Lenini nimeline Kultuuri- ja Spordipalee (07.11.1984)\nEesti põllumajanduse juhid ja spetsialistid arutlemas agraartööstuskoondise probleeme. Üldistused teeb kommentaator Märt Müür. Osalevad professor Mihhail Lemešv ja kunstnik Tiit Pääsuke\nAdavere Lenini-nimelise sovhoosi Läti farmi seakasvatajate noortebrigaad\nMees viiulitega (20.10.1977)\nKuulus viiulimeister Felix Villak. Tema kaadritagune sünkroontekst, kaetud venekeelse tõlkega.\nTelefilm kunagisest Jäneda sovhoostehnikumist, kus koolitati agronoome. Jänedal õppisid ka Harald Männik, Arnold Rüütel ja Ülo Läänemets. Stsenarist ja režissöör Irene Lään, operaator Vladimir Bogatkin.\nTallinna vanalinnast, Pirita kloostrist.\nMeie klass (22.01.1972)\nEsimene koolipäev sõjajärgses Eestis ühes väikeses koolis. Stsenaristid Valdo Pant ja Ülo Tambek, režissöör Ülo Tambek.\nEsineb ansambel Smeritška (16.11.1975)\nEsinemine on filmitud lummavalt kaunitel Karpaatide nõlvadel ja külades, kust on need ukraina rahvalikud laulud ja tantsud pärit. Stsenarist Ene Hion, operaator Vello Aruoja, režissöör Virve Koppel.\n... põline rikas (15.04.1973)\nOtt Kooli mõtisklus uue põlvkonna töö ja kodu suhetest maal. Filmitud Haljala kolhoosis, sealhulgas vabariikliku künnivõistlust.\nMa tahaksin kodus olla (26.11.1992)\nFilm Venemaal, idapiiri taga elavatest eestlastest. Sajandeid on Läänemere kaldal suurte rahvaste ristteedel suutnud end säilitada üks väikerahvas - eestlased. Aegade tuuled ja tormid on neid viinud hulganisti võõrsile, nii läände kui ka itta...\nNoorus rivis (19.02.1987)\nTallinna Kõrgem Ehitusvägede Poliitiline Sõjakool ja selle kasvandikud. Oma koolist ja tulevasest ametist räägib kursant Ain Võsu.\nKes on kes? (16.04.1984)\nFilm kiriku ja riigi suhetest. Inimestest, kes on sattunud seadusega pahuksisse ja püüavad leida kaitset kirikust. Milleni see viib ja kellele see on kasulik ning sellest, kuidas on kiriku ja riigi suhted korraldatud Nõukogude riigis, jutustabki see film...\nKontsert prantsuse muusikast (17.05.1981)\nMängib vabariikidevahelise konkursi laureaat Aleksandra Juozapenaite-Eesmaa.\nSõdur lauluta pole sõdur (23.02.1978)\nEsineb piirivalve Balti ringkonna laulu- ja tantsuansambel. Solistid A. Uškanov, M. Sadoševitš, L. Kostrubin, I. Võhhovanetš, R. Šamsudtinov, V. Solovjov, V. Simonov. Film on pühendatud Nõukogude armee ja piirivalve 60...\nMängib Aleksandra Juozapenaite-Eesmaa.\nTallinna Kaubasadam - kapten Johannes Naani, sadama ülema asetäitja kaasabil saame ülevaate meie kabandussuhetest teiste liiduvabariikide ja välismaaga\nW. A. Mozart Missa C-duur (06.01.1989)\nETF kontsertprogramm on salvestatud Tallinna Toomkirikus. Esinesid RAM-i Poistekoor, ERSO Kammerorkester, dirigent Peeter Lilje; koormeistrid Venno Laul ja Lydia Rahula, solistid: Heiko Hiller, Rauno Tagel, Aivar Kaldre, Villu Valdmaa.\nNii ehitamegi (01.03.1980)\nVee ala- või üleküllus on põllumehe üks peamisi muresid, mille lahendamise võtab oma ülesandeks Vello Ott. Stsenarist Olev Anton, režissöör-operaator Mark Soosaar.\nFilm Rakvere metsamajandist.\nKompuutrid laudas (16.01.1986)\n20 päeva Indias (21.10.1980)\nKahekümneliikmeline Eesti kontsertgrupp NSV Liidu kultuuripäevadel Indias. Kommenteerib Ela Tomson\nMõeldes homsele (24.10.1983)\nTallinna Teaduslik Mööblitootmiskoondis "Standard" ja tema projekteerimis- ja eksperimentaalosakonna roll mööbli sortimendi uuendamisel kõigis Eesti mööbliettevõtetes. TPI puidutöötlemise kateedri õppejõudude ja üliõpilaste osalus nendes projektides...\nJõgeva noorteklubi "Hekto" ettevõtmistest.\nMees, kes on töötanud Tartu lennuväljal, kelle vaba aeg kuulub aga hoopis maisematele masinatele - vanadele traktoritele, aurukateldele, rehepeksumasinatele.\nEesti mustakirju tõukari 1966\nEesti mustakirju tõukarja aretusest ja propageerimisest teistes NSV Liidu vabariikides.\nJuunipäevad Moskvas (06.08.1982)\nENSV päevad Moskvas 1982.a.\n117. hooaeg (13.05.1987)\nTundeline teekond ajas ja ruumis läbi "Vanemuise" teatriõhustiku 1986/87. aasta hooajal. See hooaeg - järjekorras 117. - algas nagu ikka tearikülastjate konverentsiga. Viimast korda kõneles vaatajatega teatri kunstiline juht Kaarel Ird...\nUued horisondid (14.02.1982)\nEesti Tsiviillennukoondise igapäevasest tööst\nEdu saladus (13.01.1987)\nLinn põlevatel kividel (31.01.1980)\nPost scriptum (21.06.1987)\nFilm 1833. aastal rajatud Sindi kalevivabriku minevikust ja vabrikust ENSV esindusettevõttena 150 aastat hiljem. Režissöör Raivo Pikner.\nJaapani sügis (17.01.1981)\nEesti NSV eriturismigrupp NSV Liidu kultuuripäevadel Jaapanis. Grupi koosseisus Anu Kaal, RAM 3, Kreuksi-nimelise Kultuuripalee rahvatantsuansambel "Sõprus". Kommenteerivad Lembit Heinmaa ja Agu Sisask.\nTihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum (02.07.1968)\nÜlevaatefilm Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumis õpetatavatest erialadest.\nSõpruslinnas Veneetsias (25.04.1982)\nEnn Põldroos (01.01.1980)\nFilm kunstnik Enn Põldroosist ja tema maalidest.\nFilm tüürimees Vilma Tõeväljast.\nHugo Lepnurm räägib Teatri- ja Muusikamuuseumis koduorelist. Jenny Simon ja Hugo Lepnurm räägivad oma kauaaegsest koostööst\nKreenholm täna ja homme (06.11.1978)\nKreenholmi vabriku minevikust ja homsest.\nKodunurga laastud. Aira Kaal (08.03.1976)\nJutuajamisi Aira KaalugaAira. Kaal rääkimas oma lapsepõlvekodust - pärit 9-lapselisest Tiidu talust Saaremaal. Mälestusi vanaemast ja vanaisast jagavad ka tema õde ja vend. Nendega vestleb Ela Tomson.\nENSV kunstimeistrite kontsert (19.11.1985)\nTelefilm teaduse ja tehnika arengust Nõukogude Eestis. Stsenarist Arno Köörna, režissöör Jaan Ruus.\nLinn ja maa (16.03.1975)\nMajandi ja tehase vahel (19.02.1983)\nIga inimene, kes eesti põllumajanduse probleeme tunneb, teab et üks teravamaid on varuoosad. Ja kui majandusmehel vajakajäämisi enam millegi muuga põhjendada ei ole, siis on varuosad ikka veenev argument...\nEesti Draamateatri staažikam näitleja Salme Reek enesest ja teistest. Lavastajad Ago-Endrik Kerge ja Adolf Šapiro räägivad Salme Reegist. Katkendid Draamateatri etendustest "Noore daami külaskäik" ja "Elav laip"...\nAino Talvi (08.03.1971)\nAino Talvi loominguline portree. Näitlejaga vestleb Helene Siimisker. Telefilmi režissöör on Virve Aruoja.\nProovige poeletilt leida moodsat ja hinnalt sobivat kinga, ülikonda, kleiti, mantlit. Ei õnnestu! Ometi teeme majanduseksperimente, loome firmakauplusi, allutame kaubandusorganisatsioone tootvale ministeeriumile...\nIgihaljas bel canto (31.12.1976)\nKatkendeid Estonia ooperirepertuaarist. Solistid Teo Maiste, Voldemar Kuslap, Anu Kaal, Mati Palm ja Margarita Voites kommenteerivad oma ooperirolle. Režissöör Arne Mikk.\nAken Euroopasse (01.05.1989)\nJuba üle kahekümne aasta on Eesti Üliõpilaste Ehitusmalev saatnud noori sotsialismimaadesse tööle ja ilma nägema. Ometi on tänaseni piiri taha pääsemine rohkem luksusasi. Vähene keeleoskus ja muud kohanemistingimused panevad sellepärast nõukogude intelligendi laias ilmas üsna piinlikesse olukordadesse...\nKõlab C. Monteverdi "Magnificat" Filharmoonia kammerkoori esituses, dirigent Tõnu Kaljuste.\nNii pikk tee Veenuse juurde (02.05.1981)\nFilm Tallinna Lastekunstikoolist Kevade tänaval. Režissöör Tatjana Elmanovitš.\nAlbert Üksip (15.12.1963)\nAeg jälle tuleb...\nReportaaž Eesti Olümpiakomitee taasloomisest 14.01.1989. aastal Estonia teatrimajas. Autor Enn Putnik.\nPidupäeva kontsert (04.08.1987)\nKesktelevisioonile valminud mitmežanriline kontsertfilm, milles esitatakse meie tuntud heliloojate teoseid ning mis haarab endasse ka osakese koolinoorte VI laulu- ja tantsupeost. Režissöör Jüri Tallinn.\nInimeselt inimesele (21.01.1973)\nRein Maran on julgelt kokku viinud kaks ala - kaasagse tarbekunsti ja balleti. Balletistseene esitavad Ülo Vilimaa ja Alla Udovenko.\nUus Ilm (10.10.1979)\n20. juunil 1979 möödus 70 aastat eestikeelse ajalehe "Uus Ilm" ilmumisest New Yorgis. Režissöör Tõnis Kask.\nEesti komsomoliorganisatsiooni tegevusest ÜLKNÜ XVIII ja XIX kongressi vahel - meenutus töölisliikumisest, "Kodulinna" noored, Tartu ja Tallinna tudengid.\nJaak Joala (06.03.1982)\nLäbilõige Jaak Joala lauljateest. Kaastegev ansambel Radar. Ema Helgi Ridamäe meenutab Jaagu lapsepõlve. Autor ja režissöör Leo Karpin.\nJõulumüsteerium sinule... (25.12.1992)\nKolm aastat on Oriest-stuudio õpilased etendanud jõulu-näidendit vaimuhaiglas ja saavutanud patsientidega hämmastava kontakti. Sündmust kommenteerivad antroposoofid Sirje ja Paul Purga, sinoloog Priit Kelder, medievist Einar Laigna ja psühhiaater Lea Nassalevits.\nIsuri eepos (14.09.1985)\nVeljo Tormise "Isurimaa eepos " sisaldab eepilisi ja lüürilisi rahvalaule läänemeresoomlaste ühises igivanas runolauluvormis. Runolaulule omaseid stiilitunnuseid ja esitustavasid on siinsetes töötlustes säilitatud ja esile toodud...\nKaugete aegade lugu (18.01.1991)\nLugu Kuramaal vangilangenud saksa sõdurist, kes varjas end pärastsõjajärgsel ajal Eesti peres. 1945. aastal võeti Kuramaal vangi saksa armee sõdur Ervin Schuhler, kes põgenes Lilleküla sõjaväelaagrist naiivses lootuses koju Saksamaale jõuda...\nMereäärne rahvas (12.11.1980)\nFilm koosneb väikestest novellidest, mis kajastavad liiduvabariigi elu mitmeid aspekte. Stsenarist Endel Haasmaa, režissöör Mati Põldre. Filmile on peale loetud venekeelne diktoritekst.\nKesk voogavat balli (21.10.1983)\nMati Palm esitab vene heliloojate romansse, mis on salvestatud Kadrioru lossis, Glehni lossis ja Kiek in de Kökis. Klaveril saadab Peep Lassmann. Režissöör Toomas Lasmann.\nOlümpiaregati ootel 1977\nTelefilm 1980. aasta olümpiaregati ettevalmistustöödest, uusehitistest. Autor Toomas Uba.\nEduard Rüga (22.08.1993)\nFilm 1903.aastal Sangastes sündinud, 1939.aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli Pallas lõpetanud, praegu Ameerika Ühendriikides elavast maalijast ja graafikust. Korüfeega vestleb Jaak Lõhmus, muusikaline kujundus Jaak Elling, kaamera ja režii Andres Sööt.\nMati Põldre autorifilm pöördelise 1991. aasta 19., 20. ja 21. augustist, milles on kajastatud ka Reijo Nikkilä ja Kari Ahola poolt sama aasta augustis Moskvas filmitud materjale. Filmis on kasutatud Eesti Televisiooni, Yleisradio, Tallinnfilmi, Eesti Video, perekond Jaaniski, Enn Nõu, Eesti Raadio ja ETA video-, filmi-, fono- ja fotoarhiivi materjale.\nAntsla. Sügis 1993 (25.01.1994)\n17. oktoobril 1993. aastal toimusid Eestis kohalike omavalitsuste valimised. Film viib vaataja Võrumaa väikelinna Antslasse, kus üle kolmandiku elanikest on pensionärid. Volikogusse pürgisid Sõltumatu ühenduse "Võrumaa", Rahvusliku Koonderakonna "Isamaa" ja pensionäride valimisliidu "Koostöö" esindajad...\nElu nagu kümnevõistlus (01.01.1985)\nKümnevõistejate treener Fred Kudu meenutab oma tulekut sporti, Tartu Ülikooli kehakultuurikateedri moodustamist ja Kääriku spordibaasi ehitamist ning oma kasvandikke Heino Lippu, Rein Auna ja Nikolai Avilovit...\nVenekeelses telefilmis esinevad Kirovi-nimelise kalurikolhoosi taidlejad. Autor Mati Talvik, režissöör Elmo Lööve.\nLaulab Mati Palm (19.11.1978)\nPortree-etüüd metsosopran Jenny Siimonist - pedagoogitöö, 70. sünnipäeva tähistamine Estonia kontserdisaalis. Režissöör Olav Neuland.\nKes tühistas Tartu rahu? (07.11.1989)\nFilmiuurimus Tartu Ülikooli Klassikalise Muinasteaduse Muuseumi varade saatusest. Esimese maailmasõja ajal evakueeriti Tartu Ülikooli - tollase Jurjevi Ülikooli - varad (kunstiteosed, raamatukogu ja dokumendid, arhiivid, õppevahendid), sealhulgas ka väärtuslikum osa 1803...\nPsühhoneuroloogia Haigla peaarst Arvo Haug arutlemas Eesti genofondi tänase ja homse päeva üle. Kõneldakse imikute suurest suremusest, alkohoolikutest ja nende lastest, naiste töötingimustest ja debiilsetest lastest...\nKogu võim (28.05.1989)\nVaatluse all on kohaliku võimu rahvalähedus ja kaugus rahvast, rahvalikkus ja võimetus rahvast tema tõsistes hädades aidata. Kaamera on jälginud Saaremaa Lümanda külanõukogu argipäevi, kus tulevad ilmsiks meie elu süvaprobleemid.\nEsineb Laiuse meeskoor, dirigent Jüri Pastarus\nÜhes peres (28.03.1980)\nKahe tartlase, füüsikakandidaat Enn Realo ja mittestatsinonaarne aspirant keemik Külliki Realo paljulapseline pere - neil on viis tütart. Sissevaade Eesti oludes haruldaseks jäänud perekonda, selle päevaprobleemidest ja tulevikust.\nNoored muusikud (17.04.1971)\nNoored interpreedid esitavad eesti heliloojate kammermuusikat. Kommenteerib Arbo Valdma\n1965. aastal lavastati ja filmiti Eesti Telefilmis Joseph Haydni Lahkumissümfoonia, õigemini  püüti edasi anda sümfoonia sünnilugu. Filmiti Kadrioru pargis ja lossis. Ajaloolisi rolle mängisid Mati Klooren ja Rein Aren...\nVeerand tundi Raimond Valgrega (1977)\nFilmi "Igavesti Teie" arhiivimaterjal. Arved Haug ja muuskud mängivad Valgre meloodiaid.\nMeenuta, sõjamees! (09.05.1985)\nPeeter Sauli koostatud põimiku sõjaaegsetest viisidest esitavad solistid Mati Palm, Teo Maiste, Heli Lääts, Tarmo Sild, Voldemar Kuslap, Ivo Kuusk, Illart Orav, Kalmer Tennosaar, Marika Eensalu, Rostislav Gurjev, Hans Miilberg, Sirje ja Väino Puura, Teleraadiokomitee Kontsertorkester ja RAM-i ansambel...\nEugen Kapp (09.02.1972)\nEugen Kapp on võrsunud kuulsast heliloojate dünastiast. Ta kirjutas esimese nõukogude eesti ooperi, esimese kantaadi pärastsõjaaegsele laulupeole, sai kolm riiklikku ja kaks Nõukogude Eesti preemiat, kasvatas üles põlvkonna heliloojaid, sai ise vabariiklikuks ning Nõukogude Liidu rahvakunstnikuks ja professoriks...\nKodust punaste pihlade all. Kalju Lepik (06.10.1993)\nPortreefilm Eesti ühest tuntumast ja soositumas luuletajast Kalju Lepikust. Liigume koos Kalju Lepikuga ajas ja ruumis tema lapsepõlve- ja noorusradadel Koerus ja Tartus, kõneleme pikkadest pagulasaastatest Rootsis ja tagasiteest kodumaale...\nKülaskäik Asklepiose juurde (10.01.1983)\nUuemat ja eesrindlikumat meie vabariigi tervishoiusüsteemis. Filmi raamib ENSV tervishoiuminister Väino Rätsepa sõnavõtt. Stsenarist Renita Illust-Lintrop, režissöör Peeter Tepp, operaator Kalju Jõekalda.\nEbatavaline vabrik (09.10.1977)\nRanna sovhoosi broilerivabrik - üks suuremaid ja moodsamaid NSV Liidus. Intervjuu bioloogiakandidaat, Kurtna Linnukasvatuse Katsejaama osakonnajuhataja Naatan Mööliga. Filmi autor on Märt Müür, operaator Peep Kasesalu.\nTöömehe au (22.09.1984)\nFilm Tallinna Masinatehase töölistest ja traditsioonidest läbi ratsionaliseerija Hans Libliku isiku. Stsenarist Andres Vihalem, operaator Peep Kasesalu, režissöör Toivo Kõster, toimetaja Vello Pohla.\nKaugel, ookeani serval (21.10.1989)\nFilm Ameerika eestlaste traditsioonilisest ühisüritusest USAs - Lääneranniku XIX Eesti Päevadest, mis toimusid Los Angeleses 1. - 5. juulini 1989. Sündmusi oli seal palju: avaaktus, rahvatantsud, teatrietendused, sport, kunstinäitus, rahvapidu...\nTuult purjedesse (17.07.1981)\nFilm tutvustab Tallinna Olümpiapurjespordikeskust. Autorid: Kalev Vapper, Heiki Roots.\nMade in Estonia (01.01.1969)\nVisioone inimesest ajas.\nNõukogude piirivalvurid töös ja õppusel\nMuusad ei vaikinud (25.03.1982)\nDetsembris 1941 kirjutati alla NSVL Rahvakomissaride Nõukogu määrus Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite moodustamiseks Jaroslavlis. Meenutavad kunagised jaroslavlased Evald Okas, Eugen Kapp, Jüri Järvet, Gustav Ernesaks ja Kaarel Ird...\nKontsert restoranile orkestriga (1980)\nRahvast täis jaamarestoran kõigega, mis sinna juurde kuulub. Väike orkester poodiumil mängib parafraasi Mozarti 40. sümfooniast. Pärast hakkab kõlama ehtne Mozart... Filmitud varjatud kaameraga omaaegses Balti jaama restoranis...\nTuleviku ajalugu (31.08.1989)\nSee film on ajadokument 1988. - 1989. aasta Eestimaast, täpsemalt aga Kirde-Eesti ökoloogilistest probleemidest. Ökoloogilisi probleeme vaatleb film tihedas seoses sotsiaalsete ja rahvuslikega, püüdes anda ülevaate nii põhjustest kui ka tagajärgedest...\nIda Urbeli tantsud (20.08.1965)\nKontsertfilm Vanemuise balletilavastajast Ida Urbelist. Stseenid tema poolt lavastatud ballettidest "Tiina", "Kratt", "Paganini", "Peer Gynt" ja "'Orleans'i neitsi". Stsenarist Lea Tormis, operaator Mati Põldre, režissöör Artur Rinne.\nSõjapäevade laulud (11.01.1970)\nKaadrid Nõukogude Armee sõjaveteranide kokkutulekust ja meenutamaks möödunut kõlavad pildirea taustaks populaarsed laulud, nagu A. Aleksandrovi "Püha sõda", M. Blanteri "Katja", R. Valgre "Peagi saabun tagasi su juurde", N...\nFilmimatk läbi Tallinna sõpruslinna Szolnoki ja selle lähiümbruse. Stsenarist ja operaator on Anton Mutt, teksti loeb Mati Talvik.\nMeeleolumuusikat esitavad Venda Tamman (akordion), Riho Mägi (tuuba) ja Riho Joonas (trummid, flööt). Režissöör Elmo Lööve.\nSiberi rahvaste muusikat (04.12.1978)\n1977. aastal jäädvustatud mansi rahvamuusikute Grigori ja Pjotr Sainahhovite, sölkupi lauliku Mihhail Irikovi ja keti pillimehe Ivan Tõganovi lühikontsert. Režissöör Mark Soosaar.\nBaikal-Amuur magistraali ehitusel töötab koondrühm "Komsomolets Estonii", mis tunnistati 1975. ja 1976. aasatl BAM-i parimaks. Rühma komandör on Enn Leisson\nJõulud Leninita (22.04.1994)\nRežissöör Andres Söödi emotsiooniküllane film Lenini ausamba mahavõtmisest Narvas 1993. aasta detsembris ja järelkajast 1994. aasta jaanuaris.\nEesti eksperiment (18.01.1977)\nNSV Liidu ainulaadne põllumajanduslik eksperiment - Viljandi rajooni isemajandav põllumajanduslik tootmiskoondis. Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi üliõpilaste V. Ždanovi, N. Solovtsovi ja V...\nLood lapsepõlvest (19.04.1980)\nKõlab Anti Marguste "Karjaselaulud". Päev Tabasalu pioneerilaagris. Režissöör Jaak Elling.\nPasunakoor "Helikon" (30.06.1986)\nPuhkpillimuusika hiilgeaegade meenutus ja akrobaadid-jõumehed Aksel Eljas ja Sergei Fatkin. Režissöör Heini Drui, operaator Mati Põldre, helirežissöör Peeter Roos, kunstnik Hillar Parkja, monteerija Kadri Kanter, tootmisjuht Helme Rattas, toimetaja Ülo Vinter.\nRegatilinn 78 (02.08.1979)\nMoskva OM 1980 , olümpiaregatt Tallinnas, olümpiaküla ehitus, hotell Olümpia ehitus, vanalinna vuntsimine jpm\nPortreefilm eesti tuntuimast vitraažikunstnikust Dolores Hoffmannist, kes aruleb vaimust ja võimust, kunstniku ja (raha)-ühiskonna suhetest. Režissöör Dorian Supin.\nKõik inimese heaks, kõik inimese õnne nimel (08.01.1990)\nSuurim näitus (04.07.1987)\n1987. aasta alguses toimus Moskva Kunstnike Keskmajas Krimmi kaldapealsel eesti kunsti kõigi aegade suurim näitus, mis hõlmas viimase kümnendi loomingu paremikku. Välja oli pandud 1500 tööd ligemale kolmesajalt kunstnikult maali, skulptuuri, graafika, disaini ja tarbekunsti vallast...\nOn niisugune võimalus (29.11.1983)\nEsineb tollane meie ansamblite paremik - Ruja, Muusik Seif, Mahavok, In Spe, Kaseke, Kapell, Rock Hotel ja Paul Oja (Krõll). Režissöör Jaanus Nõgisto, operaator Anton Mutt, toimetaja Ülo Vinter.\nKivi kivi peale (17.02.1973)\nSuur on samm edasi, mida tahavad astuda kolhoosid ja sovhoosid. Nii suur, et nõuab otse tootmisrevolutsiooni. See aga tähendab tuhandete hoonete püstitamist maale. Töökojad ja garaazid, kuivatid ja aidad, sigalad, piimafarmid ja elamud kerkivad nii et silmaga näha...\nEnergia kolhoosis elavast perekond Moistost. Filmi tegid Tõnu Vare, Märt Müür, Toomas Lepp, Kristjan Svirgsden.\nKaks aariat (1973)\nFilipi aaria G. Verdi ooperist "Don Carlos" - esitab Mati Palm ja Rosina kavantiin G. Rossini ooperist "Sevilla habemeajaja" - esitab Anu Kaal. Filmitud "Estonia" laval.\nAlfred ja Linda Raidsalu perekonnaorkester Kuigatsist\nFilm jutustab rahvusvahelise klassi meristersportlastest purilenduritest Hillar Lingist ja Eda Laanest\nEesti taasisesesvumise 10 aastast ja vene elanikkonna kodakondsuse probleemidest Eestis\nPärnu mosaiik (08.11.1981)\nHetki Tallinna Konservatooriumi 1987. aasta lõpetajate riigieksamitelt. Filmitud Matkamajas, Olevi saalis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis\nVabandage, ma monteerisin teiega (03.05.1994)\nFilm "Eesti Telefilmi" monteerija Salme Kõrvemannist, kes töötas sel ametikohal 35 aastat. Näidatakse katkendeid tema poolt monteeritud filmidest\nTallinna Konservatoorium 70 (27.10.1990)\nTallinna Riikliku Konservatooriumi tellimus. Tallinn Konservatooriumi osast Eesti kultuuripildis Gustav Ernesaksa, Heljo Sepa, Ivo Kuuse, Toomas Velmeti, Eino Tambergi ja Hugo Lepnurme hinnanguil. Filmis on kasutatud arhiivimaterjale H...\nFr. Schubert Trio (Nokturn) Es-duur (24.02.1986)\nEsitavad Bruno Lukk, Jaak Sepp ja Jaan Reinaste. Režissöör Heini Drui, operaator Edvard Oja, toimetaja Ülo Vinter.\nViljandi kunstnikust, eksperimenteerijast ja avatud kosmosega inimesest Ants Grossist ja peateemaks tema teooriad. Ajendiks on 1990. aasta detsembris toimunud paramaffia vastasele võitlusele pühendatud seminar, kus loodi Supper-Comandos...\nKajakad rahumere kohal (02.03.1969)\nReportaaž rahvaste sõprusnädalast 750-aastases Rostockis. Valdo Pant küsitleb sõprusnädala külalisi. Režissöör Ants Kivirähk, operaator Ülo Raudmägi.\nJätkata fortes (21.12.1980)\nAjavoolus kaob paratamatult palju väärtuslikku. Veljo Tormis ja kammerkoor Ellerhein Tõnu Kaljuste juhatusel on üks neist, kes hoolitsevad rahvalaulude säilitamise eest, selle eest, et me saaksime osa kaugetel aegadel elanud inimeste rõõmudest ja muredest...\nEttevaatust - Hiiu madal! (02.01.1982)\nHiiu madal, Neckmansgrund, Suurrahu - keset neljakümne meetrist vett, kümme kilomeetrit kaldast, otse laevtee ääres peaaegu veepinnani ulatuvad kivid. Arvatakse, et sinna on aegade jooksul uppunud ligi tuhat laeva...\nMarginaalid kahele klaverile (01.05.1983)\nNata-Ly Sakkos ja Toivo Peäske mängivad Jaan Räätsa marginaale op. 68 nr. 2, 6, 11, 19, 23 ja 24. Režissöör Ly Pulk.\nWartburg - 900 (07.05.1968)\nMustvalge vaatefilm 1967. aastast, mil RAM-i kontsertreisi sihiks oli osavõtt 13. - 15. maini Wartburgi lossi 900. aastapäeva tähistavast rahvusvahelisest kooride kokkutulekust. RAM andis kontserte ka teistes linnades, nagu Leipzigis, Halles, Dresdenis, Karl-Marx-Stadtis, Berllinis...\nCarl Robert Jakobson (15.05.1983)\n"See oleks kurb elu, kui ma kõrgemate asjade heaks ei töötaks, kui mind õnnelikuks ei teeks teadmine, et minagi inimkonna käekäiku parandada aitan ja kõikideks aegadeks oma isamaa tänu ära teenin", on öelnud Carl Robert Jakobson...\nSellist nime kandis Saksa DV, Poola RV ja NSV Liidu ühine laevaliin, mis ühendas halli Läänemerd troopika türkiissiniste vetega. Laevareisi Lääne-Aafrika sadamatesse jäädvustas Eesti Telefilmi operaator-režissöör Andres Sööt.\nFinišini on jäänud... (31.12.1978)\nTegevusaeg ja -koht: EM kergejõustikus Prahas 29. augustist 3. septembrini 1978. Peategelaseks Enn Sellik. Kõik intervjuud ja kaadritagune kommentaar Toomas Ubalt. Režissöör Igor Kurve.\nKes pääseb olümpiale (21.10.1979)\nNSV Liidu rahvaste VII spartakiaad. Kaadritagune Toomas Uba kommentaar terve filmi ulatuses\n"Vanemuise" teatri sajanda aastapäeva juubelietendused, montaaz neljast juubelilavastusest\nOlümpiakursil 1978 (27.12.1978)\nOlümpiatuli Tallinnas (01.05.1981)\nTelefilm 1980. a Moskva olümpiamängude Tallinnas toimuvast purjeregatist. Režissöör Mati Põldre.\nÕhtu Kaarupiga (23.10.1978)\nKoorifestival "Tallinn 1988" (20.11.1988)\nTagasivaade 1988. aasta augustis toimunud rahvusvahelisele koorifestivalile "Tallinn 1988", kus osalesid Aalesundi kammerkoor, segakoor Noorus, Läti Riiklik Akadeemiline Segakoor, RAM, RAMi poiste- ja noortekoor...\nKohtumine Lisztiga (21.01.1987)\nRein Rannap mängib F. Liszti Sonaadi h-moll. Režissöör Jüri Tallinn, toimetaja Heidi Pruuli.\nKauge ja lähedane (03.04.1988)\nLühiülevaade Eduard Tubina elust ja loomingust. Katkendeid tema II sümfooniast mängib ERSO Peeter Lilje juhatusel.\nTasase maa laul (28.04.1988)\nSee on film Eestimaast, tema käekäigust ja murest homse eest. Veljo Tormise ja Gustav Ernesaksa muusikat esitab RAM Olev Oja ja Kuno Arengu juhatusel.\nFilm kunstikombinaadi ARS kunstnike ideede teostajatest - meistritest\nArvo Pärdi klaverimuusika (24.01.1990)\nKontsertprogrammis on kavas Arvo Pärt -loomingu algperioodi klaveriteosed. Mängib Lauri Väinmaa\nMängib Ivari Ilja (23.07.1988)\nEttekandele tuleb Edvard Griegi Ballaadi oopus 24. Režissöör Jüri Tallinn, toimetaja Heidi Pruuli.\nMinooride taga on algus ... (08.04.1987)\nDirigent Peeter Lilje ja Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri esituses kõlavad Lepo Sumera II sümfoonia, Heino Elleri "Kodumaine viis" (eestikeelses variandis) ning katkendid D. Šostakovitši V sümfooniast, H...\nMuistse mere laulud (14.08.1988)\nVeljo Tormise "Muistse mere laulud" Riikliku Akadeemilise Meeskoori esituses, dirigent Olev Oja.\nLihtsad laulud (31.12.1988)\nRAM-i poistekoor laulab kodust ja maast, mis hingele lähedal ja südames sügaval. Koori juhatab Venno Laul. Režissöör Jüri Tallinn.\nHeino Eller Viiulisonaat nr. 1 (22.09.1985)\nEsitavad Tõnu Reimann viiulil ja Matti Reimann klaveril. Režissöör Jüri Tallinn.\nMoonsundi sügis (22.09.1984)\n1944. aasta Lääne-Eesti saartel peetud lahinguid meenutavad Karl Rammus, Albert Repson, Terenti Zubov, Nikolai Matjašin, Peeter Gross, Melander Toom, Jüri Suurhans, Arnold Tõnissoo, Harry Patursky, Helmut Rajalo, Johannes Truu, Arnold Koop ja Feliks Leet...\nC.C. Menotti ooper "Telefon" Anu Kaalu ja Voldemar Kuslapi esituses.\nJaak ja Maire (10.04.1988)\nSee on film meie invasportlaste esimesest välisreisist. 1987. aasta augustis toimusid Brnos Grand Prix Para VII rahvusvahelised ratastoolivõistlused, kus startisid ka Jaak Kotelnikov, Maire Jelle ja Tiit Roos...\nTeatrihetked Lia Laatsiga (04.03.1979)\nKatkendid järgmistest rollidest: Maria (O. Luts "Tagahoovis"), Helen (S. Delaney "Mee maik"), Courage (B. Brecht "Ema Courage ja tema lapsed"). Režissöör Harry Karro, operaator Vello Aruoja.\nRing - suur, keeruline ja huvitav (24.05.1982)\nMärt Müüri autorifilm lahkab ühte tollast põllumajanduse sõlmküsimust - agrotööstuskoondise olemust. Kandev osa filmis kuulub "Vambola" kolhoosi esimehele Elmar Kallasele. Operaator Raimi Tonts.\nFr. Tuglas 100 (06.09.1986)\nFridebert Tuglase 100. sünniaastapäeva tähistamine 1986.aasta veebruaris-märtsis Tallinnas, Tartus, Ahjal, Moskvas ja Helsingis. Teaduslik konverents Keele ja Kirjanduse Instituudis, mälestuskivide avamine Tuglase koduaias ja Tartus, pidulikud õhtud Filharmoonia kontserdisaalis ja Tartu Ülikooli aulas, Moskva Ametiühingute Maja sammassaalis ja Tallinna Kirjanike majas, näituste avamised Tuglase raamatu- ja kunstikogudest, kõik Tuglase juubeliga seotud üritused Helsingis...\nEesti Talufilm (10.01.2016)\nOn kevad. Liblikad, kes riputavad end talveuneks aida ja rehetoa lagedesse rippuma, ärkavad elule. Vana mees ja väike tüdruk mängivad peitust. See on ka peitusmäng ajaga, mis teeb meie kallal halastamatut tööd...\nHelle Tiisväli püüab tabada rahvakirjanik Aadu Hindi loomingulist kreedot. Stsenarist Helle Tiisväli, režissöör Norma Jõekalda, operaator Kalju Jõekalda, toimetaja Enn Vetemaa.\nRõõm ja mure (08.01.1980)\nJutuajamine rahvakirjanik Aadu Hindiga tema kodukohas Saaremaal. Kõneaineks loomingu lättekohad. Saatejuht Helle Tiisväli, režissöör Norma Jõekalda.\nAken aja liikumisse. Viivi Luik (24.06.1991)\nTänapäeva Eesti üks populaarsemaid ja andekamaid kirjanikke - Viivi Luik - on alati valutanud südant oma maa ning rahva saatuse pärast. Erilise tunnustuse tõi talle põlvkonnaromaan "Seitsmes rahukevad"...\nFilmi aluseks on legend - kauge ja kaunis lugu kuldtõllast, mida põlvkondade kaupa on maapõuest välja kaevamas käidud. Iga põlvkond on tulnud Linnamäele oma tõlda otsima. Pärnus asub nüüd Eestimaa esimene muuseumiks ehitatud hoone...\nVladimir Sapožnini elukutseks oli meelelahutus. Filmis mängib Boba suupilli ja ksülofoni ning imiteerib hääli. Režissöör Tõnu Aru.\nLaulukaar '85 (02.05.1986)\nFilmimosaiik 1985. aasta üldlaulu- ja tantsupeost. Režissöörid Toomas Lepp ja Jüri Tallinn.\nMart Raud. Monoloogid (31.05.1975)\nMe ei pöördu just iga päev oma mätetega enesesse, tagasi lapsepõlvekodu ja noorusmaa aega, et otsida sealt sidet tänapäevaga. Mart Raua mõtted 1974. aasta suvel Viljandimaal oma kodus Kääriku talus...\nMängivad "Vikerlased" (23.04.1972)\nEsineb rahvakunstiansambel "Vikerlased" Uno Veenre juhatusel, laulavad "Põhjapiigad". Režissöör Maie Kivita.\nPaber tahab ju surra (05.09.1982)\nRahvakunstiansambel Leigarid esinemas Rocca al Mare Vabaõhumuuseumis. Režissöör Maie Kivita, operaator Anton Mutt.\nMahtra pillimehed (09.05.1981)\nOma muuseumi ruumides esineb Mahtra Talurahvamuuseumi rahvapilliorkester muuseumi direktori Elmot Abeli juhatusel.\nFilm kauaaegsest ajakirja Looming toimetajast ja Eesti Kirjanike Liidu esimehest Paul Kuusbergist.\nTiit Pauluse trio (27.09.1986)\nTrio koosseisus Tiit Paulus, Helmut Aniko ja Toivo Unt esitab T. Paulus "Selle suve laulu" ja S. Rollinsi "Oleo".\nPõhja-Aafrika mosaiik (23.11.1980)\nFilmioperaator Evald Vaheri reis Põhja-Aafrikas. Taustaks katkendid Fr.Tuglase reisikirjadest.\nEvald Okas (13.12.1964)\nW. A. Mozart Kontsert klaverile ja orkestrile B-duur KV 595 (10.04.1984)\nW.A.Mozarti Kontsert klaverile ja orkestrile nr.27, B-duur KV 595. Esitavad Kalle Randalu ja ERSO Peeter Lilje juhatusel. Režissöör Jüri Tallinn.\nMalle Leis1980, Võrumaa IX, serigraafia (27.12.1980)\nKunstniku argipäev, mil ühe kuu ja selle filmi jooksul valmib järjekordne serigraafia - "Võrumaa IX". Stsenarist Martti Soosaar, režissöör Peeter Urbla.\nHeino Elleri klaveripalu (15.06.1985)\nPianist Matti Reimann esitab Heino Elleri klaveripalu.\nArhitektuuriprobleemide üle arutavad nii teenekad kui ka noored arhitektid Raine Karp, Henno Sepmann, Toivo Kallas, Mart Port, Irina Raud, Tiit Kaljundi, Veljo Kaasik, Leonhard Lapin ja Himm Leover. Kõne all unikaalobjekti tähendus ja tähtsus, konkreetsemalt Pirita Purjespordikeskus, hotell Olümpia ja Linnahall.\nMa kuulen teie sosinat (01.09.1985)\nKuuldeaparaatidest, nende valmistamise ja remondiga seotud muredest, vaegkuuljate probleemidest, kuulmishäiretega inimeste väljatoomisest sotsiaalsest isolatsioonist ja nende lülitamisest aktiivsesse ühiskondlikku ellu, sõnalise kontakti keskkonda.\nFilmi peategelasteks on üksikud vanainimesed. Eestis elab 12 000 üksikut vanainimest, kes varem või hiljem ei saa läbi kõrvalise abita. Ainult vanadekodude ehitamisega seda probleemi ei lahenda. Vanakesed võiksid jääda oma kodudesse elama, kui välja arendada patronaažiteenistus...\nKoit ja Hämarik (1981)\nVarietees ja varieteest. Telefilmis esinevad hinnatud kohvik-varietee Tallinn, kabaree Tallinn ja varietee Olümpia tantsurühmad ning solist Ülle Toming. Tantsupedagoog Inge Põder õpetab kankaani esitama...\nM. Raveli "Bolero" on inspireerinud paljusid tuntud ballettmeistreid. Reet Kudu seades on see Mehe ja Naise traagiline armastuslugu, millele Hagi Šein on lisanud omapoolse värvi- ja valguslahenduse...\nFilmi pildimaterjal on pärit kahekümne kaheksast Eesti tööstusettevõttest. Töö Teadusliku Uurimise Instituudi Eesti filiaali direktor, majandusdoktor, professor Herbert Metsa kõneleb meie majanduse suurimat defitsiidist - inimtööjõust, selle olemusest ja nendest sammudest, mida peaksime tegema selleks, et tööjõudefitsiidist vabaneda.\nFilm Tartu Ülikooli 350.aastapäevaks. Ülemlaul haridusele ja teadusele, püüe mõtestada ülikooli tähendust ajaloos, kultuuris, rahva teadvuses. Professorid Mihhail Bronštein, Jaan Rebane, Paul Kard, Harald Keres, Endel Tünder, Albert Kliiman, Ernst Raudam, Jüri Saarma, Juri Lotman, Juhan Peegel, Karl Samuel Rebane, Hans Trass, Viktor Palm, Arnold Kask, akadeemik Paul Ariste ja rektor Arnold Koop.\nMinu Tartu (02.08.1987)\nImpressioonid 900 aastaseks saanud Tartust. Tartu vaimu olemust püüavad sõnastada akadeemikud Harald Keres ja Harald Haberman, professorid Jüri Saarma ja Juri Lotman, teatrijuht Kaarel Ird ja tollane EKP Tartu Linnakomitee esimene sekretär Indrek Toome.\nLaulu sünd (15.02.1980)\nVäike Värska alev Lõuna-Eestis, kuhu praegu kohaliku mineraalvee ja ravimuda baasil ehitatakse viiesajakohalist sanatoorset mudaravilat. Üks suur muutus toob alati kaasa palju teisi. Milliseks kujuneb selle omanäolise paiga, Setumaa südame tulevik ja mis peab saama unikaalsest Setumaa kultuurist? Räägivad setu esileelotaja Akulina Pihla ja Värska eksperimentaalse mudaravila peaaarst doktor Ragnar Viir...\nÜlevaade Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva pidustustest - rongkäik, miiting Raekoja platsil, orden ülikooli lipule ja rektor Arnold Koobile, mälestustalitus Raadi kalmistul, audoktori promotsioon, esimese kursuse üliõpilaste inauguratsioon, "Hortus Musicuse" kontsert ülikooli aulas, õppejõudude ja juubelikülaliste ball...\nEesti mees sõdades (23.06.1991)\nMeenutus kahest viimasest sõjast. Minevikumälestusi pajatavad Theodor Andersson, Aldur Saar, Aleksander Vutt, Oskar Uluots, Vambola Tammiksaar, Johannes Tammiksaar, August Helistvee, Harry Rent, Raul Kuutma jt...\nKahekümne viies suvi (05.05.1982)\nTelefilm telefilmide tegemisest ja tegijatest Eesti Telefilmi 25-ndal töösuvel. Autor Irene Lään.\nFilm kaamerale nii tänulikust tarbekunstist, nagu seda on klaas. Klaasikunsti eksponeerimise kõrval anname ruumi ka selle loomise protsessile ja loojatele. Meie klaasikunstnikest on ekraanil Eino Mäelt, Peeter Rudaš, Maie Mikof, Silvia Raudvee ja Leida Jürgen...\nSinise taeva all (26.08.1995)\nLavakunstikateedri XI lend võttis 1982. aasta suvel hobuste ja vankritega ette kolmenädalase ligi 600-kilomeetrise ringreisi Kesk- ja Lõuna-Eestis. Sellel vana rändteatri stiilis retkel, kus etendati omaloomingulist varieteeparoodiat, nähti ja kuuldi mõndagi mõtlemapanevat...\nSüda ei põle ära (15.04.1989)\n1944. aasta laastav sõjasügis sundis kodumaalt lahkuma üle 70 000 eestlase. Maapakku siirdus ka umbes kolmandik Eesti Kirjanike Liidu liikmeist. Film kõneleb 1951. aastal Lundis sündinud Eesti Kirjanike Kooperatiivist ja selle arenguloost...\nTeatri vang (27.03.1976)\nVoldemar Panso portreteerib iseennast ja teatrimaagiat. Režissöör Virve Aruoja, operaator Vello Aruoja.\nMeloodia 66 (31.12.1966)\nTalvises Tallinnas esitavad kuldsete kuuekümnendate hitte Heli Lääts, Kalmer Tennosaar, Tiiu Varik, Anu Anton, Vello Marken, Uno Loop, Eri Klas, Kalju Terasmaa. Stsenarist Ester Lepa, režissöörid Astrid Lepa ja Ants Kivirähk, operaatorid Anton Mutt ja Vello Aruoja.\nTallinn olümpiatuultes (24.01.1981)\nÜlevaade neljast olümpiaeelsest aastast ja Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregatist. Stsenaristid Heiki Roots ja Toomas Uba, režissöör Heiki Roots, toimetaja Aare Tiisväli.\nKivid ja kadakad (05.12.1972)\n60 aastat Eesti võrkpalli (15.01.1980)\nFilm põhineb arhiivimaterjalidel, hõlmates aastaid 1951-1978. Näeme neil aegadel Eesti võrkpalli mainet tõstnud sportlasi ja treenereid, samuti episoode nii vabariiklikest, üleliidulistest kui ka rahvusvahelistest kohtumistest...\nKodune collage (04.07.1969)\nPõgus kollaažilikus laadis ülevaade sellest, milline on nõukogude Eestimaa ja mida kujutab endast eestlane. Näeme merd ja kadakaid, vanu linnamüüre ja nägusaid suveniire, inimesi, kes tuntud ka väljaspool Eestimaa piire, nagu Gustav Ernesaks, Hendrik Krumm, Elbert Tuganov...\nKui puu saab aasta vanemaks, kasvab ta tüvele uus aastaring. Sinna on kirjutatud kõik: vihmad ja põuad, tormid ning päikselised päevad. Ka meisse jätab iga sisukalt elatud päev oma jälje. Telefilmi sarjast "Nõukogudemaa lapsed"...\nVana Toomas kõike teab (06.05.1967)\nMontreali maailmanäituseks EXPO-67 valminud Eestit tutvustav muusikaline film. Režissöör Tiiu Vahi, toimetaja Lilian Põldre, reporter Ivar Trikkel.\nJazz 67 (01.01.1968)\nFilm 1967.aasta kevadel Tallinnas toimunud džässfestivalist, millest võttis osa arvukalt muusikuid ja muusikakollektiive Nõukogude Liidust ja välismaalt. Festivalikülaliste saabumine ja nende vastuvõtt...\nTiksuv vaikus (17.11.1987)\nFilm Paul Kerese mälestusturniirilt ja sajalaua matšilt. Stsenarist-režissöör Raul Rebane.\n"Hiiu Kaluri" ja "Lääne Kaluri" traditsiooniline ühispidu kalurite päeval, kus esinevad mõlema kolhoosi taidlejad. Reporter Mati Talvik.\nLeesi Erm (02.01.1982)\nFilm ühest meie tuntumast tekstiilikunstnikust ja tema loomingust. Püüd vahendada tarbekunsti, näha selle kooskõlasid loodusega, otsida kunstnikumõtte võimalikke allikaid ja algtõukeid. Stsenarist-režissöör Tiina Park, operaator Anton Mutt.\nKaarel Karm (18.10.1976)\nFilm on Eesti ühest suurimast draamanäitlejast Kaarel Karmist ja tema poolt mängitud rollidest - Hamlet, Kaval-Ants, Cyrano, Arbenin, Antonius, Richard III, Peer Gynt, Kihnu Jõnn jt. Autor ja režissöör Endel Nõmberg.\nSekundaarse tooraine (toidujaatmete, kaltsude, vana-raua) kasutamise ja kasutamata jatmisega seotud probleemid. Tallinna prugimagi, sekundaarse tooraine kogumispunkt "Stiimul", Leningradi Olmejaatmete Mehhaniseeritud Tootlemise Katsetehas ja Saksa Demokraatlik Vabariik...\nPõlvest põlve (25.05.1975)\nVaatefilm koolinoorte tarbekunsti näitusel eksponeeritud töödest. Filmis on kasutatud Veljo Tormise ja Edgar Arro rahvamuusika seadeid. Autor Rein Maran.\nSa oled mu majakas (22.12.1976)\nOperetilaval laulavad kõik  kapten, tüürimees, masinistid, junga ja reisijad. Esinevad Endel Pärn, Ervin Kärvet, Helgi Sallo, Helgi Toom, Illart Orav, Sirje Puura, Väino Puura, Teo Maiste, Voldemar Kuslap ja Väino Aren...\nFilmi kaudu elame kaasa akadeemiku, mitme ülikooli audoktori, fennougristika Tartu koolkonna rajaja, professor Paul Ariste suhtlusmaailmale. Vaatamata eale on ta endiselt aktiivne, sotsiaalselt äärmiselt avatud ja osavõtlik inimene...\nTallinna mosaiik (28.04.1978)\nKaleidoskoop Tallinnast ja tallinlastest oümpiaregati eel aastal 1977. Eesti Telefilm. Autor Mati Põldre.\nMedalid tuules (28.09.1985)\nWindglider purjelaua MM 1985. a Tallinnas. Filmi tegid Toomas Uba, Heiki Roots, Maido Madisson.\nInimese suhtumine kiskjatesse on aegade jooksul olnud tavapäraselt eitav. Suurtes röövloomades nähti endale otsest ohtu ja muidugi ka toidukonkurenti, seetõttu hävitati neid igal võimalikul juhul...\nKristjan Raud (13.02.1966)\nFilm jutustab eesti suure kunstniku loomingust, mis on kantud armastusest oma kodumaa looduse, oma rahva töö ja saatuse vastu. Kunstniku looming on inimlikult kõnelev ja soe. Aastaid pühendas ta oma jõu talutares loodud vanavara kogumisele...\nHendrik Krumm ooperilaval (29.01.1982)\nKuuba improvisatsioon (22.09.1986)\nKuuba eksootiline loodus, tema värvikad inimtüübid, nende kombed ja tavad. Lähem tutvus Granma provintsi ajaloo ja tänapäevaga. Režissöör Tiina Mägi.\nSulle, me maa! (21.07.1962)\nPioneeriorganisatsiooni tähtis aastapäev on sündmus, mille külge annab nõukogude Eestis õmmelda kultuurile olulisi üritusi. Nii sünnib Eesti noorte laulu- ja tantsupeo idee. Seda I koolinoorte pidu saame filmis oma silmaga näha...\nSammud teel (24.02.1963)\nTallinna Televisioonistuudio ja Järva-Jaani Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kooli koostöös valminud dokumentaaljutustus õpilaste hulgast valitud noorukist Rein Tippist.\nKaks kontserti (08.05.1971)\nEsinevad 41. kaardiväe Eesti Tallinna laskurkorpuse isetegevuslased Hinno Pikk, Guido Taft, Hardi Tiidus, Paul Kilgas, Väino Saviauk, Roland Pikhof, Ella Haug ja Arved Haug.\nVanade eestlaste hingelinnu, sookure, varjatud elu kohta on veel nii mõndagi teadmata. Rein Marani võlukaamera ja tema filmides ikka ning jälle üllatav teaberikkus, on andnud seekordki suure kunstiväärtusega teadusfilmi.\nLaupäeva hommikul (05.12.1978)\nKümme minutit terviseradadest, tervisespordist ja selle ühest avaldusest - perekonnaspordist. Stsenarist Valentin Kuik, režissöör Tiit Berg.\nLoodus: kaitse, kasutamine (03.04.1986)\nEestimaa looduskaitsealad ja Põhja-Eesti tööstusmaastik. Looduskaitsest ENSV-s. Vilsandi saar, Matsalu märgala, Nigula raba, Põhja-Eesti pankrannik. Ene Männi debüüt kunstnikuna\nMa ise ilutegija (01.01.1967)\nEtnograafiline film Eesti esemelisest kultuurist. Käiakse Eesti Vabaõhumuuseumis, vaadeldakse metallehistöö ja keraamiliste esemete valmistamist. Autor Ivar Trikkel, operaator Vello Aruoja, režissöör Endel Nõmberg.\n314 meetrit televisiooni (28.10.1981)\nTallinna teletorni ehitamisest. Ehitustööst ja probleemidest räägivad Vabariikliku Raadiotelekeskuse ülem Georgi Morozov, asedirektor Vootele Tõsine, Tallinna Polütehnlise Instituudi professor Verner Kikas ja töödejuhataja Aleksander Ehala...\nEesti ballaadid (23.02.1990)\nÜlle Ulla (08.03.1968)\nKontsertfilm baleriini ja näitleja Ülle Ulla mitmekülgsest loomingust. Balletikatkendites tantsupartneriks Endrik Kerge. Režissöör Leida Levald, operaator Anton Mutt.\n24 tunni reportaaž (26.10.1980)\nFilm meie autotranspordist. Kaubaveod koondises Tallinna Autoveod, Tallinna Merekaubasadamas, Kopli kaubajaamas, Väo karjääris. Eriotstarbeliste furgoonautode liin Tartu Autoremondi Katsetehases ja võidusõiduauto Estonia Tallinna Autoremondi Katsetehasest...\nMälestus sinistes kildudes. Bernard Kangro (24.10.1992)\n1930. aastatel esiletõusnud "Arbujate" rühma kuulunud, praegu Lundis elav Bernard Kangro (1910) on üks 20.sajandi olulisemaid eesti luuletajaid. Film püüab lahti mõtestada Kangro isiksust ja luulemaailma ning selle peamist mõtet - maailm on minu kujutlus...\nhe linna näojooned läbi tema inimeste: EKP Võru rajoonikomitee esimene sekretär Aare Männiste, rajooni peaarhitekt Vadim Tšentropov, Võru Mööblikombinaadi kunstnik-dekoraator Evald Oimet, Võru 1...\nWolfgang Amadeus Mozarti "Kontsertrondo" - esineb Kammerorkester Neeme Järvi juhatusel, solist Arbo Valdma\nTuhandeaastane muusika (20.10.1978)\nÜlesvõtted üleliiduliselt folkloristikakonverentsilt Tallinnas ja soome-ugri rahvamuusika salvestustelt stuudios. Filmile annab erilise tooni teravalt väljendatud autorihoiak. Režissöör-operaator Mark Soosaar.\nKootud kolme lõngaga (06.12.1971)\nNagu on meie keelel praegu, nii on ka meie rahval olnud mitu minevikku: lihtminevik, täisminevik, enneminevik. Ja kõik see, mis oli, on olnud või oli olnud, on tihedasti seotud sellega, mis saab olema...\nKaheksanda klassi lõpetanud noorte elukäik. Enamik neist, veel kujunemata isiksustest ja sotsiaalselt ebaküpsetest noortest, asub edasi õppima. Kummatigi kujuneb täheldatav grupp noori, kes kooli ei lähe ning kellel pole kindlat töökohta...\nRein Järlik arutab 7. kaevanduse meestega puhkeaja veetmise võimalusi asutuse Peipsi-äärses suvilas. Režissöör Valdur Himbek.\nKuidas metsa hõikad... (19.09.1985)\nProbleemfilm metsade tähtsusest meie elus. Kõnelevad Kullamaa metsaülem Karl Pärn ja Võrumaa kandlemeister Ilmar Kukk.\nKivised oodid. Jaak Soans 1985 (30.09.1986)\nPortreefilm kunstnikust skulptor Jaak Soansist. Missugune on tema looming, tema arusaamad elust ja kunstist. Küsitleb Peeter Urbla.\nOlev Sooants-Soans. Eestimaa piltatlas (31.01.1988)\nSee on pilguheit eesti infograafika tuntuma meistri Olev Soansi töödele, kellel on valmimas 21. kaart Eestimaa piltatlasest "Läänemere-soome ugrilased". Tema loodud kultuuriajalooline kaardistik on põlistanud paljusid valdkondi: kirjanduslugu, teatrilugu, meresõitude ajalugu, linnustik, loomastik, sport, revolutsioonisündmused, muinsuskaitse, sakraalehitused...\nVahemäng juulis (01.01.1983)\nKoloratuursopran Anu Kaal ooperistseenides ja mägimatkaja Kaal suvel Põhja-Kaukaasias mäetippu vallutamas. Flöödil improviseerib Samuel Saulus. Stsenarist ja režissöör Irene Lään, operaator Enn Putnik.\nTung ja torm (29.01.1988)\nUus samm (30.04.1978)\nKes küll ütleks... (08.11.1987)\nKuidas arendada individuaaltootmist põllumajanduses\nMeie sõbrad nukud (31.03.1978)\nVäike ekskursioon Riikliku Nukuteatri lavale ja lava taha. Kuidas valmib etendus? Kohtume teatri näitlejate ja peanäitejuhi Ferdinand Veikega ning näeme katkendeid nukulavastustest. Stsenarist ja režissöör Harry Karro, operaator Gunars Friede, toimetaja Mari-Ann Pihlak.\nElukutse - disainer (01.01.1989)\nArhitekti ja disaineri ülesanne on korrastada kaost, mis sünnib inimesest sõltumatult. Film kõneleb eesti ühest tuntumast disanerist Mait Summatavetist ja tema loomingust. Stsenarist Ebe Nõmberg, režissöör-operaator Illis Vets.\nEesti väikelinna arenguprobleemid, peremehega ja peremeheta alevid. Eesti maa-arhitektuuri parimad näited. Indrek Kanguri režissööridebüüt, stsenaarium Ike Volkov, vahetekstid Rein Hanson, operaator Kristjan Svirgsden, toimetaja Aare Tiisväli.\nMetsade taga (01.08.1981)\nIisaku alevik Peipsi kallastel, suurte Alutaguse metsade keskel on ammust aega tuntud oma ärksa vaimu ja kultuurijanulise meele poolest. Olnust ja olevast kõnelevad endised ning praegused iisakulased, teiste hulgas kohaliku kultuuriloo uurija näitleja Helend Peep...\nMerepäevad Kotkas 1984. aastal. Kultuuriprogrammis esinesid ka külalised Eesti NSV-st. Autor Tiina Park, operaator Maido Madisson.\nTantsupeo ettevalmistus ja tantsupidu Komsomoli-nimelisel (Kalevi) staadionil.\nVana valss (31.12.1973)\nVana valss on läbi teinud kõik aja proovid, ta on tuttav nii noortele kui vanadele. Muusika juhtmotiiviks on valss "Lainetel", mis filmi käigus pidevalt varieerub olenendes vanataadi ja väikemehe meenutustest puhkpillimuusika taustal...\nFilm Eesti kõige lõunapoolsema linna Valga inimestest, majandusest, kultuurielust, omapärasest kaksiklinnast Valga-Valkast. Lähemalt saame tuttavaks kahe põlise Valga perekonnaga -eestlastest Lindegrönidega ja lätlastest Treietsitega...\nLembit Roosa meisterdatud nukkude ja dekoratsioonidega muinasjutt "Naeris". Teksti loeb Ago-Endrik Kerge. Nukujuhid Jüri Roosa ja Andres Haak. Nukke tutvustab Lembit Roosa ise.\nKolm, neli ja... (19.05.1973)\nEsineb TRÜ naisvõimlejate valikrühm Ethel ja Reet Kudu juhendamisel. Režissöör Tiina Mägi, operaator Illis Vets..\nPeipsi viisid (11.12.1982)\nMuusikaline reis jõelaeval Tartust Pihkvasse peatustega Värskas, Rannapungerjal, Kauksis, Narva-Jõesuu pioneerilaagris ja Narvas. Osalevad ansamblid Krõll ja Uno Kaupmees, Nemo ja Kersti Rosenberg, Fix ja Novella Hanson ning setu leelekoor Leiko, Natalja Osrovaja, Henn Rebane, Aivar Teppo jpt...\nEesti Telefilmi joonisfilm, mis koosneb humoristlikest miniatuuridest "Pärija", "Pähkel", "Ülemus", "Loteriiõnn", "Salapärane inimene", "Kriitik", "Ümberkasvamine", "Oina loogika". Stsenarist, režissöör ja kunstnik Kalju Kurepõld.\nRahvaste tantse esitavad ansamblid "Sõprus" (balletmeister Ilma Adamson) ja Moldaaviast "Brõulets" (ballettmeister Vassili Furnikov) ning rahvamuusikat mängib ansambel "Torupill" Johannes Tauli juhatusel...\nMina ka (01.06.1969)\nLaulab ETV populaarse laste lauluvõistluse Entel-Tentel noorim osavõtja Kirsti Kuusk. Koos õe Klarika Kuusega laulavad nad kolm laulu.\nLaulab Voldemar Kuslap (20.12.1978)\nFilmis kõlavad nii estraadi- kui kammerlaulud ja ooperiaariad. Voldemar Kuslapiga vestleb Endrik Kerge. Kõik filmitud stuudios\nMere kivi (28.01.1974)\nOlete te õnnelik, Ita Ever? (02.03.1986)\nMikk Mikiveri intervjuu Ita Everiga. Näeme katkendeid lavarollidest: Ustinja Karpovna - A. Misharin "Seoses üleminekuga teisele tööle", Nasta - A. Dudarev "Reamehed", senjoora Frola - L. Pirandello "Nii see just ongi", ema Anna - J...\nTulgu tuju taresse (30.04.1972)\nEesti rahvamuusika, rahvatantsud, rahvamängud, rahvapillid. Esinevad Akulina Pihla setu koor, Pärnu külakapell, ansamblid "Leegajus", "Leigarid", "Põhjapiigad" ja "Vikerlased". Esinemine Kostivere saunas...\nInimene ja koduloom (17.04.1992)\nMõtisklus inimese ja kodulooma suhetest läbi aegade. Autor Rein Maran.\nMeloodia 68 (02.03.1969)\nAasta tipplauljad ja kuumad hitid. Esinevad Heli Lääts, Helgi Sallo, Illart Orav, Ahti Männik. Kaastegevad Estonia teatri koor, tantsijad ja Einari Koppel. Režissöör Astrid Lepa.\nRingkäik V.I. Lenini nimelises Tallinna Kultuuri- ja Spordipalees\nKuressaare linnus (04.09.1990)\nFilm tutvustab Baltimaade üht ainulaadsemat terviklikult säilinud kindlusehitist - Kuressaare linnust. Ülevaatliku pildi nii lossi ajaloost kui ka selle arhitektuurist annab Saaremaa muuseumi teadusdirektor Olavi Pesti...\nKuldar Sink Kompositsioonid (13.06.1973)\nKolmveerand sajandit Estonia teatrit (08.12.1984)\nVanade estoonlaste mälestused, filmikroonika etendustest, proovidest, väljasõitudest. Kaadritagust teksti loeb Gunnar Kilgas.\nSügisest kevadesse (07.10.1980)\nAravete kolhoos Kõrvemaal -"Vargamäe üleaedne". Lühiintervjuud esimees Alar Ainumäe ja terve rea aravetelaste-spetsialistidega - osakonnajuhataja, hobusekasvatuse entusiast Arved Toots, traktorist-mehhanisaator Argo Kuul, seakasvtuse brigadir Ruth Lumiste, mehhanisaator Arvo Heinsaar, ehitusosakonna juhataja Udo Toman\nVeidi viltu (31.05.1981)\nSeitse humoristlikku miniatuuri: "Tõsine tööpäev", "Visiit", "Tehnikaime", "Trikk", "Idüll", "Rekordkana" ja "Tuulepea". Animafilmi autor Kalju Kurepõld, toimetas Jüri Škubel.\nRoosid lõunast (09.10.1977)\nPool tundi Johann Straussi ja Ferenz Lehariga - operetipopurrii "Estonia" orkestrilt, lauljailt ja tantsijailt. Režissöör Sulev Nõmmik.\nMina, Lennart Meri (06.02.1993)\nKroonikafilm pöördelistest kuudest (23.04-6.10.1992) Lennart Meri elus, mil Eesti esimene pärastsõjaaegne suursaadik Soome Vabariigis jõudis presidenditoolini. Kaamera jälgib Lennart Merit tema atraktiivsuses ja vastuolulisuses nii ametiasju ajades, valimiskampaania käigus kui ka kodus...\nMikk Mikiveri näitlejatööd. Elavate piltidega (Draamateatri näitlejad) märgitakse M.Mikiveri lavastusi ja nende autoreid.\nRatsaniku laul (19.10.1990)\nGarcia Lorca luulest inspireeritud Kuldar Singi "Ratsaniku laul" kätkeb kättesaamatute pürgimuste mõtet, liikumistungi ja lõputut minekut, mille katkestab vaid surm. Koreograaf Mai Murdmaa. Esinevad Leili Tammel, Heiki Mätlik, Sigrid Orusaar, Aare Pehka, Andres Narma ja RAT "Estonia" balletirühm\nSellised lood (13.01.1974)\nEesti joonisfilmi algusaegadest pärit kolm lugu kolmest ettevõtlikust Naksitrallist ja kahest väga pahast kassist, kes saavad teenitud karistuse.\nSõpradel külas (31.12.1986)\nEesti töötajate sõprusrong Ungaris - Szolnoki komitaadi keskuses, kuurortlinnas Hajduszoboszlos, Kossuthi nimelises põllumajanduskombinaadis ja Tisza jalatsivabrikus.\nViktor Kingissepa elu viimased päevad. Teda meenutavad Hendrik Allik, Olga Lauristin, Alice Stein-Anvelt, Leonhard Tiitsen ja Alma Vaarmann\nSee kuristik (20.03.1987)\nNoorsooajakirjaniku, ühiskondliku miilitsatöötaja ja kasvataja Toomas Sildami vahendusel raskestikasvatatavate noorukite probleemidest. Noorukite vaba aja sisustamise võimalustest räägivad komsomoli keskkomitee esimene sekretär Arno Allmann, Tallinna Täitevkomitee kultuurivalitsuse juhataja Rein Kiis, Tallinna Kehakultuuri- ja Spordikomitee esimees Jüri Talvistu...\nNäeme J. Kreuksi nim. Noorsoo Kultuuripalee segakoori "Noorus" proovisaalis, kontserdilaval, ajastukarnevalil. Hannes Lintropi režissööridebüüt muusikafilmis.\nKes minevikku ei mäleta (18.12.1970)\nVanade põllutööriistade kogumine külarahvalt üleandmiseks Põllutöömuuseumile. Stsenarist Rein Järlik, režissöör Ants Kivirähk.\nNeli aastaaega kahes botaanikaaias (03.08.1986)\n"Taimed on ühed väga erilised olevused. Nad elavad ja nad tunnevad. Tuul lehtedes nõustub minuga," sõnab Fred Jüssi sissejuhatuseks. Autor Vallo Kepp.\nOn riike, kus rahvastiku arv kasvab plahvatuslikult, mõnedes on aga iive väga väike või puudub üldse. Meie, eestlased, kuulume viimaste hulka. Reporter Rein Karemäe, operaator Vello Aruoja, režissöör Virve Koppel.\nSee on tagasivaade 1990. aasta laulu- ja tantsupeo päevadesse, alates hapra tuleleegi süütamisest talukoldes ja lõpetades XXI üldlaulupeo viimaste lauludega Lauluväljakul. Tantsupeo kavast on filmis kolm tantsu: "Lepalind", "Üks, kaks, kolm" ja "Tuljak", laulupeolt: M...\nEesti laul (30.06.1990)\nLäbilõige Eesti laulupidude ajaloost. Käsikiri Ivar Trikkel, režissöör Vallo Kepp, toimetaja Heli Tiks.\nKillukesi 1977. aasta koolinoorte IV laulu- ja tantsupeolt. Režissöör Georg Jegorov.\nFilm 60ndate noorte elust. Kauni looduse keskel olid seitsmendat kevadet koos 18-aastased noored, et ühiselt tähistada täisealiseks saamist. See on lüüriline jutustus kevadest ja noortest - noorte suvepäevadest...\nAnne Veski (18.01.1987)\nLisaks Anne Veskile esinevad Martin Veinmann, Jaak Joala, Valeri Leontjev, Juri Antonov, Irina Ponorovskaja, ansamblid Nemo, Ellada ja Ariel. Kasutatud on katkendeid mängufilmidest Jaam kahele, Lennud unes ja ilmsi, Armastus tööpostil ja Anna Karenina...\nMeeleolukas ülevaade 1967. aasta II koolinoorte laulu- ja tantsupeo pidustustest. Režissöör Valdur Himbek.\nFilm Eesti loomakasvatusest ja mõnest sellega seotud väga olulistest probleemidest. Räägivad A. Möldri nimelise Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi direktori asetäitja professor Ants Ilus ja Vändra Loomakasvatuse Instituudi katsejaama juhataja Manivald Metsaalt...\nMuutumise vaev (29.05.1993)\nFilm loomingust, täpsemalt loominguprotsessist ja selle olemusest ning tähendusest loojale. Oma mõtteid jagavad tuntud kultuuriinimesed: Jaan Kaplinski, Urmas Sisask, Doris Kareva, Andres Mustonen, Mait Agu, Vladimir Sapožnin, Priit Pedajas, Maria Klenskaja, Mati Unt, Paul-Eerik Rummo ja Fred Jüssi...\nÜlevaade UNICA 48. filmifestivalilt. 29. augustist kuni 7. septembrini 1986 Tallinnas toimunud Rahvusvahelise Filmi- ja Videoamatööride Liidu (UNICA) 48. filmifestivalist ja 44. kongressist, seal nähtud filmidest, üritustest ja jutuajamistest, ühtlasi ka mõtisklus filmikunsti probleemidest ning tänapäeva inimese muredest ja lootustest...\nIgal kevadel toimuvad Murmanskis põhjapõdramängud, mis meelitavad kokku palju külalisi. Põjarahvaste laulud, tantsud ja eriti põhjapõdra võistlused pakuvad põnevust nii osavõtjaile kui ka publikule...\nKadrioru lumelinnas käivad töö ja mäng käsikäes. Lastega koos ehitavad linna, laulavad, tantsivad ja teevad nalja rõõmsad mitmevärvilised suveunest ärganud lumetrollid. Osalevad: Margus Lepa, Paul Laasik, Urmas Alender, Heino Seljamaa, Tallinna koolide laululapsed Ave Kumpase juhatusel, liikumisrühm Reet Kaasiku juhatusel ning ETV ja Raadio estraadiorkester...\nMaa kivid (25.09.1983)\nFilm kivipurustus- ja koristusmasinatest, kogu probleemide sasipuntrast, surnud ringist, millest võib välja viia ainult printsipiaalselt uus tehnika ning teoreetilise mõtte kvalitatiivne hüpe. Arutluses osaleb ka üks Eesti oma adra autoreist Edvin Nugis...\nMere sügavustes (13.12.1987)\nAllveelaevast "Lembit" on saanud muuseum. Legendaarse laeva sõjateest kõnelevad sõjaajaloolane Vladimir Grinkevitš, kunagine allveelaeva komandör I järgu kapten Aleksei Matijassevitš, laevaelektrik Toivo Sumera, Eesti vanim ajakirjanik Vladimir Raudsepp, filmidokumentalist Herman Vahtel ja Leningradi poeet Vladimir Azarov.\nTallinna Pioneeride ja Koolinoorte Palee lastekoor Ellerhein Lohusalu laululaagris. Prof Heino Kaljuste ja aukülalise, ülevenemaalise Kooriühingu esimehe prof Vladislav Sokolovi juhatusel kõlab üsna suvine repertuaar...\nIgaüks nagu saab (02.06.1991)\nFilm eesti kunstnikust Peeter Mudistist (1942), kes lõpetas ERKI 1967. aastal maalijana. Mudist oli kunstnik, kes ei maalinud seda, mida nägi, vaid seda, mida mõtles. Tema jaoks oli tähtis vaid sõnum, valguse otsimine...\nAedade annid (08.12.1982)\nSamavõrd filosoofiline kui põllumajanduslik film veisefarmist 30 aastat tagasi. Stsenarist-režissöör Ülo Tambek, operaator Mihkel Ratas.\nKurss endine... (07.03.1977)\nFilm on Kirovi-nimelisest kalurikolhoosist.\nTeise looduse tegijad (09.11.1976)\nKui inimene tuli, ümbritses teda puutumatu ürgloodus. Tänapäeval elame keset suurejoonelist "teist loodust", mida on inimmõistus kujundanud. Leiutaja, tootmiskoondise "Norma" luksepp Harry Hoyer, kes on loonud kolmkümmend originaalset tööpinki, täiustanud olemasolevaid seadmeid ja tehnoloogilisi protsesse ning kelle vaba aeg möödub Hiiu tähetornis...\nSinine ja must ja valge (02.01.1992)\nMeie sinimustvalge ajaloost sajandi tormituultes. Eesti rahvuslipu ajaloost räägivad Vabadussõja veteran Paul Porre, talupidaja Kusta Veskila, ehitusinsener Tõnis Jõgiaas, teadur Georg-Ilmar Madisson, veterinaar Paul Tagel, ajaloolane Artur Taska ja kirjanik Jaan Kross...\nHinge kinni pidades (04.12.1975)\n1973. aasta juulis ja augustis viibis rühm eesti allveekütte Jaapani mere ääres. Elati eemal tsivilisatsioonikärast üksikul tillukesel kaljusaarel ja õõtsuti paatides ookeani lamedatel lainetel ning püüti tonnide viisi meresiilikuid...\nOma saar (30.04.1975)\nImpressionistlik reisifilm Kuubast, Nõukogude Liit - Kuuba 1974. aasta sõpruspäevad\nMorni mehe monoloogid (03.01.1986)\nFilm tutvustab kunstnik Ilmar Torni elu ja loomingut. Autor Peet Väinastu.\nMetsavahi jalutuskäik metsas. Kuldar Sink sai diplomi filmi muusikalise kujunduse eest Balti riikide, Valgevene ja Moldaavia kino- ja telefilmide II ülevaatusel Vilniuses 1965. aastal. Stsenarist Ott Kool, operaator Mati Põldre, režissöör Virve Koppel.\nSetu laulud (30.06.1970)\nFilm setu laulikutest ja pulmakommetest. Stsenarist Paul-Eerik Rummo, režissöör Ela Unt, operaator Mati Põldre, helirežissöör Vambola Vällik, monteerija Liidi Aas, tootmisjuht Anneliis Simm, toimetaja Enn Vetemaa.\nMaised ihad (27.11.1977)\nEduard Wiiralti lugu. Mees saatanaga. Kunstnik, tema looming, tema isiksus läbi aegade, läbi inimeste, läbi kunsti. Autor Mark Soosaar.\nTalllinna Polütehnilise Instituudi (Tallinna Tehnikaülikooli) taidlejate kontsert nende oma kätega taastatud Glehni lossis - TPI Taidlejate Majas. Taidlejate Maja juhatuse esimehe professor Agu Aarnaga vestleb Olavi Pihlamägi...\nSellel suvel sellel saarel (12.11.1986)\nFilm ühe Eesti õpilasmaleva rühma elust malevasuve jooksul Vormsi saarel - nende suhtumisest töösse, pidudesse, loodusesse ja saaresse ning kuulete ka saare elanike arvamusi malevast. Kõnelevad malevlaste juhendaja Arvo Kuusk, abimetsaülem Ants Varblane ja Vormsi 8...\nEestlaste väljarändamisest ülemöödunud sajandi viimase veerandi lõpul Kaukaasiasse, eesti külade Salme ja Sulev kujunemisest ning sealsete asukate järeltulijaist. Filmis on jäädvustatud kohalikku loodust, olustikku ning inimesi, paikkonna kolhoosi 55...\nVäikelinn saarel (13.03.1982)\nSaaremaa ja tema pealinn, viiesaja aastane Kingissepa. Vanalinn ja selle restaureerijad, linna heakorrakomisjoni liikmed, õllemeistrid, kalurid, rajooni peaarhitekt Lilian Hansar, koduümbruse kaunistaja perekond Kaubi ja põlised saarlased - muusikaõpetaja Joosep Aavik, Nasva kalur Heinrich Kuusk.\nOsmussaarel on ammust aega elanud meie rannarootslased. Seoses nõukogude sõjaväebaaside rajamisega saadeti kõik saare elanikud sealt 1940. aasta suvel minema. Nüüd asuvad saarel sõjaväeosa ja majakavalvurid...\nTallinna tramm (09.07.1989)\n24. augustil 1988. aastal tähistas Tallinna ühistransport 100 aasta möödumist hobukonka liikluse avamisest Viru väljaku ja Kadrioru vahel. Filmis on jäädustatud selle sündmuse pidulik tähistamine Tallinnas, heidetakse ka pilk linna trammiliikluse tänasele ja homsele päevale.\nAjast aega (05.10.1968)\nFilmi aluseks on Heino Elleri looduslähedane muusika, millest inspireeritud tundeelamusliku pildi lõid Leida Levald ja Mati Põldre.\nTallinn Balti regatt 1979 (24.02.1980)\nOlümpia-eelne Tallinn (ehitustööd linnahallis, poola restauraatotid vanalinnas, valmiv olümpiakeskus, uus jahisadam). Keskpunktis Balti regatt. Maailma nimekad purjesportlased, poola lauljatar Maryla Rodowicz, ministrite nõukogu esimehe asetäitja Bruno Saul.\nRomansside õhtu (12.03.1978)\nLaulab Anu Kaal, klaveril saadab Frieda Bernštein. Režissöör Irene Lään, operaator Anton Mutt.\nLiivi rannal (30.06.1970)\nKuramaa rannakülade Kolka, Vaidi, Sjanagi, Pitrõgi, Ire ja Sikrõgi liivlastest kalurite eluolu ning suulist rahvaloomingut tutvustav film. Kõlavad ka rahvalauliku Kati Krassoni laulud. Režissöör Endel Nõmberg.\nKus kasvavad kivid (13.07.2010)\nFilm Eestimaa kivistest põldudest ja nendega aeg-ajalt seotud põllumehemuredest. Heidame pilgu meie põllunduse ajalukku, kivide probleemile läbi aegade. Arheoloog Vello Lõugasega käiakse Jõelähtme Rebala küla muistsetel põldudel, hiljem Saaremaa Võhma kivikangrutel ja selgitatakse, kuidas kivid tõepoolest kasvavad ning kuidas maaharimine ise neid kasvatab...\nPortreefilm tuntud kunstnikust ja karikaturistist Heinz Valgust ning tema ajast. Heinz Valk on üks 1960. aastate kultuuripõlvkonna markantsemaid esindajaid. Ta on tulnud sirge selja ja klaari maailmapildiga läbi aegade hägu ja müra, raputuste ning täispöörete, läbi väsimatu piigivõitluse bürokraatia ja demagoogiaga...\nKann allikal (24.12.1988)\nKujutluspilt liturgilise draama sünniloost. Isa Martinit on valgustanud geniaalne mõte, kuidas elustada jõululiturgiat. Zagrebi käsikirjast pärineva liturgilise draama "Tractus stellae" esitab ansambel "Hortus Musicus"...\nKes meie muutuvas ajas tegelevad muutumatult ehtsa, järjepideva rahvakunstiga? Mis ahvatleb neid olema looja seal, kus enamik kaasaegseid eelistab ainult tarbida? Need on Avinurme puunõude valmistajad Helene ja Heinrich Haava, Paide kandi korvipunuja Valeria Taubel, lusikavoolija Jaan Kiipus ja Haapsalu rätikute meister Sinaida Sõer...\nDokumentaalfilm Rakvere Metsamajandi ja selle direktori Simo Nõmme töödest ja tegemistest 1990. aastal. Sisearhitekt Leila Pärtelpoeg ja Simo Nõmme meenutavad Sagadi mõisa renoveerimisega seotud probleeme...\nEsineb puhkpilliorkester "Pasunapoisid" Helmut Orusaare juhatusel. Solistid Heli Lääts, Leida Sibul, Artur Rinne. Režissöör Elmo Lööve.\nTallinn. September 1985 (04.09.2004)\nMilline paistis Tallinn septembris 1985? Autor Enn Putnik.\nFilm eraettevõtluse tekkimisest ENSV-s, nõukaajast, mil paljud alustasid lillede kasvatamisest, vahvlite ja šašlõki küpsetamisest kuni esimeste kooperatiivide moodustamise ning kämpingute-hotellide ehitamiseni...\nJa saagu teid palju kui liiva meres (26.06.1997)\nDorian Supini film räägib inimestest, keda võib kohata kõikjal maailmas ja kes peavad oma kodupaigaks maalappi, mis on neile Jumala poolt antud 4000 aastat tagasi. Film jutustab juutidest, kes on olnud tagaaetavad, kuid kättesaamatud; alailma hävitatud, kuid püsivad; tagakiusatud, ent ometigi vabad...\nAnne Veski ja Ivo Linna laulavad nii Kadriorus kui ka Hiiumaal. Saadavad ansambel "Nemo" ja orkester "Levimo". Režissöör Elmo Lööve, operaator Aleksandr Razumov.\nOma kodu (24.03.1980)\nLinnastumisele vastupidine tendents - püüd tagasi maale. Seda nähtust kajastavas filmis jälgitakse ümberasujaid "Koidula" kolhoosi maile Padisele oma uue kodu rajamisel, uue töö juures... Stsenarist Enn Haasmaa, režissöör Vambola Himbek, operaator Maido Madisson.\nFilm Helsingi olümpiamängude kuldmedalivõitjast, kolmekordsest Euroopa meistrist ja 14-kordsest NSV Liidu meistrist Johannes Kotkast. Tema maadlejateest kõnelevad kahekordne olümpiavõitja Kristjan Palusalu, kahekordne maailmameister August Englas, Melbourne'i olümpiamängude võitja Anatoli Parfjonov ja Johannes Kotkas ise...\nFilm heliloojast, dirigendist, organistist ja muusikapedagoogist Roman Toist 1990. aasta üldlaulupeo päevilt. Stsenarist ja režissöör Irene Lään, operaator Enn Putnik.\nMängib varajase muusika ansambel "Hortus Musicus" Andres Mustoneni juhatusel. Ansamblijuht avaldab omi mõtteid esitatava muusika kohta. Režissöör Dorian Supin.\nVeealune muusika (12.02.1989)\nEesti järvede veealused maastikud. Pilt Endel Grensmann, muusika René Eespere.\nXVII Muhu väina regatt (26.10.1974)\nReportaaž Eesti kaugpurjetajate 1974. aasta oluliseimast võistlusest. Režissöör-operaator Heinrich Mosolainen.\nTõnu Naissoo 10 minutit (21.09.1986)\nImprovisatsioon. Režissöör Toomas Lepp, operaator Illis Vets, helirežissöör Peeter Roos, toimetaja Heidi Pruuli.\nFilm Andres Lepast, rahvusvahelise klassi meistersportlasest mudellennus. Stsenarist Heino Sild, režissöör-operaator Vallo Kepp.\nEsineb rahvapilliansambel "Torupill", kunstiline juht Riidaja 8-klassilise kooli õpetaja Johannes Taul.\nKaemuslik portreefilm ühe teatripõlvkonna silmapaistvast näitlejast ja lavastajast läbi Hendrik Adamsoni ning Henrik Visnapuu luuletuste ja Alo Mattiiseni muusika. Stsenarist Õie Orav, operaator Illis Vets, režissöör Jaan Pihlak.\nHeli mesilased (14.11.1987)\n"Ole tervitatud, vilgas helimesilane, kes sa nii suure töö ja hoolega oled kogunud noot noodi haaval laulumett meie ühisesse suurde leelokärge!". Nii pöördus kunagi väikeste peoliste poole Gustav Ernesaks...\nEestis on järvekaur pesitsejana muutunud üliharuldaseks. Kilomeetrite kaugusele kostev kaunis hõige öös, tema imeline võime ootamatult ja hääletult vetesügavusest ilmuda ning kaduda, on rahvamuistendites andnud talle müütilise linnu rolli...\nMeie viisid (02.01.1971)\nEsinevad Abi Zeider, Georg Ots, Heli Lääts, Helgi Sallo, Uno Loop, Voldemar Kuslap ja ansambel "Collage". Mängib Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio estraadiorkester dirigentide Rostislav Merkulovi ning Peeter Sauli juhatusel...\nPerpetuum mobile (01.01.1969)\nPortree tippsportlasest Jaan Taltsist. Autor Mati Põldre.\nSiia, siia, siirdu, viirgu! (04.03.1971)\nÜks pilk Betti Alverile (01.01.1989)\nFilm poetessi elukäigust ning tema luulest. Teksti loeb Paul-Eerik Rummo, luulet Viiu Härm ja autor. Käsikiri Paul-Eerik Rummo, režissöör Vallo Kepp.\nFilm pillimeister ja torupillimängija Johannes Taulist ja tema perekonnast. Toimetaja Heidi Pruuli, režissöör Georg Jegorov.\nLaulukaare all (12.12.1980)\nMontaaž XIX üldlaulupeost, kus punaste lippude ja venekeelsete loosungite all lauldi püsti seistes "Mu isamaa on minu arm". Lühendatult ka Gustav Ernesaksa sõnavõtt. Režissöör Elmo Lööve, operaator Aleksandr Razumov, helirežissöör Vambola Vällik, toimetaja Ülo Vinter.\nJärvelinn Viljandi (08.02.1984)\nKõik eestlased tunnevad laulu Viljandi paadimehest ja kujutluspiltides on selle linna ümber vist ikka mingi romantiline oreool. Kuidagi romantiline on vaatenurkki, mille all kaamera linna näeb. Diktoriteksti loeb Jüri Krjukov...\nKolmest kaheteistkümneni (18.09.1965)\nMeelelahutuslik vaatefilm, kus filmi peategelased, tütarlaps ja noormees, jalutavad Tallinna tänavatel ning nende tegemisi saadab muusika. Laulavad Heli Lääts, Kalmer Tennosaar ja Eesti Raadio meeskvartett...\nSee tüütu herilane (21.06.1987)\nHerilast arvab igaüks tundvat. Peaaegu kõik on kuulnud ta tüütut suminat ja nii mõnigi saanud tunda tulivalusat mürgipistet. Ka hallist ümarjast herilasepesast teatakse rääkida. Tavaliselt mõeldakse herilastesugu hukka kui tüütu, paiguti lausa ohtlik ja igal juhul kasutu putukas...\nLuuletaja Debora Vaarandi mõtisklused elust, luulest ja ajakulgemisest läbi saarlaste ning Saaremaa. Vaarandi luulet loeb Aarne Üksküla. Stsenarist Mari Tarand, režissöör Vallo Kepp.\nEPT Tamsalu osakonna maaparandajate tööst Karjalas Laadoga ääres. Stsenarist Rein Karemäe, režissöör-operaator Mati Põldre.\nVõõrad öös (07.06.1987)\nMaa keset merd (01.04.1981)\nVäike Kihnu ja inimesed, kes püüavad saare käekäigu eest hea seista. Stsenarist Enn Anupõld, operaator Vello Aruoja, režissöör Virve Koppel.\n"Laine" laulab laevalael (03.05.1974)\nLaulab ansambel "Laine" - Novella Hanson, Lagle Alpius, Viivi Laas, Lea Vetter, Kersti Johanson ja Katrin Kutševskaja Raivo Diksoni juhatusel. Filmitud Pirital ja kuunaril "Kihnu Jõnn". Kaasa teevad Vello Orumets, Elonna Spriit ja Ants Vähejaus...\nFilm tutvustab kaunist Kagu-Eestit, tema kultuuriväärtusi ja ajaveetmisvõimalusi. On jäädvustatud Võrumaa tähelepanuväärsemad vaatamisväärsused, traditsioonilised rahvapeod ja loodusvaated. Stsenarist Aare Urm, režissöör Aleksander Razumov.\nTallinna kummitusmajad (19.12.1994)\nIllis Vetsi ja Jüri Kuuskemaa film kummitustega seotud hoonetest Toompeal ja Tallinna all-linnas. Filmi juhatab sisse ja lõpetab Einar Laigna.\n1989. aasta suvel osales õppelaev Krusenstern kuulsal Cutty Sarki regatil Läänemerel. Filmis pole pelgalt jäädvustatud üks merereis ja sadamalinnad, vaid ka autori mõtisklus vabadusest. Stsenarist, režissöör ja operaator Kristjan Svirgsden.\nInimene ja loodus (09.05.1976)\nFilm-mõtisklus inimese ja looduse praktilistest ning filosoofilistest seostest, looduskaitse probleemidest ja perspektiivist. Autor Rein Maran.\nSpordilinn Pärnu (13.11.1986)\nPärnule võib lisada mitmeid epiteete. Mati Põldre valis oma filmi tarvis - spordilinn. Stsenarist Karl Helemäe, operaator-režissöör Mati Põldre.\nFilm tänapäeva eesti küla arhitektuurist. Näidatakse väga paljusid hooneid Eestimaa eri paikades. Küsitleja - filmi stsenarist, arhitekt Ike Volkov\nVana meloodia (13.11.1981)\nEsinevad Lembit Saarsalu ja tema kvartett koosseisus Paul Mägi, Tiit Paulus, Toivo Unt, Andrus Vaht ning Rein Rannap ja vadja eeslaulja Dunja Trofimova. Režissöör Olav Neuland.\nOperatsioon "Lagrits" (06.05.1993)\nLagrits on unilaste sugukonda kuuluv laialehistes segametsades elav väike näriline. Dokumentaalfilmis avaneb lagritsate aastane elutsükkel: pulmamäng kevadel, lagritsapoegade areng, lagritsate omavaheline suhtlemine, toimetamised ööpimeduses, eluviis ja toitumistavad, sügisesed ettevalmistused talveuinakuks, uinunud ning kevadel ärkavad lagritsad...\nMaailm nagu muster (19.05.1996)\nOrissaare mees Harry Aer on tõeline vägilane - ligi kaks meetrit pikk, käed nagu labidad. Sellel suurel mehel on suur tikkimise kirg. Käsitööga hakkas ta tegelema pensionipõlves, sest oli ju vaja naistele tõestada, et pole ühtki tööd, millega õige mees hakkama ei saaks...\nPanen aga põsepuna palgele (22.07.1984)\nEsinevad eesti folkansamblid ja solistid - Kukerpillid, Peiar, Artell, Kontor, Kapell, Ele ja Kaja Kõlar, Paul Oja ning Leila Miller. Autor Kristjan Svirgsden.\nIlus on maa (21.07.1985)\nPoeetiline vaatefilm Eesti loodusest, põgusalt ka linnadest, tööstusest, põllumajandusest. Autor Rein Maran.\nVeel viis minutit loomaaias (01.01.1977)\nKalade, lindude ja jäneste vaikeluline olesklemine muusikas. Režissöör Harri Karro, operaator Kaljo Jõekalda.\nKõrvemaa sügis (24.02.1979)\nSügisene Kõrvemaa ja kaadritagused A. H. Tammsaare mõtted. Stsenarist ja režissöör Vallo Kepp.\nMust-valge vaatefilm Tallinna vanast loomaaiast. Stsenarist ja režissöör Harry Karro.\nVana arm ei roosteta (31.12.1977)\nFilmi objekt - vanasõidukite klubi "Unic". Armastuse objekt - vanaautod. Filmitud on restaureerimisega tegelevaid ja uunikauto suuri huvilisi Jakob Sitsi, Otto Viikmäed, Raul Küla, Richard Lauri. Režissöör-operaator Vello Aruoja, stsenarist Lembit Lauri.\nAastas on üks öö, kus võib juhtuda imesid: täituvad salasoovid, lähevad tõeks muinasjutud. "Estonia" lavastuse järgi seatud ballett-etendus A.-E. Kerge vahetekstidega. Tantsivad Tallinna Koregraafiakooli õpilased, tantsud seadnud Enn Suve...\nTallinn, mu Tallinn (04.07.2009)\nVaatefilm Tallinnast. Režissöör-operaator Edvard Oja, muusika Lepo Sumera.\nSoolane vahuvein (27.06.2013)\nVaatefilm purjelaua Windglider ajaloost, selle valmistamisest Tallinnas, treenimisest maal ja merel. Filmis on ka lõik 1983. aasta rahvaste spartakiaadilt Tallinna lahel. Režissöör Hans Roosipuu, stsenarist Jüri Paalma, toimetaja Aare Tiisväli.\nSuveviisid Võrtsjärvel (26.12.1978)\nKolhoositaidlejad Võrtsjärve mängudel. Teiste hulgas taidlevad ka Marju Länik ja ansamblid "Elektra", "Fix" ja "Apelsin". Stsenarist Mati Talvik, režissöör Elmo Lööve.\nÜlo Tuuliku mõtisklusi Nasva kalurikülas Saaremaal. Režissöör Toomas Tahvel.\nKui jala Austraaliasse saab (07.04.1984)\nPeategelaseks on "Hiiu Kaluri" ainus paadimeister Arvi Kibuspuu. Näeme paadi valmistamist. Ilusas hiiu murdes diktoriteksti loeb Sulev Nõmmik.\nLaulavad Ave Kumpase laululapsed. Režissöör Virve Koppel.\nVäikese Illimari radadel (07.09.1962)\nAlustuseks matk Ahja, Friedebert Tuglase ja väikese Illimari lapsepõlvemaale. Tuglas loeb ette katkendi "Väikesest Illimarist", dramatiseeringus osalevad Ants Lauter, Astrid Lepa, Marie Hardmaa, Rudolf Nuude, Ants Jõgi, Tõnu Aav ja Kalle Jürgens (Illimar)...\nEesti lipu lugu (06.06.1992)\nRahvuslipp kinnitati riigilipuks 1922. aastal. Selle lipu saatusest pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist 1940. aastal saade jutustabki. Autor Rein Järlik, režissöör Lembit Heinmaa, toimetaja Tiina Rebane.\nMeloodia 69 (03.01.1970)\nEesti lauljad ja laulvad näitlejad esitavad Eesti heliloojate laule. Režissöör Astrid Lepa.\nLegendide saar (06.01.1980)\nSuvereis Hiiumaale, kus filmiti kaht hiiu rahvapärimuste tundjat - Theodor Pruuli Emmastest ja Elli Küttimit Kõpust. Autorid Ave Alavainu ja Irene Lään, operaator Raimi Tonts, heli Jaak Elling.\nNeli noormeest matkavad hääletades Eestimaa teedel ja külastavad kauneid paiku. Kontsertfilmi režissöör on Astrid Lepa, operaator Mati Põldre.\nIga päev on esmaspäev (30.05.2013)\nDokumentaalfilm Afganistanis tsiviilmissioonidel töötavatest Eesti politseinikest ja päästjatest, kel tuleb aastakümneid sõjas elanud afgaanidel aidata leida oma tee. Meile harjumuspäraste elustandardite pealesurumine lõpeb selles riigis pahatihti surmaga...\nEsinevad Reet Kriegeri "Palestra" tantsutüdrukud. Režissöör Tiina Park, operaatorid Anton Mutt ja Edvard Oja, filmi direktor Andres Sauter.\nVõidu hind (07.05.1971)\nFilmis on kasutatud Valdo Pandi esinemisi sarjas "Täna 25 aastat tagasi". Kõnelevad Richard Sööde, Rudolf Kerde ja Ludvig Kurist.\nSajandid kivis ja muusikas (10.11.1974)\nUnustades hetkeks aja, siirdume mõttes sajandite taha, keskaegsesse Tallinna, kus kõlasid rändmuusikute viisid. Ansambel "Hortus Musicus" mängib 12.-14. sajandi muusikat. Stsenarist ja režissöör Tiina Mägi, operaator Illis Vets...\nVeel kord merest (06.02.1972)\nÜhe teise kera oleme kunagi ristinud Maakeraks. Küllap sellepärast, et tol ajal, kui me alles vees elasime ja võib olla millimallikate, oma suurte sugulaste eest kivi alla pugesime, ei olnud veel nimepanemise kommet...\nKas on linnukesel muret? (29.08.1968)\nFilm Kurtna Linnukasvatuse katsejaamast. Teksti loevad Viivi Rändsaar ja Sander Raus. Stsenarist Helgi Oiderma, operaator Hasso Vahi, režissöör Virve Aruoja.\nTuulelohe, luulelohe (01.01.1984)\nLohesid lennutatakse siin filmis tõesti kõrgele ja kaugele. Taevakõrgustest näeb liivalinnu ja pärislinnu, maad ning merd, metsa ja põlde ning palju toredaid ja rõõmsaid lapsi. Heli Lääts laulab Ülo Vinteri lastelaule Kalju Kanguri sõnadele...\nIlvese lugu (29.12.1988)\nRein Marani film meie metsade ühest kaunimast ja salapärasemast loomast. Maranil olid abiks operaator Tõnu Talpsep, kunstnik Ants Säde, helioperaator Enn Säde, helilooja Urmas Sisask jt.\nVõimatu missioon (26.11.2007)\n"Võimatu missioon" on Andres Kuuse Iraagi-teemaline dokumentaalfilm. Samal ajal kui ameeriklased räägivad olukorra paranemisest Iraagis, püstitatakse Sab al Boori nimelises väikelinnas okastraataeda, mis jaotab linna etniliste tunnuste järgi kaheks...\nMeistrid ja muusikud (20.01.1977)\nFilm Tallinna Klaverivabrikust, kus aastas valmib 447 klaverit. Näeme Estonia kontsertklaveri valmistamise tundlikku protsessi. Uusi klavereid proovivad Olav Ehala, Artur Kurmet, Peep Lassmann, Eugen Kelder, Piret Hurt...\nAga kus me täna mängime? (20.11.1982)\nLembit Lauri ja vanaproua Olga Wulff ühel vabaõhukontserdil, kus Boris Lehtlaan esitab vanu armsaks saanud laule. Stsenarist Lembit Lauri, režissöör-operaator Mark Soosaar, helirežissöör Vambola Vällik.\nNostalgiline vaatefilm Haapsalust. Režissöör Kristjan Svirgsden.\nMängib Abi Zeider. Režissöör Artur Rinne, operaator Mati Põldre, helirežissöör Heino Pedusaar, monteerija Liidi Aas, tootmisjuht Anneliis Simm.\nTsaari sõjalaev (30.12.1997)\n1915. aasta mais torpedeeris Saksa allveelaev U-26 Vormsi lähistel 100 meetri pikkust miiniallveelaeva, mis läks põhja koos ligemale 300 meremehega. "Jenissei" on senini ainus leitud tsaari Venemaa sõjalaev, mis on nii palju säilinud, et seda on võimalik uurida ja dokumenteerida...\nMatsalu linnuriik (01.01.1981)\nMatsalu roostikud ja laiud, kultuurmaastikud ning rannikualad. Filmi autor ja režissöör Rein Maran.\nOktett "Laine" ja võimlejad väljasõidul suvisesse loodusesse. Režissöör Astrid Lepa.\nPalmse mõisaansambel on esinduslikumaid Virumaa mõisasüdamikke ja 19. sajandi arhitektuurimälestisi. Filmis kõlavad katkendid Vivaldi helitöödest. Stsenarist ja režissöör Kristjan Svirgsden.\nLaule Olivia Saare sõnadele ja Tõnis Kõrvitsa viisidel esitavad Kadi-Signe Selde, Maarja-Liis Ilus, Andrus Rannaääre, Kaido Põldmaa ja Ave Kumpase laululapsed. Kaastegevad Jaan Tombi nimelise kultuuripalee poistekoor ja ansambel "Kavaler"...\nToonela lind. Must-toonekurg (24.02.1997)\n10 minutit Peeter Toomaga (06.09.1982)\nViis laulu Peeter Tooma esituses: "Kui päike loojub", "Musträstas", "Koduigatsus", "Jõgi", "Hommik". Režissöör Dorian Supin.\nÜhe armastuse lugu (09.05.1982)\nÜks suvi, ühe tuttpütipaari eluring. Stsenarist, režissöör ja operaator Rein Maran, operaator Vallo Kepp, helirežissöör Enn Säde, kunstnik Mari Kaarma, monteerija Margit Maran.\nViimane tugipunkt (05.03.2007)\nTalibani viimane tugipunkt on varemetes lennujaamahoone Kandaharis, kus USA lootis 2001. aasta õhurünnakute ajal tabada Talibani liidrit mulla Omari ja Al Qaida liidrit Osama bin Ladenit. Kuus aastat hiljem jätkub Lõuna-Afganistanis endiselt vägivallatsemine, narkokaubandus on rekordtasemel ning inimesed ootamisest väsinud...\nVigursõit vanalinnas (06.01.1984)\nKaleidoskoop esimestest Tallinna vanalinnapäevadest 27. juunis 3. juulini 1983. aastal. Filmis on püütud edasi anda sündmuste mitmekesisust ja meeleolu - rulavõistlused, laste tänavajoonistused, kunstinäitus Pikas jalas, nukuteater, karutantsitaja ning tsirkusenumbrid linna tänavatel ja väljakutel, vabaõhuetendus Pirita kloostris, Hugo Hiibus šarže joonistamas, kooride vabaõhukontserdid jpm...\nFilm Eesti mõisakomplekse tutvustavast sarjast. Eduard Vilde nimelise kolhoosi kultuuriosakonna juhataja Valdur Liivi sõnutsi on Rägavere restaureeritud mõisahoonest saanud süvamuusikute eelistatuim esinemispaik...\nLend Singapuri (25.12.1991)\nTaluperenaine ja viie lapse ema Amanda osalemas konkursil "Eesti Piiga 91". Režissöör Tõnu Mikk.\nKuldne Trio (16.01.1983)\n"Kuldne kuu", "Kui sa minu tädi näed", "Ma suudlen teie kätt, madam", "Kuldne Trio jääb". Režissöör Toomas Lepp.\nTantsivad Reet Kaasiku tantsutüdrukud. Kompositsioonid: "Linnud", "Kivid", "Tahe", "Uss", "Tempo". Poeetilised vahetekstid - Lehte Hainsalu.\nFilmi aluseks on Mait Agu seatud folkšõu "Laulab ja tantsib ansambel Peiar". Solistid Uno Loop ning õed Ele ja Kaja Kõlar. Režissöör-operaator Kristjan Svirgsden.\nEesti hällilaulud (14.11.1989)\nTallinna karneval (25.03.1986)\nAjalugu on ikka tehtud kostüümides ja muusika saatel. Tallinna vanalinnapäevadel nähtu on andnud ainet mõtisklusteks rõivastuse ja moe üle läbi aegade. Esinevad ansamblid Rock-Hotel, Kukerpillid ja Modern Fox...\nAedniku kevad (14.10.1979)\nFilm nendest linlastest, kes püüavad oma südames elavat ürgse looduse kutset rahuldada aiaharimisega ja kellesse filmi autor suhtub nii siira lugupidamise kui čapekliku huumoriga. Vello Aruoja autorifilm.\nPäev Maratis (06.04.1972)\nFilm trikotaažitootmiskoondisest "Marat", kus tutvustatakse Štšokino-süsteemi toimimist tegelikkuses - sama töö tehakse ära vähema inimeste arvuga või sama töötajate arvuga suurendatakse tunduvalt tootmismahtu...\nTegelased: siilid, jänesed, kits, nugis, sipelgad, lehetäid, lehemesilane, käguvamplane, kaldapääsukesed, vihmaussid, uruhiir ja mutt ning veel teised. Kõneldakse loodusliku keskkonna liigirikkusest, erinevate liikide vahelise suhete omapärast ning keerukusest ja sellest tulenevast ühtsusest...\nAedniku sügis (10.02.1982)\nSügisesed tööd ja tegemised aias. Režissöör Vello Aruoja.\nMissioon on portree Afganistanis teenivatest Eesti sõduritest ja nende peredest. Film räägib raskuste ületamisest, rutiinist, ootusest ja ohtudest. Filmigrupp jälgis Estcoy 14 tegevust poole aasta jooksul...\nAstrid Kannel Iraagis (06.06.2005)\nSõda Iraagis ei tähenda vaid autopomme ja raketirünnakuid, mida me rahvusvahelise telepildi vahendusel igapäevaselt näeme. Efektsete õuduspiltide taha jääb mastaapne äri ning mitmepalgeline poliitika...\nViienda veerandi laulud (28.02.1986)\nValik 1985. aastal EÕM-i kokkutulekul esitatud laule. Režissöör Kaido Kuusik.\nVäike-Õismäe - rõngaslinn (01.01.1986)\nFilm tutvustab Väike-Õismäe elamurajooni, selle arhitektuuriansamblit koos haljastuse ja olmekompleksiga. Režissöör Mati Põldre.\nAedniku talv (28.09.1983)\nKui maa valge ja akendel jäälilled, siis on aianduskooperatiivi liikmetel aega osaleda koosolekutel, kammida läbi seemnekauplusi ning muidugi vastupandamatu vajadus ikka jälle oma aianduskrunti kontrollimas käia ja pottidesse ning kastidesse igasugu seemneid külvata...\nAedniku suvi (20.11.1980)\nJätk filmile "Aedniku kevad".\nMeloodiaid estraadilt (09.05.1975)\nEesti heliloojate populaarseid estraadilaule esitavad Heli Lääts, Jaak Joala, Helgi Sallo, Heidy Tamme, ansambel "Laine", trio koosseisus Uno Loop, Oleg Melnik, Paul Allik ja Kustas Kikerpuu ning Lembit Saarsalu ansambel...\nFilm Samuel Barberi balletist "Medeia". Peaosas Tiiu Randviir. Lavastaja Mai Murdmaa.\nÜks Veljo Tormise "Eesti ballaadidest" Estonia laval. Ballettmeister-lavastaja Mai Murdmaa, dirigent Tõnu Kaljuste. Esitavad Saima Kranig, Aleksander Basihhin, Mihhail Netšajev, Estonia ooperisolistid, koor ja balletirühm...\nReporter Rein Karemäe tunneb muret, et Aadama järeltulija on hakanud tasapisi kaotama oma iseenesest mõistetavat positsiooni. Mis on juhtunud Eevaga? Muusikat ansamblilt Collage. Režissöör Virve Koppel.\nKaravan liigub edasi (08.02.2002)\nHumoorikas kontsertprogrammis esineb ansambel Karavan ja solist Karl Madis. Režissöör Sulev Nõmmik, operaator Anton Mutt.\nStseene muusikalidest ja operettidest esitab Helgi Sallo. Kaastegevad Estonia orkester, koor ja tantsijad. Režissöör Sulev Nõmmik.\nHuviline filmikaamera (16.04.1972)\n"Ma olen meister filmima, mul filmilint on sees. Ei vaja lihtsaid silmi ma, mul objektiiv käib ees!". Eesti Telefilmi esimese animafilmi stsenarist on Eno Raud, kunstnik Jaak Palmse ja režissöör Ants Kivirähk.\nTiiu Randviir (30.04.1970)\n"Estonia" priimabaleriin Tiiu Randviir esitab balletikatkendeid ja üksiknumbreid . Partnerid Endrik Kerge, Jüri Lass, Janis Garancis, Aleksander Basihhin, Anton Bome, Aleksander Buldakov, Peeter Karell , Ülo Truusa ja Juris Žigurs.\nVaatefilm purjetajatest, purjekatest ja purjetamisest Tallinna lahel. Käsikiri ja režissöör-operaator Andres Sööt, muusika Olav Ehala.\nIgavene tuli (26.01.1974)\nArne Oidi laule esitavad Heli Lääts, Marju Kuut, Heidy Tamme, Jaak Joala, Voldemar Kuslap, Uno Loop ja Bruno Oja. Režissöör Elmo Lööve.\nViies veerand (19.12.1976)\nEesti Õpilasmaleva Martna rühma töösuvest, komandör Rein Sikk. Režissöör Harri Karro.\nOtsi loodusest liitlast (01.01.1985)\nRein Marani filmis tutvustatakse inimühiskonnas kahjuriteks muutunud näriliste ja looduslikus keskkonnas nende arvukust reguleerivate väikekiskjate elu. Vaetakse võimalusi kärplaste kasutamiseks ka tänapäeval kahjumnäriliste ohjeldamisel inimeste tegevuse sfääris...\nLaul, mida eile polnud veel (15.09.1984)\nTelefilm, milles Ivo Linna laulab erinevatel kontsertidel. Režissöör Toomas Lepp, operaator Dorian Supin.\nLinnutaja veskiviisid (01.05.1981)\nC. R. Jakobsoni talumuuseumis Kurgjal laulab ja mängib ansambel Linnutaja Helgi Sildeveri juhatusel. Režissöör Georg Jegorov.\nKatused ja korstnad (08.11.1968)\nFilm-fantaasia Tallinna katustest ja korstnatest. Tantsivad Tiiu Randviir, Juta Lehiste, Tiia ja Maie Saealle ning Ülo Vilimaa. Autor-lavastaja Ülo Vilimaa, režissöör Valdur Himbek, operaator Anton Mutt...\nFilm Maarjamäe memoriaalkompleksist ja selle autoritest. Sellest, mis 1978. aasta juuliks tehtud, ja sellest, mis veel teha, räägivad Juhan Jürna, Allan Murdmaa, Matti Varik, Vello Hütsi ja Jüri Palm...\nVana paat (26.04.1980)\nLugu rannapoistest, kes õpivad armastama merd ja tundma kotermanne, vanast paadist, mis uue kotermanni läbi uueks saab, ning onu Eerost (Matsiranna kalapunkti ülevaataja Eero Siivo), kes kõige selle taga seisab...\nNeli blondi ja neli brünetti (29.01.1966)\nKontsertfilm oktett "Laine" repertuaarist. Režissöör Astrid Lepa, operaator Kaljo Jõekalda.\nTulest ja rauast (12.11.1980)\nTallinna vanad ja uued sepised. Metallikunstnikud Tõnu Lauk, Ülo Sepp ja Heino Müller põlist sepatööd tegemas. Operaator Kristjan Svirgsdeni debüütfilm, stsenarist ja režissöör Tiina Mägi.\nTalvised puhkamisvõimalused Pühajärve puhkekodus. Režissöör Enn Putnik.\nFilm jutustab Eesti rahvuslinnu elust Eestimaal maist septembrini - pesa ehitamisest täiskasvanud poegade äralennuni, oodates, et nad naasevad kevadel jälle meile päevasooja kuulutama. Loodame, et maakodu au sisse tõustes saabuvad ka Eestimaa pääsukestele lahkemad ajad...\nSaade salvestati looduskaitsepäeval Telvelaiul, teejuhiks Vilsandi looduskaitseala direktor Arvo Kullapere. Režissöör Norma Jõekalda.\nSulev Nõmmik (20.11.1987)\nPortreefilm Sulev Nõmmikust, tema tegevusest teatri- ja filmirežissöörina, näitleja ning humoristina. Režissöör Evald Hermaküla.\nSaade Ellamaa kandi tarzanliku eluviisiga mehest Emil Paesüllast. Autorid Toomas Raudam ja Peep Puks.\nFilm vanadest veskikividest, pukktuulikutest ja minevikuaustusest. Autor Vello Pohla, operaator Hans Roosipuu.\nNelli ja Elmar (07.11.1998)\nSissevaade nüüdis-Eesti maaellu pensionipõlve pidava endise külapostiljoni Nelli silmade läbi. Film sai Chicago 34. filmifestivalil oma alagrupis peaauhinna "Hõbedane Hugo".\nRukkilill - tavaline umbrohi rukkipõllul... Tagasihoidlik rukkilillekimp, mida ikka ja jälle kingitakse elluastujaile, paariminejatele ning kõigile, kellele tagasihoidlikult ja väärikalt tahetakse austust avaldada...\nLegend päikesest (22.09.1999)\nFilm Eesti sumomaadlejatest, kes oma rahvale suhteliselt tundmatuna on maailmas edukalt esinenud ning märkimisväärse positsiooni saavutanud. Stsenarist ja režissöör Aare Tilk.\nEnne päikeseloojangut (11.01.1992)\nKümme aastat muusikapäevi (02.09.1988)\n1988. aasta kevadel toimusid kümnendad Tartu muusikapäevad. Meenutatakse rõõme ja muresid, mis saatsid organiseerijaid nende aastate jooksul. Esinevad Vanemuise sümfooniaorkester, Silvi Vrait, Rosta Aknad, Justament, Velikije Luki, Heart Hill, Ultima Thule, Singer Vinger, In Spe...\nPartituur neuroni genotüübile (24.02.1999)\nDokfilm eestlasest neurobioloog prof. Mart Saarmast, kes töötab Helsingi Ülikooli Biotehnoloogia Instituudis ja on samas ka seda instituuti juhatanud algusest saadik\nInimene on sündinud ja kujunenud kiviajas, kus kivi oli tööriist. Selle raskus, ükskõiksus ja seletamatus on ikka väljendanud midagi müstilist. Raudkivi on kui tardunud, kokkusurutud ruum ja aeg ning igavik...\nHaapsalu eilsest ja tänasest päevast, nüüd juba möödanikust. Ilu otsimisest ja säilitamisest, aga ka ükskõiksusest, abitusest ning barbaarsusest. Autor ja režissöör Kristjan Svirgsden.\nFilmi peategelaseks on looduseuurija Juhan Lepasaar. Iseolemine, rikkuste otsimine iseendas ja ümbritsevas teevad sellest mehest harukordselt rikka, sisemiselt tervikliku ning elujõulise inimese. Autor Rein Maran, operaatorid Rein Maran ja Tõnu Talpsep, helilooja Urmas Sisask, helirežissöör Enn Säde, monteerija Margit Maran, direktor Maie Kerma.\nLaulab Marju Länik (01.02.1985)\nEsineb Marju Länik ansambli "Kontakt" saatel.\nAlo Mattiisen Tšellosonaat (07.08.1988)\nSaates esitavad Egmont Välja ja Piia Paemurru Alo Mattiiseni Tšellosonaadi. Režissöör Peeter Brambat.\nKaks ansamblit (28.08.2002)\nEsinevad ansamblid "Ruja" ja "Apelsin". Režissöör Toomas Lepp.\nLiikumispuuetega inimeste elust, invaliidide elukorralduse probleemidest, nende tööst, inimsuhetest ja kohast ühiskonnas ning rahvaspordiklubi "Invasport" üritustest. Tegelasteks meistrikandidaat autospordis Mati Kuuse, "Uku" vasesepp Leino Viires, Eesti Raamatu tõlk Juhan Nurme, invasportlane Tiit Roos, Invaspordi föderatsiooni aseesimees Mihkel Aitsam ja abiturient Tiia Jaanusson...\nMeloodia 67 (05.05.1967)\nUno Loop, Heli Lääts, Kalmer Tennosaar, Els Himma, Tiiu Varik, Kalju Terasmaa, Anu Anton ja Vello Orumets esitavad kuldsete kuuekümnendate hitte. Režissöör Astrid Lepa.\nSee on film puuetega lastest. Eestis on kaks internaatkodu - Imastus ja Karulas - kus elavad oligofreenikud. ühes lastekodus on 300, teises 160 last, aga kaheksa ja seitsmeteistaastase vahel on raske vahet teha...\nKogu rahva pidu (25.02.1986)\n1985. aasta üldlaulupidu, selle ettevalmistamine ja läbiviimine. Filmis on ilmekaid nõukogulikke traditsioone ja sõnavõtte toonitamaks ENSV 45. aastapäeva ning 40 aasta möödumist Suures Isamaasõjas saavutatud võidust...\nOn meie keskel suvi (28.02.1975)\nOn meie keskel suvi, hoi-lii, hoi-laa, hoi-loo! Nii laulavad "Entel-Tenteli" laululapsed Arne Oidi ja Ellen Niidu laule ning kutsuvad meidki osa saama suverõõmudest. Lauljaid saadab Kustas Kikerpuu ansambel...\nHans Hindpere ja Heino Jürisalu laulud Enn Vetemaa tekstidele suvisel Saaremaal. Laulavad Marika Urb, Haili Sammelselg, Voldemar Kuslap, Anne Saller, Lea Sion, Ivar Johanson ja ansambel "Collage". Orkester Aleksander Rjabovi juhatusel...\nUkaasi sünd (14.12.1991)\nAmeerika valik (12.11.2012)\nDokumentaalsaates näete reportaaži presidendivalimiste eelsest ja aegsest Ameerikast. Oleme USA idaranniku suurlinnadest eemal, keskläänes  Ohios, Illinoisis ja Wisconsinis ning püüame valimismeeleolusid farmides, indiaanlaste reservaadis, ülikoolilinnakutes - kohtades, kuhu kaamerasilm sageli ei satu...\nDokumentaalfilm käsitleb kaitseväeharjutusväljakute vajalikkust ja seda, kuidas riiklike sõjaliste objektide olemasolu mõjutab kohalikku infrastruktuuri. Analüüsime sõjaliste objektide asukoha valikute parameetreid ja räägime, millised on sõjaväe arengu suunad...\nOma silmaga. Telemast (07.05.1976)\nSaates kuulete ja näete oma silmaga, kuidas kulgesid tööd Kloostrimetsas telemasti ehitusel. Saatejuht Rein Karemäe.\nDokumentaalfilm jalgrattaspordist ja Aavo Pikkuusist - olümpiavõitjast, maailmameistrist, XX rahutuuri võitjast. Filmis teevad kaasa veel NSV Liidu teeneline treener ja NSV Liidu teeneline meistersportlane Viktor Kapitonov, NSV Liidu teeneline meistersportlane Aleksandr Gusjatnikov, NSV Liidu koondise liige Vladimir Ossokin, NSV Liidu koondise treener Viktor Veršinin ning NSV Liidu koondise arst Juli Bogdanov...\nElu täis roose (03.06.2012)\nNoored ühes Tallinna baaris. Taotlus kunstiliselt mõtestada aja kulgu, hetke väärtust. Režissöör Peeter Urbla, operaator Illis Vets, stsenarist Vello Kallaste.\nFilm annab ettekujutuse väga omapärasest lindude mängust, mille jälgimiseks looduses kuluks nädalaid. Rein Maran püüab vahendada lindude keelt ja viia vaatajat oma teadusliku, aga ühtlasi ka poeetilise ainekäsitlusega lähemale loodusele, mille keskel me elame, kuid millega oleme kontakti kaotamas...\nTutvustatakse pujetamise kõige nooremat olümpiaklassi - purjelauda. Odav, lihtne, vaatemängulie ja sportlik purjelaud on tänaseks vallutanud kogu maailma. Kalev Vapper kõneleb purjelauast ja -lauduritest.\nMälestusi suvest (29.12.1984)\nKontsertfilmis esinevad Heli Lääts ja Teleraadiokomitee estraadiorkester, mida juhatavad Peeter Saul ning Paul Mägi. Režissöör Toomas Lasmann, operaator Toomas Jürgens, toimetaja Ülo Vinter.\nLööme lugu lustipilli (12.04.1986)\nLaulu võtavad üles Heli Lääts ja kvartett "Vanad sõbrad" koos Hans Hindperega, tantsule kutsub Ülo Luht koos "Kuljuse" rahvaga ning sõna ütleb sekka Ilmar Tammur. Esimesest tantsutaktist viimaseni löövad kaasa "Kukerpillid".\nSilvi Vrait (30.04.1989)\nLaulab Silvi Vrait ja sekka räägib ta oma vaadetest elule. Kaastegevad segakoor Olevine, orkester Eri Klasi juhatusel, Jaak Jürisson, Tõnu Väärtnõu, Tõnis Mägi, Peeter Volkonski ja ansambel Ultima Thule...\nLooduse kutse (06.05.1984)\nVaatefilm Eestimaa kaunist loodusest. Režissöör Hans Malmstein, operaator Harry Rehe.\nElu sinu ümber (25.06.1995)\n"Ma tahan, et iga lind, kes kevadel siia tuleb, leiaks endale sobiva pesapaiga. Et vähemalt siin, minu kodu ümbruses, oleks koht pesitsemiseks olemas. Nii mõtiskleb elukogenud mees Hillar Pärjasaar Rein Marani loodusfilmis...\nDiplomaadi saatus (24.02.1993)\nRiigimehe ja diplomaadi, Friedrich Karl Akeli elu lõppvaatusest kõnelevad tema tütred Asta Treude Tallinnas ja Lia von Sydow ning tütretütar Lii Heribertson Stockholmis. Stsenarist Lembit Lauri, operaator Ago Ruus, režissöör Peep Puks, toimetaja Aare Tiisväli.\nRusapusa, ropakonn, labakonn, klodikonn, korbakonn, kärnakonn - kärnkonn. Maakera ürgasukas. Üks esimestest elusolenditest, kes julges tulla maailmamerest mandrile ja kelle mõningad liigid on nüüd astunud või astumas looduse punase raamatu lehekülgedele...\nBAM - tagasi tulevikku (28.05.2011)\n1974. aastal paisati enam kui 50 000 kommunistlikku noort Nõukogudemaa sajandi ehitusele, Baikali-Amuuri magistraalile. Hiljem sai BAM tuntuks kui tee eikuhugi, kuldne kirstunael NSV Liidu puusärki...\nKolm kaunitari. Nunnatorn, Saunatorn, Kuldjala torn (08.08.1995)\nKolm kaunitari, Tallinna linnamüüri kolm torni - Nunnatorn, Saunatorn, Kuldjala torn. Autor ja režissöör Tiina Mägi.\nFilm kahekordsest olümpiavõitjast Erika Salumäest, filmituna läbi tema ettevalmistuse oma kolmandateks ja ühtlasi ka viimaseks jäänud Atlanta mängudeks. Võetakse kokku Salumäe senine sportlasetee ja kuuleme Erika hinnanguid tippspordile ning elule üldse...\nKellel on Venemaal hea elada (05.10.1998)\nKuidas on juhtunud, et Venemaa on suurriigist muutunud marginaaliks? Autorid Natalia ja Juho Jalviste, operaator Aarne Kraam.\n1988: Ärkamisaeg. Kroonika (21.07.1998)\nFilmi- ja videokaadrid Eestimaa laulult, Interrinde miitingutelt, Rahvarinde koosolekutelt, Loominguliste liitude pleenumilt, Tartu muinsuskaitse päevadelt. See on Eesti iseseisvuse taastamise kroonika.\nLiisi viies suvi (31.12.1996)\nPimeda ja kurdi Liisi viiendast elusuvest, erihooldusest ja neljalapselisest perest, kus Liisi kasvab. Diktoriteksti loeb Diana Lorents. Autor Airi Kasera.\nHispaania rahvuslikus maalikogus on kahe Eestist pärit kunstniku  Michel Sittow' ja Erik Schmidti - maalid. Viimane maalis ka Hispaania kroonprintsi portree. Erik Schmidt sündis ja kasvas Naissaarel, samas peres, kus võrsus tema onu Bernhard Schmidt, maailmakuulus astraaloptik...\nLäänemere tuuled (08.12.1984)\nFantaasia C-duur (01.01.1979)\nFilmitud on Arvo Pärdi "Fantaasia C-duur" proove ja ettekannet autorikontserdil Tbilisis. Esitab Gruusia Riiklik Sümfooniaorkester ja koor. Juhatab Džansug Kahhidze, solist klaverikunstnik D. Balantšivadze...\n"Laulusillad" on koorilauluolümpia sarnane üritus, mis tõi juulis 1991. aastal Tallinnasse kokku lauljad ja muusikud idast ning läänest. Lisaks muusikutele kohtusid tuntud poliitikud, majandusinimesed ja kultuuritegelased...\nPidu meie tänavas (29.10.1986)\nMängib ansambel "Vitamiin", solist Aivar Mäe. Tantsivad Alla Udovenko-Lilleorg ja Aleksander Kikinov. Koreograaf Ülo Vilimaa. Režissöör Jüri Tallinn, operaatorid Ivar Murel ja Aare Varik, helirežissöör Priit Põldmaa, kunstnik Eugen Tamberg, toimetaja Heidi Pruuli, filmi direktor Ene Arumaa.\nAasta 1941. Surm siin või Siberis (14.06.2001)\nMeenutusi küüditamisest. Autor Karl Kello, toimetaja Renita Timak.\nÜkskord elus oli nii... (01.08.1993)\nTõnise ja Mäe vahel (16.06.1987)\nEsineb Tõnis Mägi ja ansambel "Seif" koosseisus Elmu Värk, Avo Ulvik, Jaak Ahelik, Jaanus Raudkats. Pisirollides osalevad näitleja Eero Spriit ja kulturist Merike Madar. Režissöör-lavastaja Toomas Lepp, kunstnik Hardi Volmer, operaatorid Jüri Suurevälja ja Ivar Murel, toimetaja Heidi Pruuli.\nTeel Euroopasse (02.01.1996)\nSaada nägijaks (22.05.1988)\nW.A. Mozart... Georg Ots (02.03.1969)\nFilmis on aariaid ja duett W. A. Mozarti ooperitest "Figaro pulm", "Don Juan" ja "Võluflööt". Eesti Raadio ja Televisiooni sümfooniaorkestrit juhatab Neeme Järvi. Režii Astrid Lepa ja Arno Sassian, operaator Anton Mutt, filmi direktor Anneliis Simm...\nArvo Pärt novembris 1978 (15.04.1979)\nLeedu Kammerorkestri proovid ja esinemised vana- ja kaasaegse muusika festivalil Tallinnas. Arvo Pärdi teost "Itaalia kontsert" dirigeerib Saulius Sondeckis. Solistid Natalia Gutman (tšello) ja Oleg Kagan (viiul)...\nKahe kunstniku - Aino Bachi ja Kaarel Liimandi, loomingu- ja elukaaslase lugu. Film sai alguse "Maiste ihade" jaoks jäädvustatud materjalist. Hetki ühe meie tuntuima graafiku Aino Bachi elust filmis Mark Soosaar aastail 1975 - 1978.\nEuroopa naarits (01.01.1984)\nMeie sajandi alguses kogu Euroopas laialt levinud euroopa naarits on jõudnud geneetilise huku lävele. Loomaliigi kadumise põhjuseks on inimese ahnusest, teadmatusest ja rumalusest tehtud vead. Kas jätkub meil nüüd mõistust, tarkust ja tahet säilitada euroopa naaritsat kasvõi väikesel osal maast, kus ta alati on elanud...\n1977. aasta kevadsuvel filmiti Tartus Toomemäel muusikalist telemängufilmi "Imelugu". Vaatamata sellele, et kõik filmi kaadrid on dokumentaalsed, ei tarvitse "Unenäos" tingimata dokumenti näha. See pole reportaaž filmi tegemisest, pigem nägemus, kaja, mis on haihtunud, mida enam pole, kuid on siiski olnud...\nSäärane Ird ehk sada aastat Vanemuise teatrit (27.03.1971)\nOreli sisse minek (08.07.2015)\nProfessor Hugo Lepnurm ja Eestimaa orelid. Režissöör Olav Neuland.\nMängufilm "Corrida" võtete argipäevast ja sellest tabamatust, mis ikka kunstitegija ees terendab ning mille poole püüdmiseta ei sünniks vist isegi ebaõnnestumisi. Muusika Sven Grünberg, operaator Dorian Supin...\nMitte üksnes leivast (01.01.1970)\nFilm 1969. aasta juubelilaulupeost. Käsikiri Ülo Tambek, teostus Mati Põldre ja Ülo Tambek, toimetaja Valdo Pant.\nVaarao sõjavägi (28.09.1974)\nPaljude rahvaste folklooris on legend, kus räägitakse, et hülged pole loomad, vaid inimesed. See olevat vaarao sõjavägi, kes uppus Punases meres ja on sealt laia ilma rännanud. Läänemerel kütiti hülgeid juba ammu enne piiblilegendi sündi...\nIn paradisum (15.09.1993)\nFilm vanglate argipäevast - filmitud 1992. juulist oktoobrini Eesti Vabariigi paranduslike tööde kolooniates nr 1 ja 2, esitades ühe naisvangi jutustuse oma elust ja kiindumusest mitmekordsesse tapjasse...\nKirovi-nimelise näidiskalurikolhoosi Raudoja farm on ääremaade ääremaa - soo ja võsa, lähima poeni kaheksa kilomeetrit, koolini seitse kilomeetrit, arst veel kaugemal. Film farmijuhataja Tiit Salujärve tegemistest...\nPäev keemiata (11.03.1973)\nMõistus, tahe, töö ja Lauter (30.03.1963)\nTelefilm Eesti kultuuriloo ühest tammest, markantsest näitlejast, näitejuhist Ants Lauterist (1894-1973). Portreteerib Voldemar Panso, režissöör Virve Aruoja.\nMaailma laskesuusatajate paremik - Erki Antila, Kjell Sjöbak, Anatoli Aljabjev, Frank Ullrich - rajal ja tulejoonel. Autor Are Eller.\nVenekeelse diktoritekstiga muusikafilm Riiklikust Akadeemilisest Meeskoorist. Dirigeerivad Gustav Ernesaks, Olev Oja, Kuno Areng, Eri Klas. Filmis on kaadreid Dmitri Šostakovitšist RAM-i proovis. Filmis on laulude pildiline lahendus seotud ettekannetega erinevates kontserdisaalides\nFilm tulevastest maalritest ja krohvijatest, Tallinna 10. Linnakutsekooli õpilastest. Autorid Ela Unt, Enn Putnik, Leili Padevest.\nJohannes Lauristini nimeline Tallinna Masinatehas - parteikomitees kohtuvad kõik endised parteiorganisatsiooni sekretärid, oma tööst tehases räägib Eestimaa Kommunistliku Partei Linnakomitee esimene sekretär Nikolai Johanson, tehase tuntumad töömehed Jaan Kärdi, Alfred Valdov ja Hans Liblik...\nReportaaž revolutsioonist (07.11.1969)\nReportaaž Leningradist (25.05.1971)\nEsimene lüpsikarja suurfarm vabariigis asub Tartu näidissovhoosis Rahingel. Akadeemik Adolf Mölder tutvustab selle farmi eesmärke ja tegevussuundi, lähemalt kõneleb veiste tõuaretusest.\n1974. aasta kevadel Tallinnas toimunud üleliiduline orelimuusika festival "Bach ja XX sajandi muusika". Esinevad Leonid Roizman, Boris Romanov, Leopoldas Digrys, Eteri Mgaloblišvili, Hugo Lepnurm ja Rolf Uusväli.\nLaulab RAM-1 (09.05.1973)\nLaulab RAM-1 koosseisus Tiit Köster, Evald Jaansoo, Georg Metssalu, Raimond Alango. Klaveril Ilmar Talvik, kaastegev puhkpilliorkester Enn Valgu juhatusel. Evald Jaansoo ja Raimond Alangoga vestleb stsenarist Valdo Pant...\nPortreefilm Punaarmee väejuhist August Korgist(Kork).\nMängib Abi Zeider (10.04.1971)\nKaveriduo Anna Klas ja Bruno Lukk esitab Eugen Kapi, Sergei Rahmaninovi, Wolfgang Amadeus Mozarti ja Franz Schuberti klaveripalu.\nEntel-tenteli lõppkontsert (01.01.1971)\nLegendaarse laste lauluvõistluse lõppkontsert Estonia kontserdisaalis, kus üllatuslikult oli kontserdi juhiks Georg Ots. Kõlavad lastelaulude klassikasse kuuluvad "Võilill", "Kalakesed", "Mina oma Muriga", "Sulle, emake", "Jorupill Jonn", "Kurg ja konn" ja teised kõigile teada lood...\nMuusikafilmis esinevad ansambel „Collage“, Voldemar Kuslap ja Jelena Solovjova. Teadustaja Alice Talvik, operaator Anton Mutt, režissöör Leida Levald.\nKuldsed koorid (05.07.1975)\nKuidas kalamehed elavad (25.03.1973)\nJuhan Smuuli ja Gustav Ernesaksa koostöös sündinud meeskoori laulutsükli saamisloost muusika autori meenutusena, fragmente laulude esitusest ja proovidelt RAM -i poolt. Filmi loojad on püüdnud leida seoseid kalurite argipäeva, lauljate igapäevatöö ning dirigendi ja autori Gustav Ernesaksa loomingulise köögi vahel...\nGeorg Ots ja ooper (27.06.1976)\nFilmi aluseks on ETV stuudios filmitud Georg Otsa mõtted ooperist ja tema osalahendustest Estonia teatris. Materjal on telesaatest "Ooperijutte Georg Otsaga". Muusikanäideteks on Artur Rinne, Irene Lääne ja Eino Tandre filmitud ooperistseenid ja aariad...\n"Ellerhein" Bulgaarias (12.12.1970)\nMeie Artur (01.11.2009)\nMuusikaline portreefilm Artur Rinnest. Kaastegevad ansamblid Nils Petersoni ja Leo Tautsi juhtimisel. Osalevad näitlejad Sulev Nõmmik, Richard Peramets, Milvi Jürgenson, Tõnu Mikiver, Mari Möldre jpt...\nMina olen juba suur (01.01.1971)\nArvo Pärdi,Boris Kõrveri, Riho Pätsi ja Kustas Kikerpuu lastelaule "Entel-tenteli" laululaste esituses.\nKokku: 623 | Näita esimest lehte