Maailmakuulus Vene helilooja Mihhail Glinka kirjutas ainult kaks ooperit, aga need mõlemad esietendusid Peterburi Suures Teatris 9. detsembril. Tõsi – kuueaastase vahega. Loe otse allikast\nVõib öelda, et Maa on mikroobide planeet. Meie elame siin tänu nende heatahtlikkusele. Neil pole meid üldse tarvis. Meie ei püsiks nendeta aga ühtegi päeva elus.\nPraeguseks on teada, et lisaks bakteritele koosneb inimese isiklik mikroobide repertuaar seentest, viirustest, ainuraksetest (amööbid, vetikad, algloomad jne) ning arhe- ehk ürgbakteritest. Kogu see seltskond elab taltsalt meie sees.\nMeie oleme nende koduks ja paljud neist aitavad meid. Vaid tibatilluke osa bakteritest teeb haigeks. Üksnes 1415 mikroobi miljonist või enamast liigist põhjustavad (teadaolevalt) inimeste haigestumist.\nMikroobilast ajuga samas kaalus\nIisraeli ja Kanada teadlased viisid 2016. aastal läbi põhjaliku hindamise ning jõudsid järeldusele, et igaühes meist on umbes kolmkümmend triljonit inimrakku ja keskmiselt kolmkümmend kuni viiskümmend triljonit bakterirakku, niisiis on vastavad näitajad pigem ligilähedaselt võrdsed – kuigi siinkohal tuleks mainida sedagi, et 85 protsenti meie enda rakkudest on punaverelibled, mis pole tegelikult üldsegi päris rakud, kuna neil puudub rakkude tavaline masinavärk (näiteks tuum ja mitokonder) – sisuliselt on tegu hoopiski hemoglobiinimahutitega.\nInimkehas on umbes 20 000 tema enda geeni, kuid bakterite omi suisa kahekümne miljoni jagu, niisiis selles mõttes on inimene umbes 99 protsendi osas bakteriaalne ja napilt ühe protsendi ulatuses inimene. Ega selline teave inimese eneseuhkust küll ei tõsta.\nAlles 2019. aasta alguses avastati Cambridge’i lähedal Wellcome Sangeri instituudis vaid kahekümnest inimesest koosnevat rühma uurides 105 uut soolestikubakteri liiki, mille olemasolu polnud isegi kahtlustada osatud.\nNende täpne arv on erinev nii inimeste lõikes kui ka samade inimeste puhul erinevatel ajahetkedel, olenevalt sellest, kas tegu on lapse või eaka inimesega, kus või kellega ta on maganud, kas ta on võtnud antibiootikume ja kas ta on kõhn või paks. (Kõhnadel inimestel on soolestikumikroobe rohkem kui paksudel, nende kõhnuse võib vähemalt osaliselt panna näljaste mikroobide arvele.) Kokku kaalub meie igaühe privaatne mikroobilast umbes 1,3 kilo, seega sama palju kui aju.\nViirused on pööraselt pisikesed. Teaduskirjanik Bill Bryson ütleb, et kui neid tennisepalli mõõtmeteni suurendada, peaks inimene samas mõõtkavas olema 500 miili ehk 800 kilomeetri kõrgune. Bakter oleks sel juhul umbes rannapalli mõõtu.\nValkudesse pakendatud halb sõnum?\nMääratlus “viirus” tuli käibesse alles 1900. aastatel, mil Hollandi botaanik Martinus Beijerinck avastas, et tema uuritavad tubakataimed olid vastuvõtlikud salapärasele, baktereist väiksemale nakkuskandjale.\nEsialgu ristis ta tundmatu olevuse contagium vivum fluidum’iks, kuid asendas selle peagi nimetusega virus, mis ladina keeles tähendab toksiini. Viroloogia isa avastuse tähtsust ei tunnustatud tema eluajal, talle ei antud Nobeli auhinda, mille ta oli ära teeninud.\nHulk aega arvati, et kõik viirused põhjustavad haigusi. Viirus on Briti päritolu Nobeli auhinna laureaadi Peter Medawari sõnul “valkudesse pakendatud halb sõnum”. Tegelikult pole paljud viirused sugugi nii halb uudis, vähemalt inimese jaoks mitte. Suurem osa viirustest nakatab üksnes bakterirakke ja ei avalda inimesele mingit mõju. Teadaolevalt nakatavad imetajaid 586 viiruste liiki ja neist inimesi omakorda üksnes 263 liiki.\n“Viirus” ja “bakter” on samasugused üldnimed nagu “puu” – tegelikult on vaid kuused ja kased, ning seegi on juba üldistus.\nMittepatogeensetest viirustest teatakse väga vähe, kuna uuritakse enamasti ikka haigusetekitajaid. San Diego Ülikooli bioloog Dana Willner keskendus ühe hiljutise uuringu käigus terve inimese kopsudes leiduvatele viirustele. Ta avastas, et keskmise inimese kopsus on end sisse seadnud 174 viiruste liiki, kusjuures 90 protsenti neist olid seni teadusele täiesti tundmatud.\nViirused pole justkui päris elus, kuid samas ka mitte surnud. Väljaspool elavaid rakke on nad täiesti inertsed. Nad ei söö ega hinga ega tee üldse suurt midagi. Neil puuduvad võimalused liikumiseks. Me peame nad ise üles korjama: ukselinkidelt või kellegi kätt surudes, ka õhust sisse hingates.\nMeditsiinis oli antibiootikumide kasutuselevõtt nakkushaiguste ravis murranguline. Kuna inimesed ei tee pahalastel vahet, siis võtavad nad ka viirushaiguste korral antibiootikume. Antibiootikumid tapavad baktereid sama valimatult kui granaat, hävitades ka meile väga vajalikud sooltebakterid, nii et vähemalt kõige olulisemate taasasustamiseks tuleb võtta probiootikumide kapsleid. Resistentseks muutunud bakterite vastu pole antibiootikumidest enam abi.\nÜks võimalus oleks bakteriofaagi, meie jaoks kahjulikke baktereid otsiva ja tapva viiruse abi kasutamine. Bakteriofaagid, mida sageli lihtsalt faagideks nimetatakse, kuuluvad kõige arvukamate bioosakeste hulka Maal. Nendega on kaetud sisuliselt kõik pinnad planeedil, meie ise kaasa arvatud.\nÜht asja teevad nad erakordselt hästi: igaüks neist keskendub konkreetsele bakterile. See tähendab, et meditsiinispetsialistid peavad kindlaks määrama haigusetekitaja ja valima tema tapmiseks sobiva faagi. See protsess on küll kulukas ja aeganõudev, kuid muudaks resistentsuse tekke bakteri jaoks palju raskemaks. Inimene kasutaks niisiis viiruseid sõjas talle kahjulike bakterite vastu.\nKõik on põimitud suhtlusvõrgustikuks\nVõib-olla on viirused inimesele sama vajalikud nagu mõned bakterid. Briti Columbia Ülikoolis 2015. aastal läbi viidud uuringu kohaselt seostub nelja soolestikuviiruse (täpsemalt Lachnospira, Veillonella, Faecalibacterium’i ja Rothia) puudumine imikute soolestikus astma tekkimisega esimestel eluaastatel. Kui nii, võiks mõne viiruse rehabiliteerida.\nVõitlev ateist Richard Dawkins peab viimseni kõiki religioone inimese vaimu kahjustavateks viirusteks. Ta sooviks nad viimseni maailmast ära hävitada. Eks uusaja lääne progressiusk ja stsientism ongi selle üritamine. Kuigi praeguseks hakkab murenema lootus, et inimkonnale terendab tehnoloogiline paradiis.\nVõiks võtta rahulikumalt. Et mõned religioonid on ebajumalakummardamine, on ka piibli sõnum. Aga see ei tähenda veel, et ei võiks olla religiooni resp. religioone, mis toetavad inimelu.\nHea küll, nõustume väitega, et religioonid on viirused. Aga kui looduses on nii üüratu kogus erinevaid viiruseid, siis ei saa nad olla ainult kahjulikud. Analoogselt usunditega. Ilmselt oleks asjakohasem uurida välja: kas mõnest usust ei ole kasu nagu bakteriofaagist?\nPigem tasub uskuda James Lovelocki, et meie planeet on ühtne ja keeruline superorganism – me oleme selle lahutamatu osa ega saa ennast sellele vastandada. Kõik, viirustest ja bakteritest puudeni ja amööbidest vaaladeni, on põimitud suhtlusvõrgustikuks.\nVahva on see, kuidas Eesti praegune prohvet Valdur Mikita kirjeldab nn mõtlusmetsade mõju: “Võib-olla ongi inimene loodud selleks, et need mütoloogilised metsad saaksid meie sees edasi elada. See on nagu mingi nägemuslik soome-ugri viirus, maagiline mükoriisa või midagi sinnapoole. Müstilised mustikamännikud kappavad ringi meie sisemuses, neil on miski kaugem plaan, mida me ei pruugi teada…”\nMis ma muud oskan öelda kui “Aamen!”.\nDavid Dubnitkiy pilte\nEsileht »David Dubnitkiy pilte »David Dubnitskiy »David Dubnitskiy\nKaader 1990-ndatel filmitud videostKaader 1990ndatel filmitud videost\nJohn Allen Chau (pildil) surm sundis India võime taas rõhutama, et kaitsealused hõimud tuleb rahule jätta.Foto: Instagram\nAndamani saarestikku kuuluvat saart asustab siiani kiviajas elav kaitsealune hõim, kellega kontakteerumine on nii nende enda kui ka võimalike külaliste kaitseks juba aastakümneid keelatud. Sissetungijaid tervitatakse noole- ja kivirahega. Kümmekond aastat tagasi tapsid sentinelid kaks saarele sattunud India kalurit.Kalameeste sõnul nägid nad pealt, kuidas Chau nooltega tapeti, talle köis ümber seoti ja ta minema lohistati.\nChau otsustas siiski õnne proovida, palkas ühe kalalaeva meeskonna ennast saarele viima ja tegi alates eelmisest neljapäevast mitu katset kohalikega suhelda. India politsei teatel läks ameeriklane sõudepaadiga saarele viimast korda reede hommikul ja palus kaluritel ennast hiljem peale võtta. Kalameeste sõnul nägid nad pealt, kuidas Chau nooltega tapeti, talle köis ümber seoti ja ta minema lohistati. Kalurid põgenesid, kuid tulid järgmisel päeval tagasi ning nägid, kuidas saare jahimehed Chau surnukeha matavad. Seejärel teavitasid kalurid tapetu lähedasi.\nBriti leht Daily Mail sai enda valdusse Chau reisimärkmed koos jumalagajätukirjaga juhuks, kui ta tagasi ei tule. „Võib-olla arvate, et olen hulluks läinud, aga ma usun, et need inimesed väärivad Jeesuse juurde toomist,” kirjutas Chau. Ta lisas, et juba esimesel kohtumisel lasid pärismaalased tema suunas ühe noole. „Karjusin neile: minu nimi on John, mina armastan teid ja Jeesus armastab teid,” kirjeldas Chau. „Kahjuks sattusin paanikasse, kui nägin, et nad nooli vibudele seavad. Viskasin nende suunas kala, aga nad tulid edasi. Sõudsin tagasi laevale kiiremini kui eales varem. Tundsin hirmu, aga peamiselt pettumust, et nad mind kohe omaks ei võtnud.”Karjusin neile: minu nimi on John, mina armastan teid ja Jeesus armastab teid.\nIndia võimud alustasid mõrva asjaolude uurimist, ent saareelanikke see ei puuduta. Kaitsealuste hõimude liikmed on India seaduste täitmisest vabastatud ja suhtlemiskeelu eirajad võivad traagiliste tagajärgede korral süüdistada vaid ennast. Politsei rõhutas pressiteates taas, et sentinelid tuleb rahule jätta. Küll aga on arreteeritud seitse kalurit, kes ameeriklase saarele toimetasid. „See oli läbimõtlematu seikluse tulemus,” ütles Andamani saarte politseijuht Dependra Pathak. Välistatud pole seegi, et mõrva sooritasid hoopis kalurid ise, kes proovivad süü pärismaalastele veeretada. Teisalt olnuks see äärmiselt üllatav, kui sentinelid poleks sissetungijat rünnanud. Nooli lennutatakse ka India rannavalvekopterite suunas, kui need saare kohal luureretki teevad.\nSentinelid 2004. aastal India rannavalve aerofotolScanpix\nPõlisrahvaste kaitsmisega tegelevate aktivistide arvates on juhtunus süüdi ka India keskvalitsus. Tänavu augustis otsustas peaminister Narendra Modi kaotada Andamani saartel kehtinud keelutsooni, et julgustada turiste saari külastama. Otsuse järgi on keelutsoon kaotatud vähemalt 2023. aastani. Seega polnud Põhja-Sentinelile reisida iseenesest illegaalne. Kohalikega vastu nende tahtmist kontakteeruda on aga endiselt keelatud, mistõttu võetaksegi kalurid vastutusele. Samuti on keelatud sentinele filmida ja pildistada.\nPõlisrahvaste õigusi kaitsva ühenduse Survival International juht Stephen Corry ütles, et tragöödiat olnuks võimalik vältida. „India võimud oleksid pidanud sentinele ja nende kodusaart kaitsma nii hõimu kui ka välismaailma huvides,” märkis Corry. „Hõimu välisturistide eest kaitsenud piirangu kaotamine saatis täpselt vale sõnumi, mis võiski sellele hirmsale juhtumile kaasa aidata.”\nÜks väheseid pilte sentinelidest. 2004. aastal sihib kohalik mees vibuga India kopterit.AFP/Scanpix\nIndia võimud püüavad nüüd välja nuputada, kas Chau surnukeha on võimalik saarelt kätte saada. Sel nädalal on politsei teinud lennukite ja laevadega saare lähedusse luureretki, kuid pole sinna sisenenud.\nAmeeriklase tekitatud kahju ei pruugi aga piirduda tema enda surmaga. 1880. aastal vangistasid Briti kolonisaatorid antropoloogilisest huvist saarel kaks vanainimest ja neli last, kuid välismaailma haigustega harjumata vanurid surid peagi. Lapsed toimetati tagasi saarele, alates sellest ajast on kontakte sentinelidega enamasti välditud. „Pole sugugi võimatu, et sentinelid on nüüd nakatunud surmavate haigusetekitajatega, mille vastu neil puudub immuunsus,” nentis Corry. „Võimalik, et hävib kogu hõim.”\nHiidlaine loodusrahvast jagu ei saanud\n1967. aastal hakkas India valitsus proovima sentinelidega kontakte luua, ent enamasti võeti need vastu vaenulikult. Kohalike usalduse võitmiseks jätsid uurijad maha kookospähkleid ja teisi kingitusi. 1991. aastal toimus esimene sõbralik kontakt, kus sentinelid olid nõus otse võõraste käest toitu vastu võtma. Hilisematel uurijatel siiski sama hästi ei läinud. Saareelanikud lubasid saabujatel kingitused maale tuua ja rannale asetada, ent kui võõrad kauemaks paigale jäid, hakkasid sentinelid taas nooli laskma. 1996. aastal lõpetas valitsus kontaktide otsimise ja jälgib saarerahvast nüüd vaid distantsilt.\nAntropoloogide hinnangul elavad sentinelid siiani keskmises kiviajas ehk mesoliitikumis, mis tähendab, et põlluharimine on neile tundmatu. Toitu saadakse küttimise ja korilusega, samuti tuntakse saarel kalapüüki ja valmistatakse paate. Tuld sooja kliimaga saarel ei tehta ja riideid ei kanta, kuid võõramaalaste toodud metallesemed on kasutusele võetud. Palju rohkem polegi sealsest kultuurist teada. Sentinelide keelt ei oska keegi peale nende endi, igal juhul erineb see märkimisväärselt India mandriosas räägitavatest keeltest. Arvatakse, et sentinelide esivanemad on saarel elanud umbes 55 000 aastat.\n2001. aastal loetlesid vaatlejad saarel vähemalt 21 meest ja 18 naist. 2004. aastal tabas India ookeani maavärin ja hiidlained, mis tapsid kokku üle 230 000 inimese, ent Põhja-Sentineli kiviaegsed korilased ja kütid elasid katastroofi vaatlejate hinnangul üle suuremate kahjudeta. 2011. aasta rahvaloendusel õnnestus saarel tuvastada 15 elanikku, neist kolm naised. Samal ajal arvavad teadlased, et metsaga kaetud 60-ruutkilomeetrisel alal võib elada ka kuni 400 inimest.\nTõnu Ots: elamise ühik on päev\nTõnu Ots. Arvo Tarmula foto\nMaria Durdina (Jelissejeva) | FOTO: arhiiv\nMöödunud päevadel on mul mitu korda üle ekraani jooksnud väide «Aga eestlased on ju loodusrahvas!». See peaks nagu tähendama, et loodusrahvad on erilised loodusehoidjad. Aga kuidas sellega siis on?\n2. juuli 2022, 02:25\n2. juuli 2022, 02:24


Tee kliimaneutraalsuseni nõuab kõigi panust - TööstusEST\nEuroopa Komisjoni kliima- ja energeetika seadusandluse pakett Fit for 55 on vahend, mis peaks nii EL-il kui Eestil aitama 2050. aastaks jõuda kliimaneutraalsuseni.\nKliimapaketi mõju saab olema tuntav kõigile liikmesriikidele nii riiklike eesmärkide püstitamise kui kogu Euroopa Liidus kehtima hakkavate üldiste sihtide kaudu.\nMKM-i energeetika ja maavarade asekantsler Timo Tatar ütleb, et on oluline, et kliimapaketi suunistele üleminek toimuks arukal, õiglasel, taskukohasel ja realistlikul viisil.\nSamas tasub tema sõnul arvestada sellega, et praegu on tegu üksnes Euroopa Komisjoni ettepanekuga. Nüüd algab etapp, kus liikmesriigid ja Euroopa parlament kujundavad sellele oma seisukohad. Lõplik regulatsioon saab valmis üsna pika läbirääkimiste protsessi tulemusena aasta-paari pärast.\n„Julgustame Eesti ettevõtteid osa võtma siseriiklike seisukohtade kujundamise kaasamisest, mis toimub lähikuudel,” märgib Tatar. „Ettevõtted tunnevad oma sektorit kõige paremini ning saavad anda tagasisidet, kus peituvad rohepöördes nende jaoks suurimad uued võimalused ja ka suurimad ohud.”\nMKM-is täheldatakse, et tööstuse vaates tähendab kliimapakett kindlasti väljakutset, aga sama ka võimalust. Esiteks on kliimapaketiga täpsustatud ootuseid ja nõudeid tööstuse rohepöörde eesmärkideks, mis muudavad sisuliselt meie tööstuse senist toimimist ja energiakasutust. Teisalt on see võimalus haarata initsiatiiv ning olla suunanäitaja rohetehnoloogiate arendamisel ja kasutusele võtul.\nTimo Tatar möönab, et rohepöörde elluviimisel tuleb olla siiski ka realistlik, et liiga kiired ja karmid rakendamise tähtajad ei vähendaks meie ettevõtete konkurentsivõimet.\nEttevõtjad on väljendanud ootust, et kliimapaketist hakataks ausalt rääkima. Mida nad võiksid selle all silmas pidada ehk siis, et kuidas ministeeriumis nähakse ettevõtjate ootusi?\nTimo Tatar vastab sellele küsimusele järgnevalt: „Tõenäoliselt mõeldakse, millist mõju avaldab kliimapakett tööstuse tänasele toimimisele tegelikult, palju see muutuse elluviimine maksma läheb ning kes selle kinni maksab. Riigi ülesanne on siin tagada tasakaal, et muutuse elluviimine ei oleks liiga tormakas ning eesmärkide seadmisel lähtutaks olemasolevatest võimalustest. Näiteks kas vastavad rohetehnoloogiad on juba muutuse elluviimiseks olemas, kas need on samaväärsed praegu kasutatavate tehnoloogiatega jne. Teisalt peab riik tagama ka meetmete olemasolu, mille abil tõsta nii ettevõtjate teadlikkust kui ka võimekust muutuseid ellu viia.”\nMida tähendab temperatuuri vähendamine 1,5 kraadi – kas põhimõtteliselt seda, et tootmine pole Euroopas teretulnud, et see peab kolima vaesematesse maadesse?\nKuigi kliimapaketis sisaldub klausel üleüldise Maa õhutemperatuuri vähendamisest 1,5 kraadi võrra lähema kümnendi jooksul, märgib Tatar, et tegelikult me ei räägi temperatuuri vähendamisest, vaid globaalse kliimasoojenemise pidurdamisest, et tõus pidurduks 1,5 kraadi juures. See on Pariisi kliimakokkuleppest otseselt tulenev eesmärk.\nÜha enam riike seavad sellest tulenevalt väga konkreetseid eesmärke ja sihte. 2021. aastal on riigid, kes moodustavad kokku 70% maailmamajanduse mahust ning 65% süsinikuemissioonidest, juba seadnud endale süsinikuneutraalseks saamise sihi sajandi keskpaigaks. Tootmise kolimine kuhugi mujale on Tatari arvates järjest lühinägelikum valik ning pigem tuleks teha jõupingutusi, et oma tootmist vastavalt kaasajastada.\nEhk siis tootmise ära kolimisele tuleks eelistada võimalikult keskkonnasõbralikke lahendusi, et vähendada süsinikuheidet.\n„Enamgi veel – paketis on tehtud ka ettepanek uue süsiniku piirimehhanismi loomiseks, mille eesmärk on hoida ära süsinikuleket kolmandatesse riikidesse – ehk kolmandate riikide ettevõtjatel, kes tooteid EL-i impordivad, tekiks siis samuti heitkoguste eest maksmise kohustus ning EL-ist tootmise välja kolimine poleks seega Euroopa turu vaatepunktist õlekõrreks,” kirjeldab Timo Tatar. „Nagu viimane majanduskriis näitas, siis tarneahelate vaatest pole enam tootmiste ümberkolimise otsus nii lihtne tulema, eriti kui räägime regioonidevahelisest liikumisest. Kliimasoojenemise pidurdamine ning selle hoidmine 1,5 kraadi soojenemise juures seab omad väljakutsed, kuid sellega peavad kõik lõppude lõpuks ikkagi kohanema.”\nEsitasin MKM-i ametnikele veel mõned küsimused Euroopa kliimapaketi ehk siis rohepöörde asjus. Ministeeriumi erinevatest osakondadest saadud vastuseid vahendab Timo Tatar.\nMida tähendab Fit for 55 tooraine kasutusele? Kas see võib tähendada näiteks seda, et Eestis ei hakata enam kunagi isegi mitte rääkima fosforiidi kaevandamisest, põlevkivi hääbub, puit on soosingus?\n„Fosforiiti pole energia saamiseks niikuinii kunagi kasutatud, seega ei saa neid maavarasid vaadata samas kategoorias. Paketis on seatud selge siht ikka üksnes fossiilsete kütuste vähendamise ja taastuvenergeetika osakaalu kasvatamise suunas. Põlevkivi osakaal väheneb, kuid Eesti seisab kindlasti läbirääkimistel selle eest, et sektoris tegutsevatele ettevõtetele antaks piisavalt aega ümberkorralduste tegemiseks.\nRohemajandus vajab siiski suurtes kogustes erinevaid tooraineid, eriti metalle elektroonikainstrumentide ning taastuvenergeetika seadmete tarvis. Seega on tarvis senisest enam toormeid nende tootmiseks. Eestis leidub näiteks kaltsiumfosfaati, millel on omadus siduda endaga haruldasi muldmetalle, mida saab kasutada elektroonikatööstuses.\nLisaks levib Eestis graptoliitargilliit, mis sisaldab lisaks uraanile kõrges kontsentratsioonis näiteksmolübdeeni ja vanaadiumi, mis on mõlemad taastuvenergeetika jaoks vajaminevate oluliste elementide nimistus.\nEestile on uue majanduse tingimustes vaja tugevat majandusgeoloogia arenguhüpet, kõiki Eesti potentsiaalseid maavarasid tuleb analüüsida komplekstoormete kasutusele võtmise seisukohast ning tuleb tugevamini pühenduda ka maakide rikastuse tehnoloogiate arendamisele. Selles kontekstis on näiteks Eesti fosforiit ja selles leiduvad haruldased metallid kindlasti üha väärtuslikumad ning nende kasutusvõimaluste kõigi aspektide väljaselgitamisega liigume edasi.”\nMida öelda skeptikuile, kes süüdistavad EL-i silmakirjalikkuses – püüdlused nn kliimaneutraalsuse saavutamise poole on lihtsalt ühtede numbrite teise lahtrisse tõstmine ehk siis arvestuslik ja statistiline, et näidata ennast paremana, kui reaalselt oleme – tegelikkuses ja sisuliselt ei ole võimalik midagi muuta, küll aga on mõnes piirkonnas võimalik majandus välja suretada?\n„Kui me oleme suutnud kliima tasakaalust välja viia, siis peame andma endast kõik, et seda olukorda parandada. See on põhimõtteline mõttemaailmade muutmise küsimus. Inimestel on raske loobuda oma harjumuspärasest keskkonnast või mugavustest, kuid samas on teaduslikult tõestatud, et kliimasoojenemine toimub ning selle jätkumisel mõju meie elukeskkonnale võib olla fataalne.\nSeega suhtumine, et mitte midagi pole võimalik muuta, tähendab allaandmist. Majanduse vaatest on meil praegu veel võimalik seda muutust nii ellu viia, et ettevõtted jõuavad kohaneda.”\nKui digipöörde vajalikkusest saadakse ettevõtetes üldjuhul aru, siis rohepöördest eriti mitte – kuidas selgitaksite laiemale avalikkusele nn rohepöörde sisu ja olemust?\n„Oleme Euroopa majandusruumi osa. Meie ettevõtted tarnivad lõviosa oma tooteid ja teenuseid just sellele turule. On ilmselge, et selleks, et sellel maailma ühel jõukamal turul püsida konkurentsis, peame ka nende turgude ootustele vastama.\nAmbitsioonikat Euroopa kliimapoliitikat nõuavad poliitikutelt Euroopa elanikud. Needsamad kodanikud, kes tarbivad ka Eesti ettevõtete tooteid ja teenuseid. Tarbijad muutuvad järjest teadlikumaks ja nõuavad seda ka ettevõtetelt.\nSeda trendi ei maksa ignoreerida. Paljudele ettevõtetele on selle arenguga kaasas käimine pikaajaliselt ellujäämise küsimus.\nNagu öeldud, peab muutma mõttemaailma ja tarbimisharjumusi. Ettevõtted peavad hakkama mõtlema, kuidas nende tegemised mõjutavad keskkonda ja seda mitte ainult ISO-sertifikaadi vaatest, vaid ka sisuliselt – kust tuleb ettevõttes kasutatav energia, palju tekib jäätmeid, mida nendega tehakse, kas on olemas ringmajanduse plaan.\nPõhimõtteliselt on vaja, et iga ettevõtte tegevuse ja otsuse juures mõeldaks läbi, kuidas see tegevus või otsus mõjutab keskkonda ja milline oleks n-ö kõige rohelisem valik.\nOlukorda ei saa vaadata vaid nii, et EL või Eesti riik nõuab rohepöörde elluviimist. Tegelikult turg ise on oma sisemist mõju rohepöörde vaates ellu viimas. Pangad küsivad ettevõtetelt rohepöörde elluviimise meetmeid ning näiteks Euroopa ja USA kliendid samuti. Kui ettevõtte väljund on eksport, siis keskkonnasäästlikkust tagavaid protsesse omamata ei ole nad enam konkurentsivõimelised.”\nKuidas saaksid ettevõtted ellu viia rohepööret, mis nõuab üldiselt ju suuri investeeringuid, aga säilitada samal ajal konkurentsivõime?\n„Tõsi ta on, et tegemist on suure väljakutsega, kuna rohetehnoloogiad on praegu veel üldjuhul kallimad kui olemasolevad tehnoloogiad. Peame püüdma panna rohepöörde enda kasuks tööle ja leidma selles uusi võimalusi. Selleks tuleb panustada teadus- ja arendustegevusse, et leida need lahendused, mis suudaksid pakkuda sama väärtust, aga keskkonnasäästlikult ning samas oleksid meile ka taskukohased.\nVõrdlus digipöördega on kohane. Ka kogu digitaalmaailma tehnoloogia oli alguses üsna kohmakas ja kallis, kuid on tänaseks teinud läbi meeletu arengu ja saanud taskukohaseks ka tavatarbijale.”\nKuidas on pidevalt lapitav Eesti energiamajanduse arengukava aastani 2030 (ENMAK) seotud või saab olema seotud euroliidu rohepöörde põhimõtetega?\n„Energiamajanduse arengukavas on seatud Eesti energeetika põhisuunad ja eesmärgid, mis on kahtlemata ka veel nüüd aktuaalsed. Meie energiamajanduse põhieesmärgid on taastuvenergia osatähtsuse kasv, energiatõhususe suurendamine ning kõigi nende muutuste juures varustuskindluse tagamine. Need põhimõtted ei ole kuidagi rohepöördega vastuolus. Vastupidi – peame neid muutusi veelgi kiiremini ning suuremas mahus ellu viima.\nRiiklik energia- ja kliimakava on teatis Euroopa Komisjonile, mis EL-i ühtses formaadis kõiki energia- ja kliimapoliitika teemasid käsitleb ja see koostataksegi erinevate valdkondlike fookusdokumentide põhjal.\nAlustasime energiamajanduse arengukava uuendamise protsessi käesoleva aasta keskel ning arengukava jääb ka tulevikus käsitlema energiamajandust ning teised kliimapoliitika ja rohepöördega seonduvad teemad käsitletakse teistes riiklikes arengu- ja strateegiadokumentides, mis nendele valdkondadele keskenduvad.”\nKuidas maandada ettevõtjate hirmu, et Eesti tööstuspoliitikat ei hakata üha rohkem juhtima Brüsselist?\n„Eesti tööstuspoliitikat juhime me ikka ise. EL-i liikmena peame ka sealsete juhistega arvestama, aga Eesti tööstuspoliitika lähtub eelkõige Eesti riigi ja tööstuse vajadustest, võimalustest ja eesmärkidest.”\nMüüdid kasvuhoonegaaside heitkogustest\nGraafik ja tabel iseloomustavad kasvuhoonegaaside (KHG) heitekoguseid Euroopas kokku ja riikide lõikes. Toodud numbrid lükkavad ümber kaks meil üsna visa järjekindlusega levivat müüti.\nEsiteks – et Eesti KHG heite vähenemine on tingitud sellest, et 1990. aasta tase oli lihtsalt väga kõrge. Näeme, et Eesti KHG heide on praeguseks vähenenud ka 2005. aastaga võrreldes 40%.\nKasvuhoonegaaside heitmed inimese kohta Euroopa Liidus (kasvuhoonegaaside heitmed CO2 ekvivalendina tonnides ühe elaniku kohta):\nTeiseks – oleme KHG heite poolest inimese kohta ikkagi Euroopa Liidu riikide seas tipus. Graafikust ilmneb, et oleme selle näitaja poolest pigem keskmike hulgas.\nKasvuhoonegaaside heitmete vähenemine Euroopa Liidus 1990–2020 (kasvuhoonegaaside heitmed CO2 ekvivalendina miljonites tonnides ja muutuse %):\nELi kliimapakett ja selle eesmärgid\nEuroopa Liidu pikemaajalised kliimaeesmärgid on kokku võetud 2011. aasta dokumendis „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050“.\n14. juulil avaldas Euroopa Komisjon uue kliima- ja energiaalase seadusandluse paketi koondnimetajaga „Eesmärk 55” ehk Fit For 55 – EL kohustub vähendama heitkoguseid 2030. aastaks vähemalt 55% võrra 1990. aastaga võrreldes. See on EL-i lähim kliimaeesmärk teel Euroopa kliimaneutraalsuseni aastal 2050.\nEesmärkide saavutamiseks tegi Euroopa Komisjon ettepaneku muuta kõiki olulisemaid kliima- ja energiaraamistiku õigusakte.\n2019. aastal ametisse asunud uue Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen on seadnud eesmärgiks muuta Euroopa esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks.\nEesmärgid aastaks 2030:\nvähendada kasvuhoonegaaside heitkogust 55% võrra võrreldes 1990. aastaga;\ntoota 40% energiast taastuvatest energiaallikatest;\nsuurendada energiatõhusust 27% võrra.\nEesmärgid aastaks 2050:\nsüsinikuheite vähendamine 80–95% võrreldes aastaga 1990. See tähendab heite reaalset vähendamist EL-is ega hõlma heitkogustega kauplemist;\nõiglane üleminek (vastava fondi loomine kõige enam mõjutatud piirkondade ja inimeste abistamiseks);\nkestliku Euroopa investeerimiskava (keskkonnahoidliku rahastamise strateegia ja kestliku Euroopa investeerimiskava vastuvõtmine, Euroopa Investeerimispanga osaline muutmine Euroopa kliimapangaks ja järgmise kümne aasta jooksul kõikjal EL-is triljoni euro ulatuses investeeringute toetamine);\nEuroopa looduskeskkonna säilitamine, elukeskkonna tervislikumaks muutmine ja kindluse loomine investoritele.\nSildid: energeetikaenergiapoliitikaEuroopa LiitFit for 55kliimapakettMKM


RAKENDUS, MIS HÄGUSTAB FOTO TAUSTA: OSKAB KASUTADA FABBY - 2021\nRakendus, mis määrab foto tausta: oskab kasutada Fabby't\nFabby on tasuta rakendus Androidile ja iPhone'ile (iOS), mis on võimeline rakendama iseärasuste taustal efekte. Olemasolevate valikute hulgas on võimalus pildi või isegi video taustal hägustada. Sel moel saate mängida populaarset portree režiimi, Apple seadmetega tehtud fotode mõju: iPhone 7 Plus, iPhone 8 Plus, iPhone X, iPhone XS ja XR, samuti muud topeltmikrofonid koos topeltkaameratega.\nJärgmises juhendis vaadake, kuidas kasutada Fabby rakendust oma fotode taustal häguseks. Protseduur viidi läbi iOS 12-ga iPhone 8-ga, kuid nõuanded kehtivad ka Google'i süsteemiga seadmete kasutajatele.\nKuus online fototöötlust, mis muudavad teie elu lihtsamaks\nLisateave selle kohta, kuidas kasutada Fabby rakendust foto tausta häguseks\n1. samm. Paigaldage Fabby rakendus mobiiltelefoni kaudu. Kui avate esimest korda, peate Gmaili või Facebooki kaudu tasuta konto looma, teine võimalus on klõpsata "Jätka ilma sisselogimiseta". Seejärel valige suvand "Blur" ja seadistage teravus. Pildistamiseks klõpsake üks kord või video salvestamiseks vajutage ja hoidke all;\nTehke Fabby rakendusega ebaproportsionaalne taustfoto\n2. samm. Pärast foto või video salvestamist koputage ekraani vasakul küljel olevat jagamisnuppu, et fotot Facebookis, Instagramis ja teistes sotsiaalsetes võrgustikes avaldada. Soovi korral kasutage nuppu, et salvestada pilt telefoni fotogaleriisse;\nSalvestage või jagage fotot rakendusega Fabby\n3. samm. Kui soovid, võite blurite rakendamiseks oma galeriist olemasoleva pildi importida. Selleks klõpsa pildi pisipildil katiku nupu kohal ja valige fail. Seejärel valige soovitud efekt ja kasutage jagamis- või salvestamisnuppe. Lisaks "Blur", "Beauty", "Themes", "Panoramas" ja "I'm out luck" efektidele kohaldatakse juhuslikku efekti.\nImportige raamatukogu foto Fabby rakendusse\nSeal. Nautige näpunäiteid, mis võimaldavad luua Fabby rakendusega mis tahes telefonis mittesihipärast tausta.\nMis on parim toimetaja neile, kes ei saa endale Photoshopit endale lubada? Jäta oma arvamus foorumisse.\nKuidas muuta fotosid arvutis ilma midagi alla laadimata


19. juuli 2009 22:34\nOlen leidnud infi Eestist minnes peale Varssavit olevate ööbimiskohtade koha aga oskab keegi ka enne Varssavit ilusat ja head kohta soovitada. Peamiselt huvitavad küll kämpingud aga kui keegi teab mõnda head ja mõistliku hinna eest külalistemaja või hostelit olen sellegi info üle õnnelik ja tänulik.\n20. juuli 2009 10:14\n"enne Varssavit" on suhteliselt lai mõiste, hõlmates ca 400 km piirist linnani. Üldiselt on viimased kämpingukohad, mis otse tee äärde jäävad, Augustowis (sellest on ka siin foorumis kirjutatud). Kogu te eolatuses on vähemalt iga paarikümne kmn järel motelle (kohalikus keeles "zajazd"), hind ca 120 zlotti kahene tuba. Näiteks Ostrow Mazowiecka hotellid võib leida siit: http://www.eholiday.pl/noclegi-ostrow_mazowiecka-30875.html, kui leiad sealt sobiva, pane aadress GPSi ja sõida kohale. Kui kogemus pika otsa sõiduga puudub, siis sõida lihtsalt palju torust tuleb ja kui ära väsid, vali esimene teeäärne hotell, neid on seal iga 10-20 km järel.\n22. nov 2013 22:52\nIse olen Poolas alati nii öömaja leidnud, et lihtsalt möödasõites aknast välja vaadanud ning siis küsima läinud, kas vabu tube on. Seal küll ööbimisega probleemi ei ole. Iseasi on muidugi juuni/juuli, sel ajal abielluvad paljud ning poed on hotellides. Kui päris igast kohast ööbimist ei saa, siis igast teisest kohast saab siiski - seega pole ka siis probleemi. Ma ei tea, mis on sinu jaoks soodne, aga peale kesklinna on igalpool soodne. Ise olen kaks korda ööbinud lossi laadsetes hotellides, mõlemad korrad 20€/öö. Seega arvan, et kui vaatada kämpingulaadseid majutusvõimalusi, siis hinna osas küll probleeme tekkida ei tohiks .\n14. aug 2013 17:43\nVäga lahe ööbimiskoht oli kaks aastat tagasi Vigri Rahvuspargis. Ega nime küll kahjuks enam mäleta, aga seal oli kämpinguid päris palju, tuli ainult ringi tiirutada ja vaba kämp leida.\n15. aug 2013 14:59\nIlmselgelt tahtsin kirjutada peod :D\n27. nov 2013 13:13\nKas sõidad mööda E30? Ning kui kaugel peale Varssavit soovid ööbida? Ma pole sealpool ööbinud, aga kui sa infot ei leia, siis mina teen tavaliselt nii: vaatan google mapsist mis piirkonnad tee peale jäävad ning siis sisestan vastava piirkonna booking.com-i. Seal näitab ära, mis hotellid lähedal on. Viskasin korra pilgu peale ja umbes poole tee peal on nt selline koht: http://www.booking.com/hotel/pl/villa-montana-lubon.et.html?sid=4380894fdb491155691a66da1d8ecad6;dcid=1;checkin=2013-12-14;checkout=2013-12-15;srfid=35b9452961984922868720f3c8cc49b9bd9bd740X1 (2km maanteest). Võiksin aidata otsida, kui ütled, kus täpsemalt ööbida tahad.\n27. nov 2013 13:31\nKui eespool kirjutasin, et igapool peale kesklinna on odav, siis pean nüüd oma sõnu sööma. Broneerisin just vanalinna kena apartmenti 34€/öö. Isegi meie mõistes Raekoja platsi ääres olid hotellid/apartmentid keskmiselt 50€/öö. Minuarust väga odav, arvestades veel et see kahe inimese hind. Lisaks broneerisin Poznani kaheinimese toa hinnaga 16€ öö/in koos hommikusöögiga. Eks loomulikult ole ka kalleid ja luksuslikke kohti, aga üldine hinnatase on ikka väga soodne.\n27. nov 2013 13:41\nperdone-le vaata www.hetmanski.pl või www.hotelfox.pl mõlemad on trassi ääres ennem Piotrkow Trybunalskit.\n27. nov 2013 13:52\nInfoks, hetkel on veel käimas Accorhotelsi sooduskampaania -40%, mille raames on täiesti võimalik jaanuaris-veebruaris broneerida tuba Varssavi kesklinna Ibises 25-30€ eest, Mercures ca 40€, kusjuures Mercure ja Novoteli hinnad sisaldavad hommikusööki kahele: http://www.accorhotels.com/gb/promotion/specials/crazyprices.shtml. 40% soodustuse saamiseks on Accori kliendikonto olemasolu, selle saab aga tasuta teha, kliendikontota on soodustus 30%.\n28. nov 2013 22:55\nOlen sattunud samuti kuskil 12 ajal öösel Poola hotelli Lublini kandis, kus toimus pulm. Pruudipärja mängimine käis just. Omanik andis võtme ja olles pikast sõidust väsinud ei pannud enam üldse seda möllu tähele. Hommikul viisime kohvrid autosse ja seejärel sööma. Noorikud olid väga üllatunud, sest nende teada keegi seal ei pidanud ööbima. Täitsa vabalt oleks võinud teha "külma arve!"\n9. juuli 2014 16:24\nKõige soodsam, on suvaline metsatee,kus tõkkepuud ees pole. Telliskivi märki ei maksa tõsiselt võtta... Aastaid nii poolas ööbinud ja pole keegi paha sõna öelnud,kui ise kultuurselt käituda. Pigem kergitavad möödudes kaabut.\n9. juuli 2014 16:52\nHind sõltub piirkonnast, ise ööbisin 60 zloti ehk 17-18€ Varssavi-Berliini kiirtee juures, 10 km Saksa piirist. Tuba oli igati euro, millegi üle polnud nuriseda.


On puusaliigese, nagu ka teistes liigestes, on oluline füsioloogiline funktsioon on tagada tõhus liikumine. Kuid funktsioon on tihedalt suhtlema lülisamba ja loomine õige asendi. liigese funktsiooni tõttu kehaehitus. On moodustatud sügav puusaluunapas mis lõi luud vaagna ja kerakujulise pea reieluu. Seega ühist, mis on väga stabiilne ja suudab samaaegselt koos hoolduse poos toota erinevaid "multi-telg" liikumise. See omadus teeb võimalikuks püsti, mõistes samal kogum tegevusi, sealhulgas, kõndimine, kükitades, tantsimine ja palju muud.\nRikkumine koostoime komponendi struktuuride võib põhjustada patoloogilisi muutusi. Valuravi puusaliigese sisaldab seega suhteliselt laia farmakoloogilised ja mittefarmakoloogilisele meetoditega. Sel juhul enne arsti ülesanne keeruliste diagnostika protseduure.\nMittefarmakoloogilisele raviks hip valu hõlmab erinevaid füsioteraapiat. Määratud patsiendid soojuse või külmravi (efektiivsusest sõltuvalt kõigil juhtudel). Lisaks kasutatakse laialdaselt laser, magnet- ja vesiravi. Selline valu ravis puusaliigese lahtrisse piisavalt kiiresti peatada sündroom ja saada haiguse taandumisel pikemaks ajaks.\nLevinud ja farmakoloogilise meetoditega. Selline valu ravis puusaliigese puhul kasutatakse valuvaigistid ja mittesteroidsed ravimid, millel on põletikuvastane toime. Tuleb märkida, et nagu ise ravimite manustamisega ilma järelevalve spetsialist võib põhjustada erinevaid haigusi või komplikatsioonide teistes keha süsteeme. Farmakoloogilise ravi valu puusaliigeses sisaldab ka kasutada erinevaid salvid ja geelid. Kompositsioon Nende ravimite hulka kuuluvad põletikuvastaseid aineid, mis ei ole mitte ainult lokaalanesteetikumi toime, vaid aitavad ka vähenemist doos ja mitmeid tableti manustamisel.\nKuna kõige tavalisem põhjus valu on osteoartriit, farmakoloogilise ravimeetodi hõlmab sageli glükokortikoidi ravimeid (Kenalog, diprospan), mis viiakse liigeses kui on valu puusaliigeses. Nende ravimite töötlusega allergiavastast, põletikuvastane, antishock ja desensitiseerivad action. Lisaks tänu nende ravimite kasutamisega annab pikaajalise toime ja kiirust oma lähenemist.\nRavis haiguse ja valu raviks kasutatakse sageli narkootikume võimelised modifitseerima kõhreline struktuuri. Sellised vahendid peaksid sisaldama alflutop, kondroitiinsulfaat, hondroksid, Glükoosamiinsulfaadi ja teised. Enamus neist preparaadid on ette nähtud suukaudseks manustamiseks.\nVärskeim edusammud füsioloogiliste häirete raviks liigestes hulka kuuluvad ravimid, mis asendavad ühise sünoviaalvedelik (fermatron, dyuralan, Noltrex ja teised). See geelisamased tehismaterjalist, millel on kõrge sitkuse ja bioühilduvus inimese koe. Nende abil võimalik taastada sünoviaalvedelik viskoossus. Tulemuseks nende meetmete eesmärk on vähendada valu ja parandada liikuvust ühine.\nLevinud valupõhjust on muljumise närvi puusaliigendile (istmikunärvi). See omakorda on tingitud erinevate haiguste. See võib olla väljasopistunud lülivahekettaga ja põletikuliste haiguste VAAGNAELUNDITE. Enne, kui kohaldatakse ravi sellisel juhul peate täpset diagnoosi. Üldjuhul määratud massaaž, füsioteraapia, manuaalteraapia, elektroforees, jne\nHaigus tsüstiline fibroos. Mis see on?\nHaigused huule: põhjused, sümptomid, ravi\nKohaliku nõudluse mõjutada majandust?\nCantilena - see ... Mis Cantilena muusika?\nKes leiutas jalgratta - saksa või vene taustaga Dresen Artamonov?\nHotellid St. Petersburg: hinnad, ülevaateid ja fotosid\nMiks pliit "Lanos" halb eripõlemissoojuste?\nPeterburi restoranis "Kala": ülevaade\nKokkuvõtted seansse ettevalmistav rühm arendamiseks keel, matemaatika, tuginedes GEF\nPerforeeritud lindi - asendamatu ehitusmaterjal\nAasta kuud: mitu kuud aastas ja kuidas neid kutsutakse. Kogu umbes 12 kuud


Posted on 24/10/2018 by aarepurk\nKadrina Sipsiku lasteaia õueala sai septembri lõpuks valmis. Kõik teed said kaetud kõnniteekiviga ja maja ümbrus asfaltkatte. Sinka-vonka looklevad rajad kutsuvad jooksma ja liikuma. Eriti tore on see, et üle pika aja saab nüüd lasteaias rattaga sõita.\nKuulutasimegi välja rattapäevad – esialgu neljale vanemale rühmale. Õpetajate päeval, 5. oktoobril, alustasid Lepatriinud ja Lotted- rattakiivrid korralikult peas. Õues sadas vihma, puhus kõva tuul, aga rattureid see ei seganud. Osavust sai ka testida – päris raske oli hakkama saada vigursõiduga. Mesimummide rühma rattapäeval vaatasime üle, kas rattal on helkurid, kell ja pidurid. Kontrollisime, kas kiiver on korralikult peas. Slaalom- ja tunnelist läbisõit vajab nii tasakaalu, osavust kui koordinatsiooni.\nRattasõit on ajavõit. Kõik lapsed veel rattaga sõita ei oska. Oleme peredele toeks, motiveerides last rattasõitu selgeks saama. Kui rattaga sõitmise selgeks saab siis on jälle üks eluks vajalik oskus õpitud ja üksiti kinnistuvad teadmised, kui oluline on kasutada kiivrit, milleks on vajalik rattakell ja helkurid.\nRattapäevad toimuvad esimeste külmadeni.\nPrevious PostPrevious Tormieelsel sügispäeval startisid sipsiklased „Saja sammu sügisjooksule“\nNext PostNext Kadrina lasteaias Sipsik on taas avatud ujumishooaeg


parimad aastad: mai 2006\nPostitaja: Aurora kell 13:24 4 kommentaari:\nPostitaja: Aurora kell 12:19 Kommentaare ei ole:\nPaindub küll. Maailm. Eile pärastlõunal helistas Vadim, kellega pidin niikuinii kohtuma ühes asjas ja ütles, et tulgu ma kohe reklaami sisse lugema. Pohmellijook. Pudelil valges kitlis näitsik. Viimasega seoses ma talle vist meelde tulingi.\n5 minutit helistuudios ja 500 krooni.\nAlkostop. Leevendus teie hommikus! Või oli: teile hommikul. Või : ? Igal juhul: ilmekalt.\nPostitaja: Aurora kell 13:45 1 kommentaar:\nUskumatu, kuidas pärast armsat seltskonda taksos pakutud (ja mulle kui rahatule antud) 99 krooni tulebki täpselt, TÄPSELT taksoarveks. Uskumatu, kuidas enesekindlusest pakatav, kuid seda vähem oskusi eviv noormees juuksuri alal suudab (küll vanemate kolleegide praktilisil näpunäiteil) mulle tasuta toreda soengu lõigata. Uskumatu, kuidas maailm minu ümber paindub, kuigi ma ei suuda talle finantsiliselt mitte muffigi pakkuda. Uskumatu, kuidas mind elus hoitakse...\nPostitaja: Aurora kell 02:17 Kommentaare ei ole:\nMa usun, et finantskriisi ja ülejäänud ühiskonna poolt mitte-aktsepteeritava elukorralduse kogemus on tegelikult kasulik. Vähemalt ei ole pärast seda enam võimalik vaadata asju nii lihtsustatult, kui enamus. Sest asjad ei ole lihtsad. Ja ei ole reegleid, mis kehtivad kõigile. Mitte kunagi ja mitte üheski sootsiumis.\nSelle erilise kogemuse läbi maailmavaatamise downside on muidugi see, et inimesed tunduvad tihti lausa karjuvalt pealiskaudsed.\nMa ei saa aru, kuidas võib üks filosoofiadoktor olla nii uskumatult primitiivseid mõtteavaldusi välja pritsiv inimene. Kes mitte kuidagi ei suuda vaadata asjade taha ja olemusse. Ja millepärast keegi temalt päevalehtedesse esseesid tellib.\nJa eile õhtul helistas Oona, kes oli tulnud just oma sünnimaalt mõnepäevasest komandeeringust ja oli tagasi siin kerge shoki osaliseks saanud. Et miks ei ole inimesed siin üksteise vastu nii sõbralikud kui meie Skandinaavia naaberriigis. Mina arvasin, et asja taga on mitmekordne palgaerinevus ja see, et siin on neil rohkem painavaid igapäevamuresid. Oona arvates on tegu lihtsalt kultuurierinevusega. Ja et milles teised inimesed süüdi on.\nMa ei leia, et mingi Kopli trammis sõitev 4000-kroonise palgaga üksikema , kes pole 10 aastat hambarstis käinud, peaks mulle oma hambutut naeratust naeratama. Et milles mina süüdi olen.\nOlen ju. Ja kodutute pärast ka -- kõik on. Süüdi. Juba selle pärast , et nad sellega , et inimesed tänaval surnuks külmuvad, nii ruttu leppinud on. Et see neid eriti ei häiri. Väljaarvatud, kui keegi bussis haiseb.\nPostitaja: Aurora kell 10:49 1 kommentaar:\nLisaksin siia, et mida rohkem tööd ma teen, seda rohkem tööd ma teen. Tulude ja kulude, investeeringute ja kasulõikamise suhe on pöördvõrdeline. Egas midagi, taotlust kirjutama...\nMiks on see meie maailm nii ehitatud?\nKui finantsilist olukorda võib iseloomustada sõnadega "otsast põleb!", siis just sel ajavahemikul tulevad eelistatumatel saabastel ära kontsad (ja seda mitmel paaril järjest) ning kõikvõimalik tehnika laguneb koost ja nõuab tungivalt uuendamist..... Ja just avastasin, et minu lemmikpõsepuna riismed (ostetud sügisel 2000 fotosessiooni jaoks, odav firma, aga täiuslik toon Chilli Red, millele pole siiamaani vastast leidnud) on pudenenud mu meigikotti laiali punakasroosaks tolmuks.\nJa ma suudan järjest enam mõista kunstnikku , kelle eesnimi lõpeb tähega I ja perekonnanimi tähega O, kelle statement on, et mida rohkem tööd ta teeb, seda vaesem ta on.\nKirjutan sellele väitele kahel käel alla.\nPostitaja: Aurora kell 10:28 Kommentaare ei ole:\nKäisime Niinaga vaatamas, kuidas peavad debatti kunagine performance`istaar ning tõusev noor kuraator. Kurb oli. Eks-staar ei suutnud otsustada, kas võtta müstiku/guru/vahendaja või intellektuaali positsioon. Taas kord, kõike korraga ei saa. Kui üritad haarata kahte vastandlikku asja korraga, jääd suurima tõenäosusega mõlemast ilma. Eks-staar tahtis olla nii müstik ja shamaan (vastates näiteks küsimusele, kuhu maailm liigub, lausega: "Ma tean, aga ma ei ütle. Ma olen ebausklik.") kui teoreetik, tsiteerides "õigeid" autoreid. Viimast ei teinud ta kindlasti mitte korrektselt, otsustades noorte kunstiteadustudengite kihistamise üle. Eks-staar läks kohati silmanähtavalt närvi, rääkis end korduvalt sisse ja jõudis uue kunstimuuseumi avanäituse sõimamiseni. "Lasteaed, lasteaed!" Oli näha, et vist keegi ruumis viibijatest teda tegelikult enam ei aktsepteeri.\nTa oli nagu haavatud loom, karjajuhi positsioonilt tõugatud isalõvi. Tal olid küll katkenud õlgkollaseks blondeeritud juuksed ja paar esihammast puudu, aga sama perfektne keha kui oma karjääri alustades.\nJa inimesed loomu poolest kariloomadena tunnevad vere lõhna ning üritavad haavatud kaaslast rünnata. Noored naeru kihistavad emasloomad on suurepäraseks indikaatoriks.\nJa praegune kohalik kaaseagse kunsti staar (ülekaaluline varakeskeas mees, kes üritab mõjuda punkrokkarina) üritas samuti hullu müstikut etendada, esitades nurkasurutud eks-staarile segaseid, sügavmõttelisusele pretendeerivaid küsimusi. Taas üks , kes usub, et võib korraga olla hull ja bürokraat, teoreetik, karjerist, guru ja punkrokk-staar.\nKurat küll, siinses art worldis on ainult üks inimene, kes saab guru-rolliga usutavalt hakkama (olgugi et ta mind ennast alati ei veena) ja kes ei mõju oma noorte praeguste või kunagiste õpilaste keskel kohatu reliktina.\nÕppige, analüüsige ja tehke järele.\nPostitaja: Aurora kell 13:41 1 kommentaar:\nMoodne klassik oli tõepoolest üliarmas ja, hoolimata napilt hiljaksjäämisest, käisime oma ettepanekuga ära kuskil tema väga isiklikus kohas. Imeline on ühe vestluse jooksul näha, kuidas inimene ootab rünnakut, saab aru, et seda sellisel kujul ei tule, pannakse aga hoopis piiri peal seisva fakti ette, kus ta on automaatselt haavatav ja näeb siis, et me hoiame tema "tundlikku" kohta delikaatselt ja õrnalt ning meie kavatsused on just tänu tema haavatavusele väga ilusad. Ja me ei kasuta oma võimu, me ei löö maaslamajat, me ei kasuta ära teda, et endal parem oleks. Nii tekibki usaldus, õppige, suheteinvaliidid.\nPostitaja: Aurora kell 13:32 Kommentaare ei ole:\nSaime eile kokku moodsa kunsti klassikuga, ametlikus asjas. Niinaga mõlemad. Klassik määras kokkusaamispaigaks vanade kunstnike klubi. Aga ta ise oli armas, isegi eneseirooniline kohati ja kohtumine läks väga hästi.Oma esialgse ettepanekuga olime napilt hiljaks jäänud, aga meile pakuti teine, samuti hea variant. Kuna mingil määral oli teemaks new age, hakkas klassik meile seletama, kuidas mehelik ja naiselik energia inimese kehas ringlevad. Oli kuidagi nii, et umbes 2,5 tundi domineerib mehelik, ratsionaalne energia ja siis sama kaua naiselik ja intuitiivne. Vastavalt sellele tsüklile olevat kasulik oma tegemisi planeerida. Ja test on lihtne: kummast ninasõõrmest energia, st õhk parajasti vabamalt läbi käib. Kui paremast, siis on mehelik periood, kui vasakust , siis naiselik. Klassik hakkas seda enda peal proovima: vajutas kinni kord ühe, siis teise sõõrme. Nii mitu korda. Kuni jõudis tõdemuseni: "Kurat, mul on hoopis nohu praegu!"\nPostitaja: Aurora kell 13:11 Kommentaare ei ole:\nLihtsalt väike kommentaar eelpoolmainitud "Niina parima sõbra" Kustavi "taaskord koomaga lõppeva korporatiivse läbu" kohta. Ehk siis stiilipidu mingi mees- ja naiskorporatsiooni ühistööna, kuhu mina sattusin koos Suleviga, kuna tegime sinna video. Pidu, kuhu jõudsime üdini kostüümistatult (leopardnaine kaheksakümnendatest võitis kunagi isegi Vibe'i :) tund hiljem, koosnes esialgu sooja õlut libistavatest üsna üksikutest korporantidest, kelle seas leidus siiski umbes 3 ka üsna autentseis kaheksakümnendate kleitides tütarlast. Kustav ise, pingutagu palju tahab, näeb igas kostüümis välja nagu oma lemmiksajandist (17.) väljaastunu. Kui ühe tagasihoidliku, kuid üsna sümpaatse korporandi kollane lips ja ühe teise suur must afroparukas (mis on nende kuttide mõtteis, kes kõik stiilipeod odava afroparukaga lahendavad?) välja arvata, oligi see kogu kostüümide valik. Mul ei ole midagi selle vastu, kui ma säran kõige šefimas kostüümis kõik teised halliks, aga no nii nõrku vastaseid ma ei oodanud. See on ebaaus ja solvav, ütleks ma. Istusime Suleviga saali seinu ääristavas toolireas ja juurdlesime tükk aega, kuidas see täpselt käib. See, et sa oled hall kõigi teiste tütarlaste jalas olevatega sarnastes teksades neiu vähemalt 5 päeva nädalas ja tuled reede õhtul kaheksakümnendate stiilipeole ja EI VAHETA oma teksasid millegi muu vastu, vaid näed ka seal välja TÄPSELT samasugune nagu iga jumala teine päev. Või kui sa oled igapäevaselt halli ülikonda (või alternatiivselt teksasid ja pintsakut) kandev jorss ja seisad enne stiilipidu peegli ees ja EI VAHETA oma igapäevaseid halle riideid millegi muu vastu. Mis jõuga nad seda teevad? Kust nad võtavad selle tahte? Küll aga peab ütlema, et pärast eeskava ja Vennaskonda kopeeriva bändi esinemist, kui juba palju sooja õlut oli verre voolanud, tantsiti suhteliselt hommikuni. Eestlased, mu arm.\nPostitaja: Aurora kell 15:28 4 kommentaari:\nSaatsin oma CV number 2 kõmuajakirja. Otsivad reportereid. Viimased kandideerimised : üks juhtivatest päevalehtedest (kultuurireporter) ning meditsiiniline kliendileht (ajakirjanik). Viimasel juhul läksin vist kaaskirjaga liiale, kinnitades kuidas mind huvitab meditsiin ja kuidas ma olen assiteerinud meditsiiniliste protseduuride juures (mõeldes loomulikult performance`id). Muidugi poleks pidanud seda kirjutama. Aga tsiteerides klassikut: All the secret pleasures of doing something wrong....\nPostitaja: Aurora kell 12:38 2 kommentaari:\nVaesus on nagu alkoholism - mingi piirini annab seda varjata. Kuni oled selles seisus olnud piisavalt kaua, et enam kuidagi ära ei peta. Kuni enam ei ole "korralikud riided" korralikud, vaid räbalad. Kuni efektsed sukad ei ole enam terved ega ka nõelutavad. Kuni meigivahendid saavad otsa. Kuni juuksed pole veel nii väljakasvanud ja katki, et karjuvad eemalt vaesuse järele. Kuni enesehinnang pole nii perses, et vajutab selja küüru ja sammud seinaäärtesse. Kuni on veel sisemist jõudu nautida viimaste sentide eest dringi/emadepäeva lillede/söögi ostmist. Kuni mobiiltelefoni pole veel välja lülitatud ja korterist pole veel välja tõstetud. Kuni veel ei vihka kõiki neid, kes käivad pidevalt tööl ja ei oska oma raha ja vaba ajaga muud peale hakata kui need maha juua. Ja noh, kuni veel välimust on. Sest kuulda enda kohta näiteks "printsess" kõigis eelnimetatud tingimustes on ju siiski-siiski tore.\nPostitaja: Aurora kell 11:15 Kommentaare ei ole:\nRutiinne telefonikõne emalt. Miks ma ei teeni. Miks ma ei maali. Miks ma ei tee tööd.\nPostitaja: Aurora kell 14:30 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Aurora kell 11:40 Kommentaare ei ole:\nPäeva soovitus : foto eelmises postituses kirjeldatud aktsioonist on tänases Pärnu Postimehes. Artikkel on ka. Ja isegi kommentaarid, millest üks on äärmiselt särav. See, et mis ajast vere joomine jälk on. Ma ka ei tea sellist reeglit.\nHoopis prantsuse veinid võivad olla üsna viletsa hinna/kvaliteedi suhtega. Isegi Prantsuse saatkonna poolt kingitud (vt teisi kommentaare).\nJa päeva tsitaat on Psühhoterrorilt:\nMa ei ole kellelegi midagi võlgu. Ma olen kõik ausalt varastanud.\nKõigepealt üldinfot, lihtsalt ülekordamise mõttes. Kõik sündmused ja inimesed, mida me Niinaga siin kirjeldame, on päriselt olemas või toimunud.. Aga kõigil inimestel ja kohtadel on varjunimed. Me võtame nime viimase tähe ja paneme selle varjunime esimeseks. Näiteks: Evast saab Ave. Või Indrekust Kustav. Kohanimed on antud vihjeliselt, sest mingile U-tähega lõppevale linnale pseudonüümiks Uduvere panna oleks tobe.\nAga vahepealsed sündmused.\nKäisin Edela-Eesti pealinnas. Topeltvihjena: väljend Edela-Eesti anarhism on seotud just selle linna ja seal tehtava kunstiga, eriti tegevuskunstiga. Ühes sellises aktsioonis osalesin, assisteerides rühmitust, millele panen siin nimeks TÖÖ. Ma tegin grimmi kõigile osalejatele (kahele rühmituse põhiliikmele valge ja dramaatiline, kahele tütarlaps-statistile lihtsalt kena ja glamuurne meik, andale samuti viimane ja veel ühele statistile neegrigrimm) ja samuti olin med-õde. Kes pidi võtma neilt veenist verd. Mingil mulle meditsiiniliselt ebaselgel põhjusel tekkis ühel rühmituse liikmel veenist pisike ja armas purskkaev. Seda sellest hetkest alates, kui mulle tundus, et ei saanud kanüüli veeni ja tõmbasin selle välja. Purskkaev oli ilus ja efektne ja piserdas üle minu valge kitli (Jacqueline de Young, lühike ja hästiistuv ) ning Uus-Meremaa juhtiva disaineri kingad (nime ei mäleta, hõbedased, kaetud kangaga). Aga selles, kui su nahale pritsib ihusooja verd elavast inimesest, on midagi väga intiimset ning liigutavat. Veri jooksis klaasidesse ja nad jõid selle ära. Üks tütarlaps näitas ukseklaasi taga rinda ja teine luges saatana piiblit. Ja neegrimeigiga statist mängis omatehtud kontrabassi, millel olid rinnad. Meie tegevus toimus kontserdimaja klaasuste vahel. See oli kunstifestivali näituse avamine.\nKohalikust baarist laenuks võetud klaase ei tahetud enam tagasi ning mulle ei maksnud need Edela-Eesti anarhistid kinni mu kostüümi ega kingade keemilist puhastust. Vaid soovitasid kingad vereplekkide varjamiseks hõbespreiga üle lasta. No tõepoolest. Uus-Meremaa disainer on nende nimel elanud oma elu, käinud ülikoolis, läbi löönud väga suure konkurentsiga alal , need kingad on tema elu essents ja oskuste, kogemuste ning ande kontsentratsioon. Ja siis soovitab keegi mul võtta purk hõbespreid ja katta see hoolikalt valitud kangas sellega. Mina ei ole Edela-Eesti anarhist. Loomulikult läksin keemilisse puhastusse. Ja jäin kogu üritusega finantsiliselt miinustesse. Mis ei oleks probleem, kui ma teeniksin mingilgi määral regulaarselt. Mida ma aga ei tee. Mulle tundub järjest enam, et sellest olukorrast-- pidev rahapuudus, võlad ja maksmata arved, puuduva haigekassakaardi peale ma enam ei mõtlegi -- aitaks välja ainult rikas mees (või naine). Peab tunnistama, et kui eile varahommikul randa jalutasin, vaatasin mereäärse rajooni kalliste villade vahel otsiva pilguga ringi. Aga kell oli vähe ja kõik rikkurid alles magasid. Ja mul oli huuleherpes ning mu parem käsi oli kaetud pulbriks kuivava inimverega.\nKaasas olid Noora ja Vadim, produtsentidest abielupaar. Mitte rannas, vaid seal linnas.\nEile, pärast siia tagasijõudmist sain kokku Kustaviga (Niina parim sõber), kes laenas mult mingi peo jaoks (taaskord koomaga lõppev korporatiivne läbu?) hunniku parukaid ning käisin Teodori (kuulsa arhitekti poeg) kureeritud näituse avamisel. Näitus oli täitsa armas. Mis kehtib ka Teodori ja tema üha enam new-agestuva isa kohta. Ning Leho, klassivenna kohta niisamuti.\nJa siis sain kokku Evega. Kes on imekena Lõuna-Euroopa pealinnas resideeruv ja töötav filmiprodutsent ning stepp-tantsu entusiast. Kes minu üllatuseks oli kunstnike kohvikus koos seltskonna rohkem või vähem purjus naistega. Kellest osa olid soomlased. Ja kellest omakorda üks oli väga võluv.\nPostitaja: Aurora kell 06:01 Kommentaare ei ole:\nOli konstruktiivne (töö)päev.\nEile siis. Käisin juuksuris (kuna assisteerin teisipäeval rühmitust TÖÖ, tundus targem käia juuksuris pigem nüüd kui hiljem), siis tuli Lembit ja käisime Kunstihoone installatsiooni jaoks asju ostmas. Päris teostamiseni ei jõudnud, sest ilmnes veel kümnekonna tehnilise väikse vidina puuduolek. See leiab aset vist järgmisel nädalavahetusel. Asja kokkupanek niisiis.\nKäisime Kultuuritehases minu valvekorda tegemas. Üks päev varem oli tehase ninamees (panen talle nimeks Siim) andnud raadiointervjuu. Meie valvekorra ajal meediaesindajaid ei käinud. Küll aga (ränd)rott.\nPostitaja: Aurora kell 10:29 1 kommentaar:\nEilne uue elu programm (tervitused Siirile) algas ujumaskäiguga ja lõppes Oona juures veini ja siidri joomisega . Viimast jõin ainult mina. Ma loodan, et Oonal pole selle nime peale pahane. Ausalt, O-tähega algavaid naisenimesid on väga vähe. Õnneks on selle vokaaliga lõppevaid kah ainult paar tükki. Ja Oona oli Chaplini viimase abikaasa nimi. Meiega eile liitunud alternatiivgaleristi nimetan siinkohal Orestiks.\nMulle meeldib Kalamaja hommikuti, jalutada Balti jaama tagant vanalinna. Mis võiks olla parem algus su päevale kui Kopli joodik, kes tervitab sind sõnadega: "Kakaaja krasotaa!"\nPostitaja: Aurora kell 12:38 Kommentaare ei ole:\nOlin vanematekodus, et välja printida taotlusi, kui helistas Erika. Ta ütles, et kutsub ühele hilissuvel toimuvale naaberriigi festivalile. Kõlas hästi. Lisaks olid siitpoolt kutsutud noored hüperrealistlikud maalijad koos oma guruga.Ja veel üks guru, seekord tegevuskunsti oma. Ja helikunstnikud. Ja ekspositsiooni kujundab klassik.\nIgal juhul kohtusime Erikaga ühe noore maalija avamisel. Näituse nimi oli "Mainstream". Sõna, mis oleks kehtinud ka kohaletulnud noore publiku kohta. Oleks keegi kümme aastat tagasi, kui astusin maalikateedrisse, näidanud minule tulevikku -- trendikaid, moodsalt riides noori, oleks see mulle meeldinud. Sest sel ajal oli maalikateeder hõivatud kergelt kibestunud hipide poolt. Aga jah, nüüd tundusid need noored mulle liiga maintream, mida nad ju olidki. Üheksakümnendate teisel poolel oleksid nad olnud Castanedat lugevate ja Nick Drake`i kuulavate depressiivikute taustal anarhistid.\nPostitaja: Aurora kell 22:31 3 kommentaari:\nTähelepanu, kõik armsad kaaslased rühmitusest King Kong! Näituse projekt on koostatud, taotlus ära saadetud, tulevik meie kõigi ees lahti :)\nPostitaja: Aurora kell 20:35 Kommentaare ei ole:\nSiiri, kellega eile kokku sain seal Lõuna-Eestis, avaldas mulle, et ka tema blogib. Aga teistsuguse põhimõttega, kui enamus maailma-kommenteerijaid ning oma elu kirjeldajaid. Tema ei anna hinnanguid. Vaid mainib ainult fakte, neidki valikuliselt. Vaatasin seda blogi. Lugesin läbi.\nNagu Warholi päevik, aga vähem asjade hindu, kui selline tarbimisharjumuste kirjeldamine eeldaks. Warhol muidugi klatshis ka. Millest Siiri hoidub.\nLembit, kellega koos Siiriga kohtusime, ütles pärast selle Siiri avalduse kohta -- et temal on hinnanguvaba blogi, et tema seda võimalikuks ei pea. Et mitte hinnaguid andes teed seda tegelikult veelgi hullemini.\nIgal juhul on Siiri viimasel ajal palju kingi ja riideid ostnud.\nPostitaja: Aurora kell 22:08 Kommentaare ei ole:\nViimase paari päeva sündmused.\nJust jõudsin tagasi kultuuritehase avamiselt. Kuhu omakorda jõudsin viisteist minutit enne ametlikku avamist.Lõuna-Eesti pealinnast. Ütleme nii: kultuurientusiastid pole kõige kogenumad organiseerijad. Nad unustasid mulle mainida, et nende ninamees on kogu selle päeva kommipoes tööl ja ülejäänud tiim on Sloveenias kultuuritehaste kokkutulekul. Tüüp, kes tõi võtmed, jõudis ust avama, kui kohale tulnud inimesed olid juba 20 minutit oodanud. Üritasin nende meelt lahutada, rääkides neile näituse korraldanud Ameerika kunstiorganisatsioonist.Vabandasin, ja mul hakkas sees üsna kõhe.\nAvamisel oli kohal kümmekond inimest. Nende hulgas (üllatajatena) keskealine Soome abielupaar, kirjastajad, kellele olin kunagi seinamaali korterisse teinud. Tõid liigutavalt suure lillebuketi ja ütlesid, et neid kõigile oma üritustele kutsuksin. Armas. Siis noor maalija , kuulsa arhitekti poeg Teodor sõbrannaga. Kunagine klassivend, muusik Leho.Alternatiivgalerist Evald Lembit pruudi Annikiga, kes olid veel ühe kommuunikaaslase kaasa võtnud. Viimased kolm jäidki kõige kauemaks, öeldes, et peaksid minema hakkama, aga et neil on imelik mind sinna üksinda jätta. Mis oli neist kena.\nIgal juhul saan ma nüüd suurepäraselt aru , miks teised samale kuupäevale kavandatud avamised edasi lükati, riigipüha puhul. Viimasel põhjusel ei tulnud kohale ka anarhistlik televisioon. Ega ka Naatan, kes valis oma töö ülespanemise asemel perekonnaga suvilasse sõidu.\nIgal juhul: näitus on lahti järgmised 14 päeva, õhtusel ajal 17- 20, kõigile pakutakse teed ja viina ja mu isa on teinud taustaks plaadi marssidest ja hümnidest. Pluss suurepärane näitus kontseptuaalsetest lippudest -- see eelkõige. Varjamatu reklaam siinkohal: aadress on Põhja puiestee 27 A.\nLõuna-Eesti pealinna külastamine, et seal molekulaarbioloogia laboris pildistada. Kuna ma üritasin raha kokku hoida, meelitasin endaga hääletama Niina sõbra Kevini (Sulevi korterikaaslane, väga võimalik, et tal oli mingi teine nimi siin kunagi). Vastu volbriööd ei võtnud meid 2 tundi keegi peale, nii et kutsusime lõpuks Sulevi autoga end ära viima. Õhtu linnapeal, naljakad korporandid, inimlik loomaaed selle linna kõrtsides. Inimesed seal on robustsemad ja maavillasemad kui siin. Üks bioloog Lembitu naljakas sõber osutus maailmatasemel professionaalseks pokkerimängijaks, kes teenivat kuus 50 000 kuni 100 000 krooni. Ja ei kulutavat suurt midagi. Ainsaks lõbustuseks joomareisid sinnasamasse Lõuna-Eestisse. Peab tunnistama, selline info kellegi kohta avaldab muljet -- mulle tundub juba ammu, et minu puhul ei avalda hinnang, et keegi on huvitav inimene , enam väga muljet. Rõhuv osa mu tutvusringkonnast on äärmiselt huvitavad (praktiliselt kõik), karismaatilised (enamus), intelligentsed (paljud) ja adekvaatsed (noh, mitte kõik) inimesed. Mittehuvitav inimene, kelle kohta on kõige tabavam määratlus see , et ta teenib palju ebaharilikul viisil -- see juba on midagi. Nagu hele täpp tumedal (karismaatilisel) taustal.\nÜleeile: oli ka midagi. Pidin alternatiivgaleristidega koosoleku tegema, aga juuksuris läks kauem aega ja ma jõudsin kommuuni, kui nad olid juba Anniki näituse eelavamisega alustanud. Koosolek lükkus kõigepealt eilsesse, aga pidin Lõuna-Eestisse minema ja nüüd on kõikvõimalikud tähtajad siinsamas. Nende pluss on muide see, et hoolimata oma subkultuursest olekust ilmuvad nad kokkulepitud ajal kohale ja saadavad kontseptsioonitekstid ära, isegi kui on oma sõrmeluud kusagil katki teinud eelmisel ööl. Mida ei saa öelda Naatani kohta. Kes on mulle pealegi 100 krooni võlgu.\nPostitaja: Aurora kell 20:20 2 kommentaari:


Tervisest | Fred Antson – tervis, toitumine, treening\nSelle asemel, et iga hinna eest püüda kõhn olla või mingit unistuste kehakaalu taga ajada, võiksid inimesed hoopis tahta olla terved. Mõistmaks, mida räägin, peame esmalt defineerima tervise, mis on palju enamat kui haiguste puudumine. Tervis on eelkõige organismi kõigi osade omavaheline ladus kommunikeerumine rakutasandil. Terve inimene mõtleb positiivselt, on öösel hea unega ja päeval energiline ning võimeline toidule mõtlemata ja söömata läbi ajama rohkem kui 3-4 tundi. Terve ainevahetus kindlustab vajaliku energiataseme, kasutades selleks sisemisi ressursse.\nRakkudevahelist koostööd, seega kogu organismi tööd, häirib sisenev mittekohane informatsioon negatiivsete mõtete, uskumuste, keskkonnamürkide ja ebasobiva toidu või toiduks nimetatud tehisolluse näol.\nOrganismi tööd hõlbustab selle igapäevaseks taastamiseks ja ülesehitamiseks vajaminev informatsioon positiivsete mõtete ja hoiakute, puhta elukeskkonna ning sobiva toidu näol.\nSobiv toit on toit, mille toitainetega on inimene aegade hämarusest saati kokku puutunud: imetajate loomade liha ja rasv, kala- ja linnuliha ning nende rasvad, siseelundid, taimed ja juurikad, marjad ja puuviljad, pähklid, munad, toorpiim ja selle hapendatud ning konsentreeritud saadused.\nNeed toidud ei kõiguta veresuhkrut sellises ulatuses, mis põhjustaks häireid organismi töös. Inimene saab olla terve ja säilitada oma tervist. Haige saab võimaluse terveneda. Kehakaal normaliseerub nii üle- kui alakaalulistel.\nMittesobiv toit on energiarikas, kuid toitainetevaene (jahu) või toitainetevaba (suhkur ja selle siirupid), samuti ärarikutud toit nagu magustatud piimatooted ning lisaainetega lihatooted.\nMittesobiv toit on muidugi ka toit, mis sisaldab töötlemisel muutunud koostisosi (pastoriseeritud piima toitained) ja aineid, milliseid looduses ei leidu (tööstuslikult toodetud transrasvad).\nSiia kuuluvad ka moodsad taimeõlid,mille spetsiifilisi rasvahappeid pole inimorganism konsentreeritud kogustes määratud saama.\nNisutooted on väga paljudele, eriti põhjamaalastele, vastunäidustatud.\nOrganismile mittesobiv toit kõigutab veresuhkrut väga suures ulatuses, tekitab toitainete vaegust ja põhjustab organismi saastamist tehisainetega. See on soodne keskkond krooniliste haiguste tekkeks. Mured kehakaaluga on tegelikult väikseim probleem.\nEi saa äramarkimata jätta, et sobiv toit võib indiviiditi vägagi erineda. Ehk erinev on taimse ja loomse toidu suhe. Puhas taimetoit on õigustamatu ekstravagantne dieet, mis on võimalik ainult tänapäevastes oludes. Ajalugu ei tunne mitte ühtegi inimpopulatsiooni, milline poleks kasutanud loomset toitu. Põhjus on väga lihtne – taimetoit loomse toiduta ei toeta pikas perspektiivis inimolendi tervist ja elu.\nMida Sina igapäevaselt sööd? Kas Sa annad oma organismile võimaluse olla terve? Kas Sa tahad olla terve?\n« Maailmameistritiitel Eestisse!


november | 2011 | Ajakiri Lasteaed | Leht 2\nSussipäkapikud ja talurahvas“(4-6.a.lastele)\nÜlle Tõnumaa, 23.11.2011\nTegelased: Jutustaja Vanaema Ema Talulapsed Jõuluinglid Päkapikud ja nende ema\nÜlle Tõnumaa, 22.11.2011\nKuna jõulud on peagi käes, siis on tore lastega mängida erinevaid jõuluteemalisi mänge. Mängu eesmärgid: Lapsed tunnevad erinevat jõulusümboolikat Lapsed arendavad mälu ja tähelepanu Lapsed oskavad meelde jätta pildi asukohta ja leiavad pildile paarilise Lapsed oskavad mängida kaaslastega ja … Jätka lugemist →\nKevadel kirjutasime koostöös lasteaia põrnikate rühmaga projektikonkursile „Mitmekultuuriline lasteaed“ projektitaotluse. Enne suve lõppu selgus, et saime projektile rahastuse. Projektis osalevad Kiili Lasteaia põrnikate rühm ja Rummu Lasteaia „Lepatriinu“ kalakeste rühm. Projekti nimeks sai ” Lugu lepatriinust ja põrnikast”. Tegevuste üldeesmärgiks … Jätka lugemist →\nÜlle Tõnumaa, 21.11.2011\n„Kas ma tohin siia lastega mängima jääda,“ palub Sipsik peene häälega. Hääl, mis Sipsikule kuulub kostub varjatult posti taga seisvale õppealajuhatajale, kuid kõlab nii oskuslikul, et mõnigi laps võis tõesti arvata, et nukk hakkas elama. Nii sattuski Sipsik Kopli Lasteaia … Jätka lugemist →\nNoorte hääl kõlab täna Riigikogu istungite saalis\nMTÜ Lastekaitse Liidu ja Eesti Õpilasesinduste Liidu eestvedamisel toimub täna 20. korda noortefoorum “101 Last Toompeale”, kus koolinoored arutavad Riigikogu saalis neid puudutavaid aktuaalseid teemasid, pakuvad lahendusi kitsaskohtade likvideerimiseks ning teevad ettepanekuid seaduste parandamiseks ja muutmiseks. Selle aasta teemaks on … Jätka lugemist →\nÜlle Tõnumaa, 20.11.2011\nÜlle Tõnumaa, 17.11.2011\nPühapäeval, 13. novembril, oli isadepäev. Puhhi peres peeti isasid meeles ja tänati juba paar päeva varem ühisel mänguõhtul. Meie väike lasteaed oli ootamatult siginat-saginat täis. Kohale oli tulnud peale isade ka emasid, vendi ja õdesid, nii et meie isadepäevast … Jätka lugemist →\n9. novembri õhtul kogunesid pered Haapsalu Lasteaiast Pääsupesa Paralepa parkmetsa, et koos rännata sihtpunkti Seeneplatsil. Valgust teerajal näitas vaid kuu. Vanematel ja lastel olid kaasa võetud tasku- ja pealambid. Koos läbitud kilomeetril jäi taskulampide valgusvihkudesse kaks tundmatult helkivat objekti. Lapsed … Jätka lugemist →\nÜlle Tõnumaa, 16.11.2011\nMeil kõigil on kodus mõned nööbid jäänud nukralt karbi põhja. Tee nendest endale toredaid ehteid- kaelakee, käevõru või pross. Kui sa ei leia endale poest originaalset ehet, siis tee see ise- nööpidest. Vahendid: nööpide kogumik. Kasutame suuri ja väikeseid nööpe, … Jätka lugemist →\nRubriigid: Käsitööveerg\t| 2 kommentaari\nKarupoeg Puhhi sünnipäev\nOktoobrikuus 85. aastat tagasi nägi ilmavalgust esmatrükk raamatust “Karupoeg Puhh”. Väike armas Puhhike on saanud üle maailma paljude laste lemmikuks. Lasteaia Kirju-Mirju Mesimummi rühma 3.- aastased mudilased olid kutsutud Kohtla-Järve lasteraamatukogusse karupoeg Puhhi sünnipäevale. Lapsed ootasid seda päeva õhinaga ega … Jätka lugemist →\nUudised (1 064)


Kutsume vaatama, kuidas Lihakokad valmistavad suviseid grilliroogi! Maks & Moorits grillribid panime BBQ ahju ja lisandiks soovitame grillitud aedvilju. Maks & Moorits Mesised grillribid 1 karp Maks & Moorits Vürtsikaid grillribis…\nKutsume vaatama, kuidas Lihakokad valmistavad suviseid grilliroogi! Wõro Klassikaline šašlõkk 1 baklažaan 1 kirsstomat 6 paprikat 1 kera Mozzarella juustu 1 pk punet Küüslauk Aja šašlõkk vardasse ja pigista kuivaks.\nKutsume vaatama, kuidas Lihakokad valmistavad suviseid grilliroogi! VK Toored grillvorstid lambasooles 1pk Maks & Moorits Šašlõki grillvorst 1pk Wõro Jussi grillviiner 1pk Wõro Tõmmu juustuga grillvorst 1pk Maks & Moorits Ma…\nKutsume vaatama, kuidas Lihakokad valmistavad suviseid grilliroogi! 1 karp M&M Kodune hakkliha Küüslaugupulber Lammsteak maitseaine Jahimehe maitseaine Arbuus Melon Suhkur Õli - Sool 1 muna Mustad seesamiseemned…\nKutsume vaatama, kuidas Lihakokad valmistavad suviseid grilliroogi! 1 pakk Wõro Toorvorstid lambasooles 8 tk värsket kartulit 5 spl toorjuustu 1 tl hakitud tüümiani 8 viilu Maks & Moorits toorsuitsupeekonit Keeda keskmise suuruseg…\nKutsume vaatama kuidas Lihakokad valmistavad suviseid grilliroogi! 1 pakk MM Grill-liha sinepimarinaadis (500 g) 1 fenkol Puljong 8 cl kuiva vermutit 8 cl aelsinimahla 2 cl veiniäädikat Toiduõli Soola, musta pipart S…\nKutsume vaatama kuidas Lihakokad valmistavad suviseid grilliroogi. 1 pakk VK Toored grillvorstid lambasooles 1 baklažaan 5 spl oliiviõli 1 suurem tomat 1 küüs küüslauku Pool punast si…\nTee maitsvat tomatisuppi\nTomatisupp värske rohelise ja röstsaiaga.