Kuidas kasvatada mandariinipuu kodus seemnest? - Marjad 2021\nKas pole kindel, kuidas mandariini seemnest kasvatada? See artikkel aitab teid, võtke see teave teadmiseks ja kindlasti kasvatate uhke mandariinipuu.\nMandariiniseemnetest pole keeruline kasvatada lõhnavat viljapuud.\nOlles kõik õigesti teinud, rõõmustab tsitrusviljade esindaja väikese, kuid tavapärase kollektsiooniga..\nTõepoolest, lõhnava mandariinipuu kasvatamiseks pole troopikat vaja, piisab aknalaua vabastamisest.\nLisateavet mandariinipuu kasvatamise kohta seemnest kodus saate lugeda.\nMandariinipuu seemnest kasvatamise protsessi üksikasjalik kirjeldus\nReeglina peetakse seemnest kasvanud mandariinipuud dekoratiivseks, kuna see toob väikese söödamatu saagi ja seda peetakse sisekujunduseks..\nKuidas kodus mandariini oma kätega luust kasvatada?\nPuu kivist kasvatamise protsess koosneb mitmest etapist:\nEsimene etapp on seemnete ettevalmistamine.\nKõige esimene asi, mida teha, on panna valitud seemned paisuma.\nSelleks võite osta seemneid või võtta neid mandariinist (lihtsalt eelnevalt kuivada).\nJärgmisena tuleb luud mitu päeva marli leotada..\nPeaasi on meeles pidada, et vett ei tohiks olla palju..\nMarli peaks olema niiske. Ühe puu jaoks peate valmistama umbes viisteist seemet, sest mitte kõik ei paisu ega tärka.\nTeine etapp - istutamine / mulla ettevalmistamine\nKoorunud seemned tuleb istutada potti.\nKõigepealt peate lihtsalt valima õige mulla. Ideaalne võimalus oleks spetsiaalse mulla ostmine tsitruselistele..\nSee pole aga nii oluline, tavaline pinnas küll..\nKuna omatehtud mandariinipuu on pretensioonitu. Seetõttu võite valida mulla ja lehtede segu..\nOluline on meeles pidada, et te ei saa turvast valida, kuna see kiiresti hapub ja kuivab ning lisaks sisaldab see minimaalselt kasulikke baktereid.\nVõite ka ise potisegu valmistada. Selleks vajate: liiva, muru, huumust, lehtmulda, savi.\nDrenaažiks vajate: väikesi veerisid, paisutatud savi, tellistest laaste. Järgmisena surutakse poti põhja drenaažikiht ja selle peal on mullasegu.\nAlles pärast seda saab istutada valmis seemneid, mis tärkavad mõne nädala pärast..\nKolmas etapp on lahkumas\nKasvu algstaadiumis ei vaja tulevane mandariinipuu hooldust. Kuid niipea, kui see annab esimesed võrsed, on vaja spetsiaalset söötmist..\nVõib väetada orgaaniliste ja anorgaaniliste toitainetega\n. Parima efekti saavutamiseks peaksite siiski ostma lisa tsitrusviljade esindajatele..\nMillist mandariini tuleks kasutada?\nMandariinipuu seemnetest kasvatamine pole keeruline.\nPeaasi on meeles pidada, et seemne tärkamiseks vajate suurt mandariini..\nSellest on vaja eemaldada ainult suurimad tahked luud.\nKodus on kõige parem kasvatada madala kasvuga esindajaid. Põhimõtteliselt võib istutada mis tahes tsitrusviljade taime..\nKuid lõhnava saagi saamiseks peaksite eelistama selliseid mandariini sorte nagu:\nKiirekasvuline Unshiu. See sort kuulub produktiivsesse ja tagasihoidlikku. See on madala kasvuga puu, millel on suur lehestik. Ja kui hoolitsete selle eest hästi, siis see sort rõõmustab teid pidevalt puuviljadega.\nMurcott siseruumides. See sort meeldib magusatele, puuviljadele.\nVaraküps Shiva Mikan. Vähenõudlik, siseruumides asuv tsitrusviljade esindaja. Lõhnab tugevalt ja kannab vilja.\nClementine. Sellest saab kergesti metsik liik, nii et seda ei juhtu, on vajalik vaktsineerimine kultiveeritud mandariini vastu.\nKuidas seemneid enne istutamist idandada ja idanemist kontrollida?\nEnne istutamist peate ise valmistama seemned viieteistkümne tükki. Lõppude lõpuks ei hakka kõik kooruma. Järgmisena peate luud idanema.\nSaate seda teha nii:\nVäike tükk marli tuleks mitu korda kokku voltida. Seejärel peate luud kokku pakkima saadud marlitükiks. Ja niisutage pidevalt paariks päevaks veega. Mõne aja pärast on seemned valmis. Nad paisuvad ja kooruvad.\nSamuti saate osta hüdrogeeli. Veega suheldes paisub see ja loob ka suurepärased tingimused seemnete idanemiseks. Hüdrogeeli keskmisesse kihti on vaja panna mandariini seeme, kuna alumises kihis on palju niiskust ja ülemine kuivab kiiresti.\nÄrge veel seemet ette valmistage. Istutage otse ettevalmistatud pinnasesse ja oodake idusid. Ainult sel juhul on vaja mitte unustada settinud vee jootmist..\nKahjuks on silma järgi võimatu kindlaks teha, kas seeme tärkab või mitte. Praktika näitab siiski, et on mõningaid punkte, millele tuleb tähelepanu pöörata..\nOn üks huvitav viis - peate võtma valitud luud ja laskma need veekaussi. Põhjani läinud luud on elus, mis tähendab, et nad idanevad. Kuid need, mis pinnale kerkisid, on surnud ja ei tärka.\nKuidas valmistada õiget mulda, taime ja vett?\nMandariinipuu mulda saab osta spetsiaalses kaupluses. Või saate seda ise teha.\nSelleks on vaja: maa pealmist kihti, mis asub lehtpuude, jõeliiva, huumuse, tuha lähedal.\nPinnase ettevalmistamise retsept on järgmine:\nheitlehine maa - kaks klaasi;\njõeliiv - üks klaas;\nhuumus - kolm supilusikatäit;\ntuhk - üks supilusikatäis.\nAlguses asetatakse poti põhjale drenaaž, mis koosneb väikestest kividest, tellistest laastudest ja paisutatud savist.\nValmis muld asetatakse peal. See on muld, kuhu võite juba istutada valmistatud mandariini seemneid.\nJa peate istutama nii: iga luu asetatakse mulla lohku nelja sentimeetri võrra.\nKasta mandariinitaime, kui muld kuivab.\nSamal ajal ei tohi lasta mullal täielikult kuivada. Pinnase niiskust tuleb pidevalt jälgida, eriti soojal aastaajal..\nNiisutamiseks mõeldud vett tuleb keeta. Lisaks peab see vahetult enne jootmist mitu päeva settima..\nEsimeste võrsete tekkimine ja nõuetekohane hooldus pärast võrsete tekkimist\nMillal esimesed võrsed ilmuvad, pole võimalik täpselt öelda..\nIga kord võtab see erineva aja. Mõnikord toimub idanemine mõne päeva pärast, mõnikord poole kuu pärast ja mõnikord kuu pärast.\nIgal juhul on niiskuse ja temperatuuri jälgimine oluline..\nPärast idude tõusmist on vaja kõigepealt säilitada mulla niiskust ja luua täiendav valgustus..\nVäikeste seemikute eest hoolitsemine seisneb järgmises:\nKastmine. Seemikute parema kasvu jaoks võite ettevalmistatud vette lisada veidi kaaliumpermanganaati.\nPihustamine. Nagu ka jootmiseks, on vaja settinud vett..\nKas ma pean katma mandariinitaime, korraliku valgustuse, jootmise, hooldamise ja ümberistutamise\nIgal aastal siirdatakse taim suuremasse potti. Taim peaks end mugavalt tundma. Kui mandariin saab nelja-aastaseks, siirdatakse see puunõusse ja jäetakse mitmeks aastaks kasvama..\nMandariin on vaja siirdada kevadel, kui tsitruse esindaja lõpuks üles ärkab. Siirdamist tuleks alustada väikese tunneliga, et mitte kahjustada juuri..\nSelleks, et maa potti seintest paremini eemalduks, tuleb see niisutada.\nSelleks, et juur koos mullaga eemalduks, peate natuke potti koputama.\nMandariinipuu tuleb tüvest hoolikalt võtta ja see välja tõmmata, vana mulda maha raputamata..\nMandariinipuu tuleb asetada eelnevalt ettevalmistatud mahutisse ja katta uue pinnasega.\nTaime pole vaja tugevalt tampida. Seda tuleb joota ja päikese kätte panna.\nTangeriinitaim vajab päikesevalgust. Mida rohkem valgustust, seda maitsvam ja rikkalikum saak.\nMandariinimuld peaks olema alati niiske. Suvel peate jootma iga päev ja talvel mitu korda nädalas.\nTalvehooajal pole mandariinitaime vaja toita, kuid soojal aastaajal tuleb seda väetada. Puu vajab toitaineid mitu korda kuus. Vaja on väetisi, mis sisaldavad: fosforit, kaaliumi ja lämmastikku, samuti mineraalseid ühendeid.\nMandariinipuu katmine tsellofaaniga on vajalik ainult vegetatiivseks paljundamiseks.\nTunnused ja olulised punktid mandariinipuu kasvatamisel kodus\nMandariinipuu kodus kasvatamisel peate arvestama omaduste ja oluliste punktidega:\nMandariin armastab päikesevalgust. Seetõttu tuleks see asetada aknalaual valgustatud küljele..\nTa harjub kiiresti valgustama ühelt küljelt. Seega, et taime mitte vigastada. Seda tuleb pöörata ettevaatlikult, et mitte häirida lehestikus sisalduvate toitainete ainevahetust..\nNõuetekohaseks arenguks vajavad mandariinid täpset temperatuuri, suvel on see 16 ° - 21 ° ja talvel 12 ° - 15 °. Temperatuuri tuleb jälgida, et taim ei närbuks..\nMandariin armastab piserdamist ja koorimist. See kehtib eriti lehestiku kohta..\nVaja on mulla niiskuse pidevat jälgimist.\nMandariin peaks eralduma toataimedest, mis on talle mürgised.\nKas ja millise aja pärast on võimalik mandariini kodus kasvatada?\nKodus on täiesti võimalik kasvatada luust lõhnavat mandariinipuud ja te ei vaja erilisi oskusi ja võimeid.\nKõik saavad hakkama.\nSellel eksootilisel taimel on oma eelised:\nsee pole kapriisne ja visa;\non imeline sisekujundus;\nrõõmustab teid pidevalt lõhnava kimp ja rohelised;\npeetakse suurepäraseks antidepressandiks;\nvõite kasvatada puu igast ostetud mandariinist;\nsaab kasvatada nii seemnest kui ka võrsetest.\nMandariini saate kasvatada igal ajal.\nKõigepealt peate seemned ette valmistama. See võtab mitu päeva. Siis tuleb valmis seemned mulda istutada..\nEsimesed võrsed ilmuvad umbes kuu pärast. Viljapuu arenemiseks kulub umbes viis aastat.\nKokkuvõtteks tuleb märkida, et mandariinipuu kasvatamine kodus pole keeruline..\nPeamine on järgida teatud reegleid..\nNende järgimine pakub algajale aednikule rõõmu..\nMandariinid on maitsvad tsitrusviljad, mis sisaldavad palju vitamiine. Viimasel ajal on neid sageli korteritesse istutatud. Mandariinipuu hooldamine kodus pole keeruline, seetõttu võivad ka kogenematud lillesõbrad võsa kasvatada. Maitsvad troopilised puuviljad koristatakse paari aasta jooksul pärast seemnete istutamist..\nTangeriinide siirdamine ja pügamine\nMikroorganismide põhjustatud haigused\nEbaõige hooldusega seotud haigused\nOmatehtud mandariini kahjurid\nMandariini kodumaa on Hiina. Sealt levis see Indiasse, Jaapanisse ja teistesse Kagu-Aasia piirkondadesse. Taim kuulub Rutovi perekonda, perekonda Citrus. Looduslikes tingimustes kasvab see kuni 3-4 m, võra läbimõõt on 2-3,5 m, oksad on okastega naastud. Puud elavad looduses üle 50 aasta, kodus - 10-20 aastat.\nNüüd on aretatud kääbussorte, mida on lihtne kodus kasvatada. Kõige populaarsemad on:\nPaju. See on kompaktne puu, millel on piklikud lanceolate lehed. Selle mandariini lilli läbimõõt on kuni 4 cm, puuviljad - 6-7 cm.\nSepistatud-Vasja. Suur paksude okstega puu kasvab kodus kuni 1 m. Lehed on väikesed, lihakad, viljad läbimõõduga kuni 6 cm. Saak koristatakse 2 aastat pärast istutamist hea hoolduse korral põõsast kuni 100 mandariini.\nClemnetin. See on mandariini ja apelsini hübriidi nimi, viljad on väikesed, punase-apelsinikoore ja arvukate seemnetega. Saagikoristuse annab teisel aastal pärast istutamist.\nPioneer. Viljad on suured, kaaluga 70-90 g.Kroon on kergelt lamestatud, kompaktne. Varajane valmimine: novembri alguses.\nUnshiu. Jaapani kääbus-mandariin, millel on õhukesed oksad ja lainelised lehed. Seemneta puuvili, pirnikujuline. Sellist mandariini on võimalik kodus kasvatada ainult lõikest.\nŠiva Mikan. Kompaktne väike puu, millel on suured lehed. Puuviljad on väikesed, kaaluga kuni 30 g. Valmimisaeg - oktoober või november. Ühelt puult koristatakse kuni 100 minivilja.\nKallis või Murcott. Väike põõsas väikeste magusate puuviljade ja meemaitsega. Sellest ka sordi nimi.\nSotši. Suurte viljadega taim, kaaluga üle 80 g. Koor on õhuke, kergesti eemaldatav. Tangeriinid valmivad üsna novembri alguses.\nKalamondiin või tsitrofortunella. Tsitrusviljad roheliste viljadega, hübriidsed kumkvatiga. Aretatud Filipiinidel. Meie kliimas valmivad viljad siis, kui puud kasvatatakse kodus või kasvuhoones. Vili näeb välja ebatavaline, see on maitsev ja magus.\nMandariini siseruumides valides peaksite vaatama saagikust, taime vastupidavust tingimustele, hooldust. Alustuseks proovitakse istutada erinevaid sorte, et valida sobivaim. Puude õitsemisel peate käsitsi tolmeldama. Mõned sordid paljunevad ilma selle protseduurita..\nTsitrusvilju paljundatakse seemnete või seemikute abil. Esimesel juhul ei säilitata sordiomadusi, seetõttu on puu soovitatav pookida. Pärast seemne istutamist peate ootama 3-4 aastat. Kuid see meetod võimaldab teil raha kokku hoida. Mandariini seemikute hind on alates 100 rubla. ja kõrgem.\nAlternatiivne aretusvõimalus on kihilisus. See ei nõua materiaalseid kulusid ja aitab säilitada sordi kvaliteeti.\nMandariinide kasvatamine pole keeruline\nMandariini luust kasvatamine pole keeruline. Puuvilju on talvel lihtne osta igast supermarketist. Seda tehakse detsembris, samal ajal kui tsitrusviljad on veel värsked. Luud eemaldatakse paberimassist, pestakse, pannakse alustassile ja kaetakse märja lapiga. Need pannakse sooja kohta, nii et seemned idanevad. Lappi niisutatakse pidevalt. Mõnikord võetakse kanga asemel spetsiaalne hüdrogeel, seda pole vaja kasta.\nSeejärel valmistatakse muld ette. Nad ostavad seda kauplustest (spetsiaalne koostis tsitrusviljade jaoks) või valmistab seda ise. Sobib järgmine mulla koostis:\nSiseruumides kasutatav mandariin ei talu happelist mulda, seetõttu ei saa segule lisada turvast. Muld valatakse potti või anumasse mahuga 4 liitrit. Altpoolt asetatakse paisutatud savi või jämeda liiva äravool. Teravilja süvendatakse maasse 3-4 cm võrra, maa jootakse. Pange sooja kohta, mille temperatuur on 20–22 ° C.\nTaim ilmub 2-3 nädala jooksul. Töökindluse tagamiseks istutatakse ühte konteinerisse 4-5 seemet, seejärel viiakse need teistesse potidesse või potidesse. Saaki tuleb oodata kaua, 3-4 aastat, põõsad siirdatakse igal aastal.\nSiseruumides kasutatavate mandariinide pistikute kasvatamine on samuti lihtne. Nad ostavad materjali spetsialiseeritud kauplusest või tellivad veebist. Enne ostmist uurivad nad hoolikalt põõsaid: need ei tohiks olla määrdunud, hallitanud. Soovitav on osta seemik, mille juurtes on lehed ja tükk maad: see idaneb edukamalt. Kui kodus on vana põõsas, lõigatakse pistikud ja asetatakse juurdumiseks vette. 3-4 nädala pärast on seemikud maasse siirdamiseks valmis. Potti optimaalne maht puu paljundamiseks on 4-5 liitrit. Taimed pärast istutamist koristatakse kiiresti, 1-2 aasta pärast.\nMandariinipuu ostetakse ka kodus juba kasvanud. See valik sobib neile, kellel pole taimede istutamise kogemust. Pärast vanni põõsa ostmist jääb ainult selle nõuetekohane hooldus: kasta, pihustada, väetada.\nMandariini kihtide abil paljundamine on lihtne ja tõhus viis lõike juurdumiseks. Valige üheaastane oks, umbes 20 cm pikk ja 4-6 mm paks. Terava noaga tehke koorest 2 ümmargust lõiget, eemaldage see rõngaga, et juured kasvaksid. 5 cm kaugusel lõikest kõrgemal ja allpool eemaldage kõik lehed, pigistage ülemine osa.\nPärast seda lõigake väike plastmahuti pooleks: võtke pudel või vana pott. Sellesse pannakse oksake nii, et koorega eemaldatud koht oleks keskel. Altpoolt valatakse kiht liiva või paisutatud savi ja peal toitev pinnas (valmis segu või sama koostisega nagu seemnete istutamiseks).\n3-4 nädala pärast annab haru juured. Kogu selle aja jootakse, mineraalväetisi kantakse kaks korda. Kui haru juurdub, jääb ainult selle hoolikalt ümber istutada lillepotti läbimõõduga 15-20 cm. Paljundamine võrse abil on lihtne, isegi algajad saavad seda teha.\nPuu on vaktsineerimata söödamatu.\nMandariini kasvatamine luust kodus on alati ühendatud pookimisega. Ilma selle protseduurita saadakse hapud mittesöödavad puuviljad. Taime on lubatud inokuleerida umbes 2 aastat pärast istutamist. Toona võrsusvarre paksus on umbes 6 mm. Inokuleerimine viiakse läbi kas pilus või koore all. Mõnikord asendatakse pookimine pungumisega.\nMis tahes tehnikaga valmistatakse ette järgmised tööriistad:\nskott, elektrilint või kangariba;\nInfektsiooni vältimiseks pestakse käsi põhjalikult. Protseduur viiakse läbi kiiresti, nii et viilude kokkupuude õhuga oleks minimaalne..\nTehnika sobib algajatele ja viiakse läbi 3-aastastel küpsetel pagasiruumidel. 2-4 pungaga valitud sordi vars lõigatakse kiilu moodustamiseks kahelt küljelt kaldu. Viilude pikkus on umbes 3-4 cm.\nSeejärel lõigatakse pagasiruum kaheks, dekoltee sügavus on 5 cm. Lõige sisestatakse nii, et selle kambium puutub vähemalt ühelt küljelt kokku oksa kambiumiga. Pagasiruum on mähitud lindi või riidega, kaetud aia pigi abil. Puu asetatakse plastpudelist või kilest kasvuhoonesse, kuni vars juurdub.\nMandariinitaime kodus koore alla istutamiseks on vaja kogemust. Seda tehnikat peetakse arenenumaks. Kõigepealt tehakse koore sisse 3 cm pikkune sisselõige, eraldage see ettevaatlikult mandariinipuu tüvest. Vars lõigatakse kaldu, sisestatakse puidu ja varu koore vahele. Teip elektrilindiga ja kata aialakiga.\nSelleks, et pookimine oleks edukas, kasutatakse 3-4 pistikut 2-3 cm kaugusel üksteisest. Nagu eelmises juhtumis, ehitavad nad kasvuhoone, puu regulaarselt jootakse ja antakse mineraalväetisi.\nSiseruumides olevat mandariini on lihtne istutada ühepungaliste pistikutega. Seda tehnikat nimetatakse "lootustandvaks". Samm-sammult koosneb see järgmistest etappidest:\nMandariinipuu tüvi pühitakse niiske käsnaga 10 cm kõrgusel maapinnast.\nPuidutükiga pung eraldatakse lõikest.\nPookealuse tüve koorele tehakse sisselõige tähekujulise kujuga. Lõike kõrgus on 2,5 cm, laius 1 cm..\nLõike laiendatakse ettevaatlikult, sinna sisestatakse puiduga pung ja kaetakse pealt koorega.\nMähi lindiga ja töötle aialakiga, jättes punga vabaks.\nSiseruumides olevat mandariini on hea panna plastpudelist või kilest kasvuhoonesse.\nKasvuhoonet ventileeritakse pidevalt, et niiskus ei jääks seisma. Kui vars juurdub ja käivitab esimesed võrsed, lõigatakse haru pagasiruumi pookimisest 5–10 cm kaugusele kolmandiku võrra. Ülalt on lõige kaetud aia var. Mandariini siseruumides on soovitatav siduda väike pulk.\nLoo taimele head tingimused\nMandariini hooldus kodus koosneb tavalistest võtetest. Tehasele on soovitatav anda:\nkastmine ja niisutamine;\nSuvel sobib mandariinipuu hästi temperatuuril 20 ° C kuni 25 ° C. Päeval viiakse ta vabasse õhku. Kui ööd on soojad, jäetakse võsa õue. Kui temperatuur langeb, on parem puu majja võtta, et see ei külmuks.\nKevadel, kui õitsemine algab, langetatakse temperatuur 18 ° C-20 ° C-ni. Kui see on kõrgem või madalam, kukuvad lilled maha ja viljad ei seondu. Talvel pakutakse siseruumides mandariinidele rahu. Tema jaoks on optimaalne temperatuur sellel aastaajal 5 ° C – 10 ° C. Igal aastaajal peab taim olema kaitstud mustandite ja järskude temperatuurimuutuste eest..\nMandariinipuu armastab valgust ja jääb ohutult päikese kätte. Taime on hea paigutada lõuna-, ida- või kagupoolsele aknalauale. Otsene päikesevalgus pole kahjulik, kuid siiski on soovitatav taime keskpäeval varjutada. Valguse puudumine põhjustab kasvu pidurdumist, lehed muutuvad väiksemaks, omandavad ebatervisliku välimuse, varisevad.\nMandariinipuude kasvatamisel talvel on oma omadused. Sel aastaajal on päev lühike, nii et taimed on varustatud lisavalgustusega. Kasutatakse fütolampi, mis on ühendatud lühtriga või laualambiga. Päevavalguse tundide kestust suurendatakse järk-järgult, et mandariinipuu lehti ei viskaks.\nKodus tuleks mandariini sageli kasta. Suvel vajate mitu kastmist päevas. Talvel tehakse seda 3-4 korda nädalas toatemperatuuril 10 ° C - 12 ° C.\nPuu tuleb sageli kasta\nVee mahtu mõjutavad järgmised tegurid:\npäevavalgustunnid ja valgustugevus.\nKastmist kontrollib savikooma seisund. See ei tohiks olla liiga märg, vee seisak potis on vastuvõetamatu. Siseruumides kasutatav mandariin talub põuda normaalselt, ei sure, kuid vedeliku puudumine põhjustab lehtede langemist.\nMandariin on niiskust armastav toataim. Vett pihustatakse kroonist 5–10 cm kaugusele. Protseduur viiakse läbi äärmiselt hoolikalt, kui mandariin õitseb. Veenduge, et lilledele ei satuks vedelikku. Pihustada on soovitatav spetsiaalsest pihustist. Kõige mugavam on hoida seda aknalaual..\nTervet mandariini on võimatu kodus kasvatada ilma toitmata. Väikese kasti mullas on vähe toitaineid, neid tuleb juurde lisada. Sobivad on komplekssed mineraalväetised, mis sisaldavad fosforit, kaaliumi ja lämmastikku. Need on vedelad ja pulbrilised. Enne söötmist lahjendatakse kontsentraat settinud veega vastavalt juhistele. Seejärel kastetakse puu või pihustatakse selle võra kohal kontsentraadiga..\nSiseruumides asuvad mandariinid hakkavad toituma varakevadel, pärast päevavalguse suurenemist. Seda tehakse iga 2 nädala tagant. Kõigepealt kantakse minimaalne väetisekogus. Kui õitsemine algab, suurendatakse kogust järk-järgult. Pealmine riietus lõpeb septembri lõpus.\nSiirdage noor siseruumides asuv mandariin igal aastal. Alates 4-6-aastastest korratakse protseduuri iga 2 aasta tagant ja 8 aasta pärast - iga 3 aasta tagant. Siirdatud muld ostetakse poest või valmistatakse ette iseseisvalt. Koostis:\nmurumuld - 3 osa;\nõline savi - 2-3 spl. l.\nUue poti mahtu suurendatakse 100-200 ml võrra. Mandariini siirdamine kodus toimub hoolikalt, et mitte kahjustada juurekaela ja juuri ise. Maa tükki ei eemaldata, siseruumides kasutatav mandariin viiakse koos sellega ettevaatlikult uude anumasse. Pärast ümberistutamist muld rammitakse ja jootakse.\nKroon on vaja moodustada igal aastal, vastasel juhul kasvab puu valesti. Tippu hakkavad nad näpistama märtsis, kui ilmuvad noored võrsed..\nMõnikord tehakse pügamine kasvuperioodi lõpus. Võra moodustamine toimub vastavalt plaanile, seejärel saadakse ilusad ilupuud, isegi bansai elementidega. Mandariini kasvatamine siseruumides on võimalik isegi siis, kui te ei näpista ega trimmi puud. Kuid sellise põõsa välimus pole eriti esteetiline..\nTaime tervis sõltub õigest hooldusest.\nMandariinid, mis kodus hästi vilja kannavad, on haigustele vastuvõtlikud. Neid ähvardavad seened, bakterid, viirused. Mõned sümptomid on seotud mittenõuetekohase hoolduse, toitainete puuduse või liigse sisaldusega mullas.\nKõige sagedamini kannatab kodus olev mandariin seeni, harvemini ahvatleb seda bakteriaalne ja viirushaigus.\nSiin on tsitruspuu omanike ees seisvad patoloogiad:\nAntrakoos. Seenhaigus, mis areneb kõrge õhuniiskuse, ülevooluga. Algul on taim kaetud heleroheliste laikudega, siis muutub see mustaks. Mõjutatud on kõik elundid: lehed, varred, lilled ja puuviljad.\nTüügas. Seda haigust põhjustab ka seen. Esiteks ilmuvad lehtedele läbipaistvad täpid, seejärel need paksenevad ja muutuvad tüükadeks. Õitsemine peatub, munasarjad kukuvad maha, põõsas ei suuda enam vilja kanda. Hilisema kahjustuse korral viljadel on laigud oranžid, moodustavad omamoodi tuberoossuse.\nGommoz. Seennakkus mõjutab pagasiruumi ja lõbusat kaela. Aja jooksul hävitab see koore täielikult, mahlade ringlus peatub ja taim sureb. Haigus esineb kaltsiumi ja fosfori puuduse, lämmastiku liia, ülevoolu, drenaaži puudumise korral. Põhjuseks on sageli seemiku sügav istutamine, pagasiruumi kahjustamine.\nTsitrusvähk. Bakterioos avaldub tumepruunide laikudena. Selliste sümptomite ilmnemisel ei saa taime päästa ja taaselustada - see hävitatakse.\nJuuremädanik. Pikka aega möödub haigus märkamatult, kuni taim hakkab kuivama, lehed muutuvad kollaseks ja varisevad. Ebameeldiv lõhn, pagasiruumi alaosa tumenemine viitab seeninfektsioonile.\nTristeza. Viirushaigus, mis mõjutab suuri vanu puid. Lehed muutuvad kollaseks ja hakkavad maha kukkuma, seejärel kuivab kogu põõsas.\nKsülopsoroos. Veel üks vanadele taimedele iseloomulik viiruspatoloogia. Manifestatsioonid sarnanevad gommoosiga, see mõjutab ainult pagasiruumi.\nMalsecco. Mandariin mõjutab kodus talvel-sügisel. See avaldub iseloomulikus lehelanguses: plaadid kukuvad maha ja leherootsud jäävad okstele. Siis hakkavad võrsed kuivama, kuni taim täielikult sureb..\nSeenhaiguste vastu võitlemiseks sobib mis tahes fungitsiid. Kahjuks ei saa viiruslikke ja bakteriaalseid kahjustusi ravida. Haiguste vältimiseks tuleb põõsas korralikult väetada ja joota. Suur tähtsus on optimaalsel toatemperatuuril..\nVäetise puudumine, ülevool või alatäitmine, tuuletõmbus, temperatuuritingimuste muutused põhjustavad tsitruseliste taime surma. Peamised vale hooldusega seotud sümptomid:\nPõõsas heidab lehti. See nähtus on füsioloogiline. Lehtede langemine algab septembri lõpus ja kestab veebruarini. Liigne lehestiku kadu viitab probleemile. Selle põhjuseks on kuiv õhk, liiga sügavale istutamine, kaaliumipuudus mullas, tuuletõmbus, halb valgustus, ülevool.\nLehed muutuvad kollaseks. Peamine põhjus on lämmastiku puudus. Sellisel juhul algab kollasus alt, kuni see katab kogu puu. See lakkab vilja kandmast ja aja jooksul sureb. Sümptom on seotud ka ebapiisava jootmisega, siis lehed muutuvad kõigepealt kollaseks, seejärel pruuniks, kuivavad otstes. Mõnikord on kollasuse põhjus ämbliklesta..\nLehed on loid ja kuivad. Kui need on kaetud pruuni koorega, on potis liiga palju niiskust. Kui alatäitmise tõttu ilmuvad kuivad lehed, muutuvad nad kõigepealt kollaseks.\nMandariini kodus korralikult hoolitsedes välditakse probleeme. Kui teate ülaltoodud sümptomite põhjust, on olukorda lihtne parandada. Kandke väetisi, muutke niisutusrežiimi, ruumi temperatuuri.


Rakkude, kudede ja elundite 2020. aasta hankimis-ja käitlemisandmete kokkuvõte | Ravimiamet\nRakkude, kudede ja elundite 2020. aasta hankimis-ja käitlemisandmete kokkuvõte\nÜlevaade 2020. aasta rakkude, kudede ja elundite käitlemisest on koostatud rakkude, kudede ja elundite hankijate ja käitlejate esitatud aastaaruannete põhjal ja katab kõiki hankimis- ja käitlemistegevusi. 2020. aasta 31. detsembri seisuga on Ravimiamet välja andnud üheksa rakkude, kudede ja elundite hankimise ja käitlemise tegevusluba, millest üks on hetkel peatatud. Hankimise ja käitlemise valdkondadest (hangitavate ja käideldavate rakkude, kudede ja elundite tüüpidest) annab ülevaate tabel 1. Kõige rohkem on Eestis sugurakkude ja embrüote hankijaid ja käitlejaid (5).\nTabel 1. Hangitavate ja käideldavate rakkude, kudede ja elundite tüübid seisuga 31.12.2020.\nHangitavad ja käideldavad rakud\nHankijad ja käitlejad\nPerifeerse vere tüvirakud\nSugurakud ja embrüod\nHangitavad ja käideldavad koed\nHangitavad ja käideldavad elundid\nAndmed tüvirakkude hankimise ja käitlemise kohta Eestis 2020. aastal on toodud tabelis 2.\nTabel 2. Tüvirakkude hankimine ja käitlemine 2020. aastal\nEestis tehtud loovutused\nSisse veetud loovutused\nPerifeerse vere dendriitrakud\n**Ühe loovutuse käigus saadud, kuid mitmesse pakendisse pakendatud produkte loetakse erinevateks produktideks. See tähendab, et ühest loovutusest võib saada mitu produkti.\nIUI (ingl intrauterine insemination) ehk inseminatsioon – spermast eraldatakse laboritingimustes elujõulisemad seemnerakud, mis siiratakse naise emakasse ovulatsiooni perioodil. Nagu teistel kunstliku viljastamise protseduuridel kasutatakse ka IUI puhul munarakkude viljastamiseks kas partneri või doonori seemnerakke.\nIVF (ingl in vitro fertilisation) ehk munarakkude kehaväline viljastamine – protseduur, mille käigus eemaldatakse munarakud munasarjadest ja viiakse laboritingimustes kokku seemnerakkudega. Seega toimub viljastumine kehaväliselt. Inkubaatoris arenenud embrüo(d) siiratakse naise emakasse.\nTabel 3. Kunstliku viljastamise andmed partnerannetuse korral 2020. aastal\nViljatusravi läbinud paarid\nLoodud või sulatatud (FET) embrüod\nTeostatud IUI tsüklid\nEmbrüote siirdamise protseduurid\nTabel 4. Sugurakkude ja embrüote siirdamise tulemused partnerannetuse korral 2019. aastal\nKinnitatud kliinilised rasedused\nTeadmata tulemusega viljatusravitsüklid (patsiendiga ei saadud ühendust)\nTabel 5. Kunstliku viljastamise andmed seemnerakudoonorluse korral 2020. aastal\nEesti doonorite annetatud spermadoosid\nVäljastpoolt Eestit toodud spermadoosid\nViljatusravi läbinud retsipiendid\nTabel 6. Sugurakkude ja embrüote siirdamise tulemused seemnerakudoonorluse korral 2019. aastal\nTabel 7. Kunstliku viljastamise andmed munarakudoonorluse korral 2020. aastal.\nTabel 8. Sugurakkude ja embrüote siirdamise tulemused munarakudoonorluse korral 2019. aastal\nTabel 9. Kunstliku viljastamise andmed munaraku- ja seemnerakudoonorluse korral 2020. aastal\nTabel 10. Sugurakkude ja embrüote siirdamise tulemused munaraku- ja seemnerakudoonorluse korral 2019. aastal\nTabel 11. Kunstliku viljastamise andmed embrüodoonorluse korral 2020. aastal\nTabel 12. Sugurakkude ja embrüote siirdamise tulemused embrüodoonorluse korral 2019. aastal\nKUDEDE HANKIMINE JA KÄITLEMINE\nSurnud koedoonoreid oli Eestis 2020. aastal 36 ja elusdoonoreid 142.\nJärgnevatel joonistel ülevaade skeletikoe, vaskulaarkoe, silma sarvkesta, amnionimembraani, naha ning nabaväädi koe hankimisest ja käitlemisest aastatel 2015–2020.\nJoonis 1. Skeletisüsteemi kudede hankimise ja käitlemisega seotud tegevused Eestis ajavahemikus 2015–2020. Ühikuks on eraldi pakendatud siirik (nt üks reieluupähik, üks demineraliseeritud luu ühik, üks konteiner luupuru, üks luu lapp (ingl femoral strut), üks osteokondraalne allosiirik, üks eraldi pakendatud kõõlus või osa kõõlusest).\nJoonis 2. Vaskulaarkoe hankimisega ja käitlemisega seotud tegevused Eestis 2015–2020. Ühikuks on üks eraldi pakendatud siirik (üks pakend võib sisaldada ühte või mitut erineva pikkusega veresoont).\nJoonis 3. Silma sarvkesta hankimine ja käitlemine Eestis 2015–2020. Ühikuks on üks eraldi pakendatud siirik.\nJoonis 4. Amnionimembraani hankimine ja käitlemine Eestis 2015–2020. Ühikuks on ühte konteinerisse pakendatud kude koetüki suurusest sõltumata.\nJoonis 5. Naha hankimisega ja käitlemisega seotud tegevused Eestis 2015–2020.\nJoonis 6. Nabaväädi koe hankimiseks väljastati Eestis esimene tegevusluba 2018. aastal ning tegevust alustati 2019. aastal. Pärast hankimist saadetakse nabaväädi kude käitlemiseks ja ladustamiseks teiste riikide käitlejatele.


RETSEPT! Tänasel karusepäeval tee angerjasuppi, austa karu ja aja endast kadeduseuss välja! - Alkeemia\nKarusepäeval tasub karu austadahttps://www.facebook.com/evrahvakalender\nTänane karusepäev, rahvakalendris veel tuntud ka kui maretapäev ja künnipäev, on kesksuve püha. Vanarahva kombe kohaselt tuli täna karu austada ja angerjasuppi teha, nii et pakumegi teile tänaseks ka ühe maitsva ussisupi retsepti!\nKaruse- ehk maretapäev märgib püha Margareeta võitu lohemao üle. Eesti ainuke püha Margareeta kirik asub Läänemaal Karuse kihelkonnas. Siinmail tuli rukkikülviks karusepäeval - ussimunade künnipäeval - põld läbi künda (kasvõi kolm vagu), et hävitada rukkiusse - oraseöölaste vastseid.\nMurdesõnad karus, kare, kargemaa tähendavad söötis, harimata maad. Vanemates 18.-19. sajandi trükistes võib leida ka kujutlust, et karusepäev on karu austamise päev, mida tuleb pühitseda, et karu kahju ei teeks.\nTäna, 13. juulil on rahvakalendris karusepäev, nii et:\nAja endast kadeduseuss välja, hakka eesmärgi nimel liigutama!\nTegutse ruttu, karu tuleb!\nTäna võib viina merre valada, toob head õnne!\nAngerjasupiks läheb vaja:\n1,5 kg angerjat\nsoola, musta terapipart, loorberilehte\nTegemisõpetust loe Sille Vadi kokandusblogist Toidutegu.\nHomsest hakkab kehtima uus kalapüügiseadus (5) 30.06.2015\nKala meie toidulaual (1) 24.05.2015\nKarusepäev, rahvakalendris veel maretapäev ja künnipäev, on kesksuve püha. Kohati on kuuma kesksuve kutsutud ka karusekuuks. Heinapühana pole karusepäev rahvapärimuses kaugeltki mitte nii tähtis kui eelnenud heinaleedo (02.07) ja järgnev jakapäev (25.07). Piirkonniti ja mõnel pool isegi taluti on aga karusepäeval heinateost hoidutud küll.\nHeinatöödel tehakse karusepäeval vahe, muidu susi ja karu tulevad karja. Teisisõnu, mets tuleb sel päeval rahule jätta. Suurem osa heina tehti muiste ju metsaheinamaadelt ja puisniitudelt. Seevastu kesa kündmine või äestamine on soovitav. Muhus näiteks on sobivaks künniajaks loetud kolm päeva enne ja kolm pärast karusepäeva. Seal on päeva kutsutud ka künnipäevaks.\nAllikad: Rahvakalender facebookis, Maavalla koja kodulehekülg ja Sille Vadi kokandusblogi Toidutegu - söömine on ainus tegu, mis toidab\nVIDEO: Lõbus! Karu surfilaual näitab, kuidas kuumal suvepäeval ennast jahutada tuleb!\nElistvere loomapargi suveööde eriprogramm: huvilised saavad ka tänavu ööpimeduses metsloomi...\nVIDEO: Karu läheb basseini ujuma\nJooming, tüli ja kehavigastused: Mis juhtus Mutionu peol tegelikult?\n256-aastane Hiina taimetark Li Ching-Yuen: 15 isikuomadust, mis põhjustavad haigusi\nBriti koomik ja loomakaitsja Ricky Gervais: trofeekütid väidavad, et armastavad oma peret,...


Toornafta hind hakkab analüütiku sõnul varsti taas tõusma.Foto: Reuters/Scanpix\n31. oktoober 2018 kell 15:29\nAsi on seda kurioossem, et üldjuhul ei ole suuremate indeksite tippude ning nafta hinna vahel sarnast liikumist täheldatud. Nüüd ütleb Kilduff, et on just viimasel ajal niisugust lähenemist märganud.\nKilduff tõdes, et paljudel juhtudel kaubeldakse nafta ja teiste toorainetega, et vältida liikumist samas tempos ning suunas nagu aktsiaturgudel. „Viimase 20 päeva jooksul on aga näha, et kui aktsiaturud olid oktoobri alguses tipus, siis ka toornafta oli oktoobri alguses tipus,“ tõi ta näite ja lisas, et sarnast tendentsi võis näha ka langusi vaadates: alles USA börsid kukkusid ning nafta hind liikus samuti alla.\nMida see aga tähendab? Kilduff märkis, et ilmselt võib niisuguse sarnase tempoga liikumise põhjuseks olla maailmamajanduse kasvu aeglustumine. Analüütiku sõnul on tegemist tõelise ohuga ning on näha, et surve alanemisele on tugev.\nKuivõrd aktsiaturud on viimatisest suuremast langusest taastunud, tabab sama saatus Kilduffi sõnul ilmselt ka naftaturgu. Analüütik märkis, et teadupärast jõustub juba uue nädala alguses Iraani-vastaste sanktsioonide teine pool. Tema sõnul on raske öelda, kui suure mõjuga Iraani sanktsioonid nafta hinnale on. Küll aga on ta kindel, et hind hakkab tasapisi üles liikuma.


Pärnu haukab konverentsiturismi - Äripäev\nPärnu haukab konverentsiturismi\nKalev Vilgats 17. august 2004, 00:00\nMitu viimast aastat on Pärnus räägitud ja Pärnu Postimehes kirjutatud sellest, et napilt kolmest suvekuust ei piisa Pärnu kui tõmbekeskuse käigushoidmiseks.\nSiiani juttudest kaugemale ei jõutud. Juuli lõpus jõudis aga avalikkuseni teade mittetulundusühingu Pärnu Konverentsibüroo asutamisest.\nIsegi linnavalitsus pidas paslikuks osaleda mittetulundusühingu (MTÜ) loomises asutajaliikmena. Peale poliitilise linnavalitsuse on MTÜ Pärnu Konverentsibüroo asutajate hulgas veel Scandic Rannahotell, TÜ Pärnu kolled?, SPA- ja konverentsihotell Strand, Tennisehall, Best Western hotell Pärnu, taastusravikeskus Viiking, Ammende villa, sanatoorium Tervis ja taastusravikeskus Estonia.\nPärnu Postimehe teate kohaselt võivad MTÜ liikmed olla põhimõtteliselt kõik Pärnu linna ja maakonna majutus- ning toitlustusettevõtted, kultuuri- ja spordiorganisatsioonid, omavalitsused, juriidilised ja füüsilised isikud. Lühidalt ? kõik need, kes näevad konverentsiturismi arendamises oma (äri)võimalust.\nSPA- ja konverentsihotelli Strand direktor Tarmo Bachmann on öelnud intervjuus Pärnu Postimehele, et suvel tuleb Strand puhkajaid niigi täis, kuid põhiäri on ülejäänud osal aastast konverentsiklientide teenindamine.\nPärnu teritab hambaid, et haarata suurem tükk konverentsiturismi pirukast. Kerge see suvepealinnale ilmselt olema ei saa: väidetavalt on Tallinna lisandunud üle tuhande hotellikoha ja on täiesti arusaadav, et pealinlased püüavad saabujaid enda juures kinni hoida.\nPärnu peab tõestama, et meil on pakkuda midagi, mis tooks konverentside korraldajaid oma üritusi Pärnusse tooma. Miks ka mitte: Pärnu on pärast Via Baltica rekonstrueerimist vaevalt pooleteise tunni sõidu kaugusel Tallinnast. Tallinna suurlinliku kiirustamise asemel pakub Pärnu rahulikku sügis- või talveidülli. Pärnus on tipptasemel kontserdimaja, teater, võimalikud koostööprojektid.\nTõenäoliselt on konverentsiturismist huvitatud teisedki mereäärsed kuurordid, keda vaevab Pärnuga sarnane häda. Siinkohal hakkab mängima linna suurus ning Pärnu peaks olema just parajat mõõtu.\nKui rahast hellitatud Tallinn ehitas juurde tuhatkond hotellikohta, siis Pärnul on pakkuda peale Strandi juurdeehituse veel Tervise Paradiis, laienenud taastusravikeskus Estonia ning hulk väiksemaid majutusasutusi, mis võiksid seljad kokku panna sügis-talvisel hooajal.\n2003. aastal ööbis Eestis 51 919 välismaist konverentsituristi. Neist 78 protsenti Tallinnas, kaheksa Tartus ja viis Pärnus, mida on suvepealinna võimalusi arvestades armetult vähe.\nKonverentsiturismi tootearenduseks saab turismi tootearenduse ja turunduse programmist küsida 800 000 ? 15,6 miljonit krooni. Turundustoetusteks on võimalik taotleda 75 000 ? 1,5 miljonit krooni. Raha on saadaval. Tahtjaid jagub ohtrasti. Appi on tulemas Phare ESC 2003 turismi turunduse toetamise skeem.\nKes käärib käised kõige kiiremini?


Mehitamata kaubarong väljub Austraalias raudteest - RayHaber\nEsilehtRAUDTEEIntercity Rail SystemsMehitamata kaubarongid väljuvad Austraaliast\nMehitamata kaubarongid väljuvad Austraaliast\n21 / 09 / 2018 Levent Ozen Intercity Rail Systems, MAAILMA, RAUDTEE, GENEL, OCEANIA 0\nmehitamata yuk rongi sõidab Austraalias\nMehitamata kaubarong, mis suutis maha sõita Devonportis, Tasmaania, Austraalias, rööbastati ja võimalik katastroof välditi.\nTasmaania politsei sõnul sunniti kontrollimatu kontrollimata mehitamata kaubarong Devonporti lähedal asuvast rööbastelt mahasõidust välja ja öeldi, et võimalikku katastroofi õõnestati.\nPolitseiinspektor Stuart Wilkinson ütles, et tsemendiga koormatud rongi kiirus oli umbes 50 km tunnis.\nIlmselt oli ajastus kriitiline, ütles Wilkinson. Rong sõitis Devonporti suunas ja oli vaja teavitada elanikke, et rong suundub selles suunas. Kahjuks ütles üks naine, kes sõitis mööda vagunitest üle kallutatud teedel, et kaks naist vigastati.\nTürgi Esimese Humanoid Robot Factory Sa Akin Soft konkurentsi maailma 25 / 08 / 2018 Konya, tarkvarafirma tegutsevad valdkonnas robotitehnoloogiaga "AKINSOFT", Türgi esimesel humanoid robot tootev ettevõte alustas tootmist. AkınRobotics X toodab 2i tuhat ruutmeetrit, sealhulgas 700 bin 11 ruutmeetrit. Robotid, toote tutvustus kaubanduskeskustes, brošüüride levitamine, bussijaamade või lennujaamade juhend, kauplustes kauplustes, narkootikumide levitamine haiglates, kaalude transportimine kuni 10 kg, andurite paigutamine, sõelumine, skaala ja eesmärgi seadmine. ta saab teha. AkınRobotics Motors, tarkvara ja tootmine, sealhulgas kõik, on kodumaine ja riiklik. Seni on prototüüp 30 Bugüni lähedal\nKaubarong rööbastati Karsis 29 / 07 / 2014 Karsis rööbastati kaubarong: Sarıkamışi linnaosas kukutati kaubarongist rööbastelt 3i vagun. Saadud teabe kohaselt on Ernurumist Karsini kaubarongi 3i vagun Acısu asukohast rööbastamata kindlaks määramata põhjusel. 3i vaguni ladestamine lubja ja rauaga. Erzurum-Kars raudteeliin õnnetuse tõttu suleti. Töö alustati tee taasavamiseks. Vahepeal sõitis Ankara-Kars Ida ekspressi vahel Erzurumis toimunud õnnetuse tõttu, reisijad kolisid Karsisse, et teada saada, et buss.\nSöe rongi koormarong rööbastelt 22 / 12 / 2014 Süsinikust vedav kaubarong rööbastelt: Sivase Divriği linnaosast Erzurumi Askale linnaosale kulgeva kaubarongi kaks autot rööbastati. Kuigi õnnetus ei saanud vigastada, peatub rong peatunud. Üritus toimus 01.30i juures İliçi provintsis Erzincanis Bağıştaşi jaama lähedal. Sivase provintsi Divriği linnaosa inseneri İlyas Aslani kontrolli all olevad 45326i vagunid 12 kaks vagunit kandsid söe Eruzurmi Aşkale linna. Kui rong peatub Erzurumi ja Erzincani vahel, peatus ta õnnetuse tõttu, alustati tööd uuesti teed avama. Teisest küljest teatatakse Ida-Expressi reisijate arvust Istanbulis\nKaubarong rööbastelt Düziçis (video) 01 / 01 / 2016 Düziçis rööbastelt kaubarong: Osmaniye Düziçi piirkonnas tühjendati tühja kaubarongi 4 vagun ja rööbastelt. Keegi ei surnud ega vigastatud õnnetuses. Akcakoyunlu küla raudteejaama 20.00i auastme ajal toimunud õnnetus toimus eile. 63059i vagunikauba rong, mida opereerib riigi raudteede 49 ekspeditsiooniinsener Harun Kuşçu, oli kõrvale, kui 24i vagun rööbastati 4i vagunist selle vagunite ebaõnnestumise tõttu, samal ajal kui see oli İslahiye Fevzi Pasha suunas Hatay İskenderuni linnaosa suunas. 24 tühi vagun Mamure jaam, millel on tugev 21i vagun.\nKaubarong rööbastati Sivas 11 / 01 / 2016 Sivas läks kaubarong rööbastelt ning kaubarongi 3 vaguni rööbastelt mahasõidu tõttu Sivase Kangali linnaosas ei ole Sivas-Malatya raudteel võimalik transportida. Saadud teabe kohaselt röövisid esimesed 43303i kaubarongi 3i vagunid Sivase Divriği linnaosast Malatyasse raudteel, Kalkımi küla asendis, määratlemata põhjusel. Vagunite kahjustused tekkisid õnnetuse tõttu, Sivas-Malatya raudteeliin, mis suleti transpordiks. Töö alustati uuesti\nZonguldakis rööbastati kaubarong 19 / 02 / 2016 Kaubarongi rööbastelt Zonguldak: Zonguldak söe Türgi institutsioon kaubarongi rööbastelt. Stseeni ametnikud hakkasid Zonguldaki raudteejaama päästma, mobiliseerides meeskonnad rööbastelt mahasõitmiseks. Kuid õnnetust ei kartnud. Saadud teabe kohaselt jäi raudteevagunist välja üks jaama raudteesõidukitest. 112i meditsiinirühmad ja politseimeeskonnad kolisid pärast õnnetust sündmuskohale. Õnneks saab surma või vigastada õnnetuse teostamisel, see oli teada, et kaubarong kuulub Türgi Söe- asutus. TTK meeskonnad stseenist päästemeeskonda alustasid tööd. Ohutusmeeskonnad keskkonnas Emniyet\nKaubarong väljub rajast Yozgatis 05 / 08 / 2016 Yozgati kaubarong rööbastelt rööbastelt: Yozgat Yerköy ringkond tühjast kütusepaagist, mis kandis rongi 7 vaguni Yerköy-Ankara raudteeveo sulgemise tõttu. Saadud teabe kohaselt viidi rööbastelt mahasõidust üle Sekili küla Yerköy linnaosa, Yerköy, tühjad kütusevagunid ja Kirikkale 13 364 19 7 vagunirong 21. Vagunite ümbermineku tagajärjel kahjustati raudteede XNUMXi elektripost ja rongirajad. Pärast õnnetust alustasid sündmuskohal tööd žandarmeri ja riigiraudtee meeskonnad. Õnnetuse tõttu suleti Yerköy-Ankara raudtee transpordiks. Pärast rongi kahjustatud rööbaste remonti\nKaubarong rööbastelt Elazılt 20 / 03 / 2017 Elazigi kaubarong rööbastati: kaubavedu Elazigile maanduslõikude tõttu. Õnneks ei tapetud ega vigastatud kedagi. Maandumine toimus Beyhan Surevenis, kus möödus mööda Tatvani linnaosa Bitlisest Elazıği. Kui rongi vedur rööbastelt, ei olnud surma või õnnetuste oht. Uudiste kohaselt Habertürk, Xantan, X-TRX-Elazığ reis 53027 kaubarong Beyhan Suvereni positsioon 122 rööbastati maalihe tõttu. Rongi vedur rööbastati rongi tunnelist väljumise ajal toimunud maalihe tõttu. Õnnetus ei juhtunud juhuslikult\nKaubarong röövis Mehhikos 5i surnud 19 / 01 / 2018 Mehhikosse, pärast kaubarongi rööbastelt langemist, langes üks vagunid üle maja ja 5 kaotas elu. Transpordiministeerium, Mehhiko pealinn Mehhikos, Ecatepec, teravilja vedav kaubarong rööbastelt, mis viitab sellele, et üks rongi lähedal asuva maja vagunitest ühe inimese surma tõttu registreeriti 5. Kuigi õnnetuse põhjus on teadmata, jätkub uurimine.\nAlustatud SAMULAŞ jalgrataste sõidud\nTürgi Esimese Humanoid Robot Factory Sa Akin Soft konkurentsi maailma\nKaubarong väljub rajast Yozgatis\nKaubarong rööbastelt Elazılt


„Saame kokku Tomi juures”, Endla Jazzklubis – Külauudised\n„Saame kokku Tomi juures”, Endla Jazzklubis\nEile hilisõhtul toimunud Endla Jazziklubi kontserdil „Saame kokku Tomi juures” oli peaesineja Marta Lotta Kukk, kes on Toomas Volli solistiõppes laulmist õppinud jumalatosin aastat.\nToomas Voll ja Marta Lotta Kukk Pärnus Endla Jazzklubis. Foto: Urmas Saard\nÜlle Ots ja Marta Lotta Kukk kontserdi vaheajal Endla Jazzklubis. Foto Urmas Saard\n[pullquote]Võtan Tomiga koosveedetud ajast kaasa tohutu vokaalse arengu, aga ühtlasi ka kapaga lustakaid mälestusi.[/pullquote]Endla Jazzklubi on järjepideva eduga kestnud pisut pikemalt. „Käimas on kuraditosinas hooaeg,” ütles Marta Lotta ema Ülle Ots, klubi asutaja ja vedaja. „Üle mitme aasta täitsid jazzklubi lava noored kohalikud muusikud Pärnust ja Pärnumaalt,” rõhutas Ots ja tundis head meelt rahvast pungil täis Teatrikohviku saalist. Arvatavalt võis kohal olla kuni 120 muusikasõpra. Ligemale paari tunni pikkusest kontsertõhtust saadud elamus polnud sõnadesse väänatav. Koos noorte lauljatega oli laval ka juhendaja Toomas Voll ise. Marta Lottale ulatasid esinemisel abikäe ka klaverivirtuoos Robi Salumets ja hea sõber ning andekas muusik Frederik Küüts kitarriga. Samuti esinesid Mirjam ja Kätlin Kits. Nemadki ei vaja palju tutvustamist. Alles mai alguses osalesid õed Moostes Eesti rahvamuusikatöötluste festivalil Elohelü, kus peapreemia noppis neljaliikmeline ansambel Marbuus.\n„Ma mäletan hästi, kuidas esimeses klassis osalesin “Laulukarussellil” oma kooli muusikaõpetajaga,” meenutas Marta Lotta. „Eks Tom mind seal siis märkaski. Emme utsitas veel korralikult takka, et Tom mind ikka endale võtaks. Kuna lastekoori ridadest ja laululaagritest tundis Tom mind kui korralikku koeraplikat, otsustas ta seda energiat ka soololaulu suunata.” Neiu sõnul tehti esimestel aastatel päris karaktseid lugusid: “Macavity”, “Mari Margapuu”, “Fairytale” jt.\nTeatrikohviku laval esinemiseks valis ta esimeseks lauluks Uno Naissoo ja Heldur Karmo laulu „Iial ei muutu võõraks me”, mida saatis klaveril tema õpetaja. „Kuulsin seda laulu jazzklubis Helin-Mari Arderi esituses. Meeldis ja tahtsin ka ise laulda,” sõnas publikut tervitanud Marta Lotta. Noore laulja soov oli tollel kontserdil laulda fonota ja seepärast käisidki järgemööda lavale Toomas, Fredi ja Robi. Vahel üksi, vahel duona solisti saates. Enne vaheajale minekut laulsid Kätlin ja Mirjam. „Kui toredad õed nad on,” kiitis Marta Lotta.\nKontserdil kõlasid laulud nii Marta Lotta varasematest lauluaastatest kui ka praegustest lemmikutest. „Minu kõige lemmikum laulja, kelle saatel üles kasvasin, on Tomi enda kunagine laululaps Liisi Koikson.” Seepärast laulis ta lugusid ka Liisi repertuaarist. „Samuti aitas Toomas avastada Ella Fitzgeraldi.” Laule oli kavas erinevatest ajastutest ja karakteritega. Võis kuulda ballaade, sambat, bossanovat, muusikali, tänavaromanssi.\nPaar päeva enne emadepäeva oli väga kohane laulda oma emale. Laul „Emale” sõnad ja muusika sündisid aasta tagasi Pariisis, kus ta ühe õppeaasta veetis. Oma laulmist saatis Marta Lotta kitarrimänguga.\nKuueteistkümnes ja lõpulugu, siiski mitte päris viimane, oli Uno Loobi „Kamina ees”, mida Marta Lotta laulis sahistajat (shaker) raputades. Taas saatsid Fred kitarril ja Robi klaveril. Järgnesid tänusõnad ja ananassid kingituseks Mirjamile, Kätlinile, Robile, Fredile. Lõpuloona kõlas Piret Laikre sõnadel ja muusikal „Nüüd minu kord on soovida”.\nTomi juures saadud häälekoolituse aega on mahtunud nii „Sügisulu” kui üleriigilise laulukonkursi „Solistica” esikolmikuid, „Laulukarusselli” finaali, rasket häälemurdeperioodi kui ka värsket hingamist. Ees terendab Sütevaka Humanitaargümnaasiumi lõpetamine ja järgmise eluetapi algus väljapool Pärnut. Kuid senisele Tomi ja Marta Lottaga läbitud teekonnale pandi eilsel kontserdil suure pauguga punkt.\n[pullquote]väga hooliv ja kindlasti kõikidele oma lauljatele kolmanda lapsevanema eest[/pullquote]„Võtan Tomiga koosveedetud ajast kaasa tohutu vokaalse arengu, aga ühtlasi ka kapaga lustakaid mälestusi. Temaga veedetud tunnid on olnud alati täis rõõmu. Ja kuigi Tom võib olla ägedalt range-nõudlik, on see siiski vaid heade tulemuste saavutamise nimel tehtud.” Marta Lotta kirjeldas, et nende koostöö õpetajaga oli alati hinges üles ehitatud trikitamistele. Iga laulutund algas karakterist. Käituti, justkui ei tunnekski üksteist. Vahel kulus lausa pool tundi näitemängudele. „Kokkuvõttes oli see ju kasulik – lavaline olemine läks tänu sellistele etüüdidele ja rollimängudele palju loomulikumaks.” Marta Lotta sõnul on Tom üheaegselt lauluõpetaja ja lauluisa, väga hooliv ja kindlasti kõikidele oma lauljatele kolmanda lapsevanema eest.\nUue päeva saabudes rääkis Ots pisut ka jazzklubist lähemalt. Endla Jazzklubi alustas tegutsemist 2006. aasta sügisel Endla Teatrikohvikus. Jazzklubi sünnipäevaks võib lugeda 27. septembrit, kui esimese kontsertõhtu avaakordi andis Raivo Tafenau kvartett. Klubi kontserdid on jäänud aja kulgemisel tänaseni populaarseks, seda nii pärnakate kui linna külaliste hulgas ning armastatud esinemispaigaks muusikutele. „Tegemist on koduse ja õdusa kontserdipaigaga, kus alati muusikasõbralik publik, hea korraldus ja soe vastuvõtt,” kinnitas Viljandi pärimusmuusik Piret Aus, kes lahkus keskööl Teatrikohvikust erilise positiivse emotsionaalse laetusega. Ots lisas juurde, et jazziõhtute publiku vanus kõigub noortest muusikakooli rütmimuusikutest ja gümnasistidest eakate fännideni välja.\nEndla jazzklubid toimuvad kahel korral kuus: reedeti, septembri keskpaigast juulini. Sõltuvalt esinejatest on klubi külastatavus 60 kuni 120 inimest. Senine koostöö Eesti Jazzliiduga võimaldab pakkuda vaheldusrikast ja põnevat kava kodumaiste ja rahvusvaheliselt tunnustatud muusikute esituses. Kuu teise poole esinejad otsib Endla Jazzklubi ise tegevmuusikute ja tudengibändide hulgast. „On hea meel tõdeda, et sageli esinevad jazzklubis ka praegused või endised pärnakatest muusikud,” kõneles Ots.\nEndla Teatrikohvikus kõlasid hingestatud viisid\nPostitatud 11/05/2019 11/05/2019 Autor Urmas SaardRubriigid Pärnu,PärnumaaSildid kontsert,noored\nEelmine Eelmine postitus: Jõgevamaa aasta ema on Annika Oras Kääpa külast\nJärgmised Järgmine postitus: TÜ Pärnu kolledži Väärikate ülikooli kümnenda õppeaasta lõpetamine


Rohkem kui 1700 mängijat alustab taas Eesti suurimat korvpallisarja – Korvpall24.ee\nAvaldatud 28.09.2018; 17:22\nAutor Siim Semiskar 28.09.2018; 17:22\n-Sportland 3×3 korvpallisari | Foto: Eesti Korvpalliliit\n2. oktoobril kell 10.00 alustab Tallinnas, Kuristiku Gümnaasiumis Eesti Koolispordi Liidu üle-eestiline Sportland 3×3 korvpallisari, millest eelmisel hooajal võttis kokku osa üle 1700 koolinoore.\nVõistluste avaetapil saavad kõik osalejad viskevõistlusel osavust proovida sama päeva õhtul Argentiinasse, noorte olümpiamängudele, suunduvate Eesti 3×3 korvpallikoondiste vastu.\n“Juba kaheksandat aastat toimuv Eesti Koolispordiliidu ja Eesti Korvpalliliidu ühisprojekt on osalejate arvult tõusnud Eesti suurimaks korvpalliliigaks,” tunnustas sarja EKL-i peasekretär Keio Kuhi, kelle sõnul võimaldab 3×3 korvpall väiksematel koolidel suuremate vastu võrdselt võidelda.\n“Kindlasti toob see mängijaid juurde ka suurde korvpalli, kuid eesmärgiks võib seada ka 3×3 korvpallis maailmameistrivõistlustele ja olümpiamängudele jõudmise,” lisas Kuhi.\n“Korvpall kui üks meie rahvusspordialasid on ka koolinoorte hulgas väga populaarne, eriti atraktiivseks on kujunenud just 3×3 formaat, mis on kiire, tehniline ja kaasahaarav,” põhjendab EKSL-i president Lauri Luik õpilaste huvi just selle sarja osas. Eelmisel õppeaastal võttis kogu sarjast osa rekordiline arv võistkondi. Kokku osales 480 võistkonda.\nLauri Luige arvates on see saanud teoks tänu Korvpalliliidu ja Koolispordi Liidu aastatepikkusele eeskujulikule koostööle.\n2018/2019 õppeaastal toimuvad Sportland 3×3 korvpalliturniirid kõikides maakondades, finaalvõistlus peetakse 27. märtsil Pärnus.\nPrevious Post Optibet Tallinna Rahvaliiga ametlikuks mängupalliks on Spalding\nNext PostKalev/Cramo surus Ventspilsi viimasel veerandil põlvili ja alustas hooaega võidukalt


Color Change Garnet, Tansaaniast / ravi puudub / video\nSildid Värvi muutus granaat\nSegu spessartite ja püroo granaat. See granaat esitleb päevavalguses pruunika värvuse muutumist hõõguvärvi roosaks. Värvimuutus on üsna intensiivne ja dramaatiline, ületades kallim aleksandriidi.\nHaruldane ja väärtuslik väärismetallide garnet-grupi liige. See on äärmiselt soovitav selle eristava võime järgi muuta värvi sõltuvalt valguse allika tüübist, millega seda vaadatakse. Värvimuutuste võime on tihti valesti valesti pleochroism, mis on võime avaldada erinevaid värve sõltuvalt vaatenurgast, samas kui värvimuutuste nähtused ei sõltu vaatenurgast. Värvimuutusega granaat on tüüpiliselt spessartite ja püroopagranti hübriidmiks ja paljudel juhtudel võivad samuti sisaldada jälgi grossularite või almandine granaati.\nVärvimuutuse intensiivsus võib olla üsna dramaatiline, sageli ületades parimat aleksandritit. Enamik neist granaatõelatest on loodusliku päevavalguse korral pruunikas-roheline või pronksvärv, kuid hõõglambi valguses näib see roosat värvi. Võimalik on kasutada ka teisi värvimuutuste kombinatsioone. Selleks, et hinnata täies ulatuses värvimuutustega granaat, tuleb näidiseid jälgida mitmesuguste valgustustingimuste, sealhulgas varahommikuse päevavalguse, hilja pärastlõunase päevavalguse, fluorestsentsvalguse ja hõõglambi valguse või küünlavalgel.\nNagu enamus granaatõrgkividest, ei ole värvi muutus granaat teada, et seda ravitakse või parandatakse mingil viisil.\nostke meie kaupluses loodusliku värvi muutus granaat


Alide-Johanna Pajoma – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Kasutaja:EeroBot/ETBL/Alide-Johanna Pajoma)\nAlide-Johanna Pajoma (aastani 1936 Must; 27. veebruar 1911 Helme, Valgamaa – 25. jaanuar 1985 Tartu) oli Eesti agronoom ja sordiaretaja.\nLõpetas 1935 Kehtna Kõrgema Kodumajanduskooli, 1954 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomiateaduskonna, põllumajanduskandidaat (1968, EPA), väitekiri "Kurgi avamaal kasvatamise võimalusi Eesti NSV tingimustes". Oli 1945–1953 Polli katsejaama ja 1953–1957 EMMI Kuusiku katsejaama nooremteadur, 1959–1979 Sakus EMMI vanemteadur köögiviljanduse alal.\nUurinud mitmeid köögiviljasorte, täiustanud nende, eeskätt kurgi agrotehnikat, oli esimesi kurgi kasvatajaid kiletunnelite või kilemultši all, kaasautor valge peakapsa 'Kuusiku varajane' aretamisel. Avaldanud köögiviljade (peamiselt kurgi, tomati, peakapsa) agrotehnika, väetamise, paljundamise ja sordivaliku kohta u 50 artiklit ja mitu raamatut (osa kaasautorina).\nVarajase köögivilja kasvatamine (kaasautor). Tallinn, 1960\nTomati kasvatamine avamaal. Saku, 1962\nKöögiviljanduse käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1964\nKurgikasvatus. Tallinn, 1979\nEesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 98–99\nEesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 62, 143\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Alide-Johanna_Pajoma&oldid=4899556"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:19, 2. veebruar 2018.


Aaron Wise Apartments Cardiff Suurbritannia - Hotellide suurimad allahindlused\n57 Fitzhamon Embankment, Cardiff, Cardiff, Suurbritannia, CF11 6AN - Vaata kaardil\nAluseks: 323 arvustustVaata, mida külalised on kirjutanud\nRohkem majutuskohast Aaron Wise Apartments\nDisainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Aaron Wise Apartments ideaalselt Cardiff's; ühes linna populaarseimas paigas. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nAaron Wise Apartments's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell peretuba, pesuteenus, suitsetamisala.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas aed. Aaron Wise Apartments on Sinu sihtkoht Cardiff kvaliteetse majutuse otsinguil.\nPalume majutusasutusele Aaron Wise Apartments oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid. Sisseregistreerimisel tuleb külastajatel esitada kehtiv fotoga isikut tõendav dokument ja krediitkaart. Palun pane tähele, et erisoovide täitmist ei saa alati tagada ja need täidetakse vastavalt võimalustele sisseregistreerimisel ning nende täitmisel võivad kehtida lisatasud.\nBooking.com arvustused (323)\nAluseks: 323 arvustust\nKõik reisijate tüübid (323)\nCardiff Keskrongijaam on 0.64 km


juuni 14, 2017 – Pärdikute päevaraamat\nPäev: 14. juuni 2017\nanna kannatust · idiots\nKui viltu saab vedada (räägime nüüd vahelduseks karvadest)\njuuni 14, 2017 juuni 14, 2017 Rents32 kommentaari\nMa ei ole siin vist veel rääkinud, aga mind ootab nädalavahetusel ees üks pulm. Pulm pole Eestis, nii et tuleb varakult valmistada. Ja mul on lihtsalt MEGAKIIRE. Nagu konkreetselt nii kiire, et polegi lihtsalt aega minna uusi kingi ostma (kuigi hädasti oleks ju ekstra pulmadeks ca 25. paari vaja) ja kosmeetikuaja sain ainult tänu taeva abile, et veel viimasel hetkel kasvõi normaalsed kulmud pähe saaks ja ripsmed tiba tumedamaks.\nNo ja hakkasin mina eile siis jalgu epileerima. Ma nimelt pean seda alati paar päeva varem tegema, sest järgmisel päeval on nahaärritus, ülejärgmisel on juba normaalne. Hakkasin mina siis jalgu epileerima ja mis te arvate, kas otsustas mind juba üle kahe aasta truult teeninud epilaator, et just nüüd on see hetk, mil ta peaks töötamise lõpetama, või jaa?\nNagu täitsa lõpp, istun mina seal peldikus ja kujutan ette, kuidas tuleb pulmakülaline Ida-Euroopast, üks jalg karvane, teine sile. Okei, rahu, ainult rahu, mida poisid tööl ütlevad, kui ma jälle kurdan, et midagi ei tööta? Kas juhe on seinas? Jah, on, tööle läheb, lihtsalt väga koledat häält teeb, kui sisse lülitada. Kas sa oled proovinud seda sisse ja välja lülitada? Jah, proovisin, ikka teeb SEDA häält. Kas sa oled proovinud seda korraks lahti võtta ja tagasi kokku panna? (Ma pean tunnistama, et seda ei küsi poisid töö juures mitte kunagi, selle aja peale võetakse asi alati minu käest ära, näiteks tuli Kostja ise ükspäev mu juhtmevaba arvutihiirt laadima panema, kui ma kurtsin, et see ei tööta.) Tõsi, selle peale meenus mullegi, et epilaatoripäid saab eemaldada ja lisada ning epilaator töötab hammasrattaülekandega. Nii et võtsin lahti, puhastasin pisut ja panin kokku tagasi – ning vaata imet, masin hakkas normaalselt tööle ja töötas veel 10 minutit kenasti, enne kui uuesti katki läks. Aga selle aja peale olid mul mõlemad jalad rahuldavale siledusastmele jõudnud, nii et sain kergendatult ohata ja masina sahtlisse ära panna (no äkki keegi oskab ära parandada).\nVähemalt ei pea väljamaale rahvale naerualuseks minema. Või noh, vähemalt mitte seoses sellega.\nAga nüüd on muidugi uut epilaatorit vaja. Ma olen selles mõttes suht nerd, et mulle täiega meeldivad kellad ja viled + ma vihkan täiega sissekasvanud karvu, aga suvel palavaga, kui nahk rohkem higistab, pean nendega pidevalt maadlema, koorin või ei koori. Nii et mõtlen nüüd, kas olen valmis Brauni uue seeria Silk Epili spaaversiooni eest raha välja käima, sest esiteks on see võimas ja ilus ning teiseks meelitavad mind täiega need kehakoorimisotsikud. Kui neist tõesti sissekasvanud karvade vastu kasu oleks, oleks täiega äss. Ainult asjaolu, et seda ei saa juhtmega üldse kasutada, tundub natuke hirmutav, sest 7. seeria puhul kurdeti päris palju, et aku kasutusiga oli ainult alguses 40 minutit ja hakkas kõigest mõne kuuga märgatavalt lühenema.\nJa see on nüüd maailma kõige hullem Esimese Maailma probleem, aga mind veidi häirib see, et tundub, et valged on odavamad ja värvilised kallimad, nii et ma nüüd siiralt mõtlen, kas tahan ühe värvilise triibu eest rohkem maksta – või et telliks näiteks Amazonist ja ootaks tiba kauem, aga saaks sama raha eest värvilise. 😀 Raske on ikka tainapea olla, tõesti.\nKellelgi muidu kogemust on selle koha pealt, kas need koorimisotsikud tõesti toimivad ka? Sest ma olen sissekasvanud karvadega võitlemiseks suht miljonit asja proovinud, siiani tundub küll, et mõjuvad palvetamine ja pidevalt kaks korda nädalas naha koorimine – ja needki ei aita kõiki vältida, sest mul on paks koopainimese nahk. Masinat ennast võib muidugi ka kommenteerida (kuidas aku pärast aastat aega peab jne) või midagi muud soovitada, ma vaatan, et Philipsil näiteks on soodukas.\nAhjaa, kui teil on mingi salanipp, kuidas igaveseks sissekasvanud karvadest lahti saada, siis käige see ka muidugi julgelt letti.\nTeie hetkel õnneks siiski karvutu blogija\nIssand, sa oled ju sõltlane\njuuni 14, 2017 Rents22 kommentaari\nTahaks kohe kirjutada, Manjana võttis oma blogis teemaks ja on minu meelest väga radikaalsel seisukohal. Tema seisukoht on siis põhimõtteliselt selline, et kui sa midagi igapäevaselt tarbid, oled sa sõltlane. Ma ei ole üldse nõus. Kõik lugejad teavad, et ma teen vahepeal kohvivabu pause jne (eelkõige küll suhkruvabade pauside ajal, sest musta kohvi ma ei armasta) jne, aga ma ikkagi ei leia, et siin saaks sõltuvusest rääkida.\nEsiteks. Inimesed kasutavad sõna “sõltuvus” liiga kergekäeliselt. Trennisõltuvus, kohvisõltuvus jne. Kas teie teate kedagi, kes oleks trenni kuukaardi või hommikuse kohvilaksu saamiseks munni imenud? Mina ei tea. Kas te teate kedagi, kes neist asjadest ilma jäädes põrandal püherdaks, ise samal ajal suust vahtu välja ajades? Jooga ei loe, seega mina ei tea. Järelikult me ei räägi sõltuvustest.\nOn inimesi, kes on miskipärast “kohvisõltuvusele” väga altid. Kellel “lähebki käest ära”, kui joodikute termineid kasutada. Peavad jooma iga päev kuus tassi, muidu on füüsiliselt halb olla. Selles mõttes tekivadki ärajätunähud, et nad on kergesti ärrituvad jne. Aga nad ei lähe oma lapse margialbumit maha müüma, kui kodus kohv otsa saab, ega ei istu poe ees, üritades taburette maha müüa, kui nüüd mu oma suguvõsast näiteid tuua.\nTeiseks. Öelda, et millegi igapäevane tarbimine tähendab automaatselt sõltuvust, on täiesti absurdne. Ma kasutan igapäevaselt deodoranti, see ei tähenda, et ma sõltuvuses oleks. Söön pea igal hommikul sama hommikusööki. Tarbin sama valgujooki. Kui tarbitava asjaga ei kaasne füüsilist muutust (mina näiteks võin vabalt kohvi asemel teed juua ja joon hommikuti nii lahjat kohvi, et mingist laksust ei saa rääkida), räägime me harjumusest, mitte sõltuvusest. Kui harjumused hakkavad elu liigselt kontrollima, on sul probleem. Sel juhul võib rääkida teatavast sõltuvuskäitumisest. See ei tähenda, et inimene on sõltuvuses – võrdluseks näiteks alkohoolikute elukaaslased, kellel on probleeme sõltuvuskäitumisega, kuigi nad ise pole sõltuvuses. Lihtsalt halvad käitumismustrid.\nKolmandaks. Ei saa öelda, et “kui tarbid korra päevas, kaasnevad ka kohe negatiivsed mõjud”. Kõigil negatiivsetel mõjudel, mis Manjana blogis välja oli toodud, oli algallikas juures ka link täpsustavale artiklile – ja mitte ühegi juhul polnud tegu 1-2 tassiga päevas (pluss mitmel juhul oli katseid tehtud nt ainult hiirtega jne). Korduvalt käis läbi väljend dose dependent, mis maakeeli tähendab, et reaktsioon sõltub doosist. Nendel konkreetsetel juhtudel tähendas see, et kui sa jood paar tassi päevas, ei juhtu mitte midagi.\nNeljandaks. Küll aga on tõestatud, et kohvil on sportlastele hea mõju. Aitab treeningu ajal paremini vastu pidada, kiirendab lihaste taastumist jms. Nii et inimesed, kes trenni teevad, seda küll kartma ei peaks. Ma ei ole küll ise suur kohvisõber ja ei viitsi seda rohkem kui tassikese jagu päevas juua, aga teie laske julgelt. Üldse on kohvil palju tõestust leidnud kasutegureid, nii et tundub, et kehtib sama, mis veini puhul, kõik on hea, kuni üle piiri ei minda.\nKokkuvõte: kuni sa üle keha sügelema ei hakka ja suudad ka aineta normaalselt funktsioneerida, ei ole sa sõltlane. Manjana nagu kõlab sõltlase moodi, aga see inimene, kes päevas tassi kohvi joob, pole seda mitte. Ja kui sa räägid teadusuuringutest, siis on viisakas kenasti kontekstis püsida ja mitte ära unustada (või “ära unustada”) igas artiklis välja toodud seost tarbitud koguse ja saadud tulemuse vahel. Muidu jõuamegi olukorda, kus kirjutame, et hapnik on ohtlik, unustades mainida, et me räägime ikka ainult olukorrast, kus seda liiga palju saab.\nKui ta tahab oma pisikese armsa käekesega su põske katsuda 🥰 ja siis selgub, et see käsi oli miskipärast märg 😬 10 hours ago


MEGALO BOX 2: NOMADI VÄLJAANDED TRAILER & VISUAL: DEBÜÜT TOIMUB 4. APRILLIL - FUNIMATSIOON\nMinge sel suvel ‘Gearless’ koos MEGALOBOX 2 NOMADiga tänavu aprillis\nPõhiline Funimatsioon Minge sel suvel ‘Gearless’ koos MEGALOBOX 2 NOMADiga tänavu aprillis\nTMS Entertainment avaldab MEGALOBOX 2: NOMADile uue treileri ja visuaalse visuaali. Järg esietendub 4. aprillil 2021.\n2021. aastal möödub 50 aastat Ashita no Joe'st, klassikalisest animist, mis tõi poksi animaailma. Mis on nüüd parem, kui tähistada seda sündmust animega, mis moderniseerib maailmakuulsat spordiala.\nMegalo poksimeister Joe on taas põrandaaluste võitluste juures, et varjunime all oma trooni tagasi saada. Sõdimisest loobumisest on möödas 7 aastat ja ma ei tea, kas tal on võitlusvaimu uue võitlejate põlvkonna väljakutse jaoks alles.\nTMS Entertainment avaldas Megalo Boxi järjele uue treileri ja visuaali pealkirjaga MEGALOBOX 2: NOMAD. Selle esietendus toimub 4. aprillil 2021 ja see voogesitatakse Funimationis.\nMEGALOBOX 2: NOMAD - ametlik treiler Vaadake seda videot YouTube'is\nHaagises näeme Gearless Joe naasmist võitlusareenile pärast 7 pikka aastat. Ta on tagasi uue nimega Nomad, et taaskord oma unistusi taga ajada.\nTeda nähakse võitlemas karmi vastasega, kes tunnistab ta endise Megalo poksimeistrina ja paljastab, et ravim kulub peagi. Tundub, et Joe peab nüüd nooremate ja tugevamate võitlejatega sammu pidamiseks lootma narkootikumidele.\n[Režissöör Moriyama pildi visand: Joe ③]\nJoe ilmumine seitse aastat pärast finaali Megaloonias. #MEGALOBOX #Megalo Box pic.twitter.com/ffQi9tPhP0\n- 'NOMAD Megalo Box 2' ametnik (@ joe50_megalobox) 24. veebruar 2021\n[Režissöör Moriyama pildi visand: Joe]\nJoe esinemine seitse aastat pärast finaali Megaloonias. # MEGALOBOX #Megalo Box\nAnimatsioon ei näe midagi välja nagu 2021. aasta anime ja pigem kõlab see 90ndatel või isegi varem välja antud anime stiiliga. Võib-olla just see teebki ideaalse anime vintage-seeria 50. aastapäeva tähistamiseks.\nSeitse aastat pärast megaloboksimaailma tippu tõusmist võitleb Joe taas põrandaalustes matšides. Kuid seekord kannab ta uut nime.\nMEGALOBOX 2: NOMAD esietendub Funimationil tänavu aprillis!\n- Funimation (@FUNimation) 9. märts 2021\nPeale treileri on välja antud ka peamine visuaal, mis paljastab Gearless Joe uue ilme. Ta näeb oma pruuni habeme ja vuntsidega välja palju vananenud. Koolibrit nähakse ka visuaalis, mis võib sarnaneda tema kiirusega.\nLOE: Megalo Box Manga Autor, Sakuma Chikara Pliiatsid Uus Manga\nSee teine hooaeg kujutab meeleheidet, mis kaasneb 1. kohale saamisega. See pole kõik sära ja hiilgus, kuna inimesed hakkavad rohkem ootama ja varem või hiljem tekib vana asemele uus meister. Näeme pimedat pööret Megalonia maailma.\nFännid ootavad juba mõnda muud märkimisväärset tulu esimesest hooajast, näiteks Gansaku Nanbu ja Juri.\nKas olete siis veel kord tunnistajaks Gearless Joe teekonnale paremalt ülevalt alla?\nMEGALOBOX on siiras kummardus nii ikoonilisele Ashita no Joe mangale kui ka anime-sarjadele. Megalo Box loodi maineka ja ümber määratletud poksisarja ‘Ashita no Joe’ 50. aastapäeva tähistamiseks.\nChikara Sakuma käivitas Megalo Boxi anime mangotöötluse pealkirjaga: ‘Megalo Box - Shukumei no Shoken’, see seriaaliti ajakirjast Kodansha’s Shonen Magazine Edge veebruaris 2018 kuni augustis 2018 kokku 2 köitega.\nTMS Entertainment töötas 3xCube'i abiga välja originaalse animesarja ‘Megalo Box’, mille inspiratsiooni sai tugevalt ‘Ashita no Joe’. Esimene episood oli eetris 6. aprillil 2018.\ndraakonipalli z-filmide järjekord\nre null, mis juhtus rem\nsel ajal kehastasin end taas limaskesta surmaks\nkas rin ja sesshomaru satuvad koos\nGintama: viimane animefilm algab… draakonipalli paroodiana !!\nRe: ZERO-The Prophecy of the Throne Streami ülevaade: esitleb 28. jaanuari


John DeLoreani tõus ja langus andis alust uueks filmiks - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » John DeLoreani tõus ja langus andis alust uueks filmiks\n7. juunil jõuab kinodesse ja voogedastusteenusesse film Framing John DeLorean, mis räägib selle värvika ärimehe tõusust ja langusest.\nTema suurimaks saavutuseks oli autotootja DeLorean Motor Company, mis tootis ulmelise välimusega sportautot DeLorean DMC-12.\nDeLoreani karjääri lõpetas aga kahtlane skeem, mille käigus üritas ta oma äride veepinnal hoidmiseks äritseda narkootikumidega.\nKuigi ta mõisteti hiljem selles asjas õigeks, oli ta maine saanud suure hoobi ning DeLorean kui autotootja pankrotistus.\nUue filmi peaosas on Alec Baldwin, kõrvalosades Morena Baccarin (Cristina Ferrare), Josh Charles (Bill Collins) ja Dean Winters (John Valestra).\nKa lubatakse ligi kaks tundi pikka linateosesse rohkelt olulisi arhiivikaadreid.


Lihtne nipp, kuidas saavutada kiiremini paremad treeningtulemused – Ajakiri SPORT\nHomeNr. 74 - 2021 märtsLihtne nipp, kuidas saavutada kiiremini paremad treeningtulemused\n26/03/2021 Nr. 74 - 2021 märts 0\nPaljud inimesed annavad endale lubadusi muutuda tervislikumaks ning harrastada mõnd tervisesporti. Sageli võib aga suure innuga alustatud sportimine lõppeda lihaskrampide- ning valuga, suure väsimuse ja organismi kurnatusega või hullemal juhul ka ületreenimisega. Oma treeninguid saad toetada õige toitumisega, kuid on veel üks lihtne võimalus, kuidas saad oma treeninguid ning vastupidavust turgutada.\nTreeningu ajal kasutatakse ära lihastes peituv glükogeen, millest toodetakse energia saamiseks vajaminevat glükoosi. Glükoosi metabolismis osalevad ensüümid vajavad aktiveerimiseks aga magneesiumi, ilma milleta see protsess ei toimi. Glükogeeni varud on treeningu ajal kehale peamiseks kütuseks, mistõttu on äärmiselt oluline, et organism suudaks treeningu ajal glükogeenivarud glükoosiks sünteesida ning töösse rakendada. Kuna suur füüsiline koormus soosib aga magneesiumikadu, on äärmiselt oluline pöörata tähelepanu sellele, et sinu magneesiumivarud oleksid piisavad. Seda nii treeningtulemuste parandamiseks kui ka kiiremaks treeningujärgseks taastumiseks.\nMagneesium on üks elutähtsaid mineraale, millest on inimestel tänapäeval kõige enam puudus. Magneesiumi kanda on eriti vastutusrikas roll. Osaledes meie kehas lausa 300 erinevas ainevahetusprotsessis, kaitseb magneesium nii südant, on abiks vererõhu kontrolli all hoidmisel kui võitleb ka põletikutekitajatega. Lisaks on magneesium suurepärane energiavarude taastaja, mis teeb temast asendamatu kaaslase iga inimese, kuid eriti sportlase jaoks.\nMagneesiumil on väga oluline roll nii lihaste tööd, hapniku kasutamist kui ka elektrolüütide tasakaalu mõjutavates protsessides. Lisaks eelnevale on magneesium asendamatu tähtsusega valkude sünteesis, mis on omakorda oluline lihaste arenguks. Treeningu ajal toodetakse organismi glükogeeni varudest energia saamiseks glükoosi, mis on vajalik treeningtulemuste saavutamiseks. Selleks, et antud protsess efektiivselt toimida saaks, on aga vaja justnimelt magneesiumi. Lisaks on magneesium abiks lihaste lõõgastumisel ning seeläbi ka erinevate vigastuste ennetamisel.\nMitmete ekspertide hinnangul on just välispidine annustamine efektiivseim ning ühtlasi ka kiireim viis magneesiumi varude täiendamiseks. Seda põhjusel, et keha omastab vajaliku magneesiumi koguse esimese 20 minuti jooksul, mistõttu on üledoseerimine praktiliselt võimatu. Lisaks pole karta ebameeldivaid kõrvalmõjusid nagu kõhuvalu või –lahtisus.\nTekst ja fotod: Nurme Looduskosmeetika


Kallas: kuidas pankades seisev raha kätte saada, on mõistatus | Money4nothingchicks4free\n← Paul Craig Roberts\nFinland government strikes deal with unions to boost stagnant economy →\n«Täna raha lihtsalt seisab pankades. Kuidas seda raha kätte saada ja reaalmajandusse suunata, see on mõistatus,» sõnas ta. «Otsitakse innovaatilisi investeerimisvõimalusi. Lahendusi on peamiselt leitud väiksemate ettevõtete rahastamisel….\nSiin on nüüd vahe peavoolu majandusmehe ja MMT-lase vahel. MMT jaoks ei ole mingit mõistatust, raha ei ole vaja pankadest kätte saada. Puudu on nõudlusest majanduses. Adresseerige seda fiskaalselt, suurendage sotsiaaltoetusi, makske inimestele suuremat palka, alandage makse vms. Kassaaparaadid tuleb tööle panna, majandust ajab tagant müük, rahast pole pankadel kunagi puudus.


Uudised & sündmused\tLEEDU ÜHINEB EUROALAGA 01/01/2015\tLeedu võtab kasutusele euro.\nEuroopa Keskpanga (EKP) ametliku teate kohaselt võeti Leedus täna kasutusele euro ning seega on ühisraha kasutavaid Euroopa Liidu (EL) liikmesriike juba 19.„Väljendan Euroopa Keskpanga nõukogu nimel heameelt euroala taaskordse laienemise üle. Leedu on võtnud keerulistel aegadel erakorralisi meetmeid, et jõuda oma sihtmärgini ja võtta kasutusele ühisraha euro,” sõnas EKP president Mario Draghi.Leedu keskpangast saab eurosüsteemi ehk euroala keskpankade süsteemi liige. Eurosüsteemi kuuluvad EKP ja 19 ELi liikmesriigi keskpangad. Leedu liitub ka ühtse järelevalvemehhanismiga, mis koondab suuremad pangad EKP järelevalve alla. EKP otsese järelevalve alla kuulub kolm Leedu panka (SEB bankas, Swedbank ja DNB bankas), kes on juba läbinud põhjaliku hindamise ehk finantskontrolli, mis hõlmas 130 euroala panka.Leedu keskpank on tasunud oma järelejäänud osa EKP kapitalist ning teinud ülekande EKP välisvaluutareservi. Leedu rahaloomeasutuste lõimumist euroala pangandussüsteemiga alates 1. jaanuarist 2015 on juba arvesse võetud 30. detsembril 2014 avaldatud andmetes euroala likviidsusvajaduse ja baasmahtude kohta. Eurosüsteemi vastaspooled Leedus saavad osaleda pärast 1. jaanuari 2015 välja kuulutatavates EKP avaturuoperatsioonides.Loetelu Leedu pankadest ja muudest rahaloomeasutustest, kelle suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, avaldatakse peatselt EKP veebilehel koos samasuguste loeteludega teiste euroala riikide kohta. Ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 27. jaanuarini 2015 kehtib üleminekuaja arvestusperiood, mille jooksul kehtestatakse Leedu rahaloomeasutuste suhtes kohustusliku reservi nõue. Loetelu Leedus asuvatest ja eurosüsteemi laenuoperatsioonide jaoks kõlblikest tagatisvaradest lisatakse euroala kõlblike turustatavate varade loetelule, mis on kättesaadav EKP veebilehel.Kuna Leedust saab euroala 19. liige, jõustub tänasest ka hääleõiguste rotatsioonisüsteem EKP nõukogus. Uut süsteemi tutvustatakse täpsemalt EKP veebilehel, kuhu on lisatud ka hääleõiguste roteerumise ajakava 2015. ja 2016. aastal.Meediakanalite küsimustele vastab Eszter Miltényi-Torstensson (tel +49 171 769 5305).


Noorte Vabamu: Radikaliseerumise juured ja võrsed\nNoorte Vabamu viib läbi seminarisarja ühiskonnaelust ja poliitilistest protsessidest huvitatud 14–19aastastele noortele. Sarja teine seminar viiakse läbi koos Levilaga ning arutletakse radikaliseeriumise põhjuste ja tagajärgede üle. Noorte Vabamu seminaril vaadatakse Levila filmi „Kuidas ma vihkama hakkasin” ning arutlema tulevad filmi autor Erik Tikan ja Eero Epner Levilast.\nLevila dokumentaalfilm „Kuidas ma vihkama hakkasin” on 20-minutiline tõestisündinud lugu 15-aastasest poisist, kes satub paremäärmusliku liikumise keskele. Oma lähedaste ja sõprade mõjutusel hakkab poiss skinhead’iks ning vägivald ja vihkamine saavad tema elu igapäevaseks osaks.\nFilmi autor Erik Tikan on võitnud mitmeid ajakirjanduspreemiaid oma videolugudega. See film on aga temast endast. Ta on taastanud märkmete ning vanade fotode ja filmilõikude abil selle, kuidas ta teismelisena tegi rida valikuid, mis panid ta vihkama ühiskonda ja teisi inimesi.\nKuna filmi autor on teinud loo iseendast, ei ole see moraliseeriv, küll aga võib selle nägemine olla noortele väga õpetlik. Filmis näidatakse, kuidas noort inimest manipuleeritakse ning otsitakse vastust küsimusele, miks ta nii kergesti sellele kõigele allus.\nAruteluks ette valmistamiseks võib lisaks lugeda ka Sanna Kartau artiklit „Neli kuud konservatiivide kaisus” Müürilehes ning Mikk Salu artiklit „Kes on Komandör? Kapo tabas vägivaldse natsiorganisatsiooni eestlasest juhi” Eesti Ekspressis.\nArutelu toimub Zoomi keskkonnas ning osalemiseks on vajalik registreerumine.\nSeminar „Radikaliseerumise juured ja võrsed” (18.03) toimub Noorte Vabamu sarjas, mis on mõeldud ühiskonnaelust ja poliitilistest protsessidest huvitatud 14–19aastastele noortele. Sarja eelmine seminar toimus 11.02, kus lahati ühe valitsuskriisi anatoomiat. Aprillikuu seminar toimub 15.04, kus arutletakse vihakõne üle.\nSoovin osaleda ka järgmisel Noorte Vabamu seminaril 15.04 vaenukõne teemal:\nSündmuse visuaalina on kasutatud kuvatõmmist Levila dokumentaalfilmist „Kuidas ma vihkama hakkasin” (2021).


Nutikas äratuskell "Classic Brown" (96115483) - Osta.ee\nAntiikesemed ja kunst (18713)\nJalgrattad ja tasakaaluliikurid (1566)\nRiided ja jalatsid (88552)\nбронзовый каркас лампы\nNutikas äratuskell "Classic Brown"\nEseme ID: 96115483\nEseme ID: 96115483 Seisukord: uus Tarneaeg: 7 päeva\nT 18.07.2017 09:33:42\nT 15.08.2017 09:33:42\nOliverPaljak100% / 1 / Vaata müüja teisi esemeid\nÄratuskell "Classic" esindab kõiki teisi woodtime alarmkellasid. Väga hea idee kingituseks!\nClassicul on esindatud järgmised funktsioonid:\n3) Temperatuur (C või F)\n4) Läheb tööle plaksuga\n5) Kolm äratamisvõimalust\n6) Nädalavahetuse mood, kus kell ei ärata\nPuitimitatsiooni värvus: pruun\nLED valgus: punane\nToide: 4x AAA patareid/USB juhe\nMõõtmed: 15x7.5x6.8 cm\nKaasas: USB juhe ja kella kasutamise manuaal (eesti keeles)\ntafy küsis 04.08.2017 15:20\nMida tähendab "Läheb tööle plaksuga"? Kas kogu aeg kella ei näita või kuidas?\nOliverPaljak vastas 04.08.2017 18:12\nTere! Kellal on olemas kaks moodi. Akut säästev mood, kus kell lülitab ekraani teatud aja tagant välja. Kell aktiveerub uuesti heliga (ehk plaksuga/nipsuga/koputusega). Teine mood on mood, kus kell ekraani välja ei lülita ja siis kella ei saa heliga tööle panna.


Puhkus Istanbul - vaatamisväärsused, reisid - broneeringe oma puhkus reisikorraldajaga TUI\nAvaleht Riigid Türgi Istanbul Istanbul\nRiigid ja kuurordid - Istanbul | TUI.EE\nHuvitavaid fakte Istanbul kohta:\nTürgi kõige olulisem meresadam, kultuuriline ning tööstuse, kaubanduse keskus, asub Bosphoruse väina kaldal. Selle ainulaadsus seisneb selles, et see on ainus linn maailmas, mis asub kahel mandril - Aasias ja Euroopas. Linna Euroopa osa jaguneb tavapäraselt Kuldse sarve laheks kaheks pooleks. Vanalinn asub kuldsest sarvest lõuna pool asuval poolsaarel ja on paljus säilitanud oma keskaegse ilme. Uus linn, mis asub lahe sissepääsust põhja pool, koosneb Beyoglu kultuuri- ja ärikeskusest ning Karaköy kaubasadama piirkonnast.\nIstanbulis tasub külastada kahte legendaarset ajaloo- ja religioonimälestist - Sinist mošeed ja Hagia Sophiat, mis pärast 1453. aastat muutus mošeeks. 1934. aastal avati siin muuseum.\nHuvitav on Topkapi palee, mis koosneb mitmest hoonest. Siin on Püha Irene kirik, samuti vanim sultanite haarem.\nDolmabahce palee, Basilica Cisternium koos ohtliku Gorgon Medusa ja Galata torni juhiga on üks linna peamisi vaatamisväärsusi, millega soovitame tutvuda Istanbuli ekskursiooni ajal. Vanade linnamüüride pikus on üle 20 kilomeetri.\nPraegu elab linnas üle 12 miljoni inimese.\nPüha Sophia katedraal, Sinine mošee, Sultan Suleimani mošee, Galata torn, Bosphoruse sild, Topkapi Sultani palee, Türgi ja moslemite kunstimuuseum, Idamaade muuseum. Palju basaare, kus on müüakse ehteid, suveniire, kangaid ja vürtse, antiikmööblit. Bazaari külastamine jätab eurooplasele kustumatu mulje. Linnas on suur palju diskosid ja ööklubisid. Võite lihtsalt tantsida ja maitsta restoranis ebatavalisi Türgi roogasid. Istanbulis meelelahutusasutustes saab näha ka ehtsat kõhutantsu.\nPera (Beyogol) - Istanbuli ajalooline piirkond Euroopa osas Golden Horn Bay lähedal.\nAtaturk Airport Region\nKaraköy piirkond on epohhide, kultuuride ja nimede omapärane segu. Bütsantsi ja Genova pärand, Siit on leida Ottomani, Kreeka, juudi ja vene väljarändajate mõjusid, mis kõik ühinevad mürarikas sadamalinna Golden Horn Bay kaldal.\nNisantasi piirkond asub Istanbuli kesklinnas, mida peetakse kõrgmoe keskusesks. Linnas on palju luksuspoode ja restorane, klubisid ja baare, disainrõivaste ja aksessuaaride butiike.\nBeyoglu asub Istanbulis ajalooliselt aristokraatlikus ja kõige euroopalikumas piirkonnas. Täna on see pigem eraldi linn, mida külastab iga päev tuhandeid turiste. See on Türgi pealinna äri- ja kultuurielu keskus.


Rohepööre autotööstuses: milline näeb välja autokasutus lähitulevikus? | Rahageenius\nRohepööre autotööstuses: milline näeb välja autokasutus lähitulevikus?\n4. november 2020 kell&nbsp14:34\nKaasaegset ühiskonnakorraldust iseloomustab linnastumine, mis on kõikide hüvede kõrval kaasa toonud ka omajagu probleeme. Üheks aktuaalsemaks on neist kerkinud keskkonnaküsimused, mille oluliseks tahuks on autostumine ning selle saastava mõju vähendamine.\nRohepöörde eestvedamisel on oluline roll keskvalitsustel – seatud sihid ja suundumused soovitud muutuste suunal on kirjutatud seadustesse või tehakse seda lähitulevikus. Ometi puudub seni terviklik tegevuskava keskkonnasõbralike autode laiemaks kasutuselevõtmiseks just kasutajate vaatenurgast lähtuvalt. Luminori liisingujuht Andrus Soodla räägib lähemalt sellest, milline on autotööstuse tulevik ning mida peaks tegema riik, et soodustada elektriautode kasutamist.\nUued tuuled ja nõudmised\nSelleks, et keskkonda säästa, on valitsused kokku leppinud emissioonikvoodid ning sellest tulenevalt kehtestanud ka autotootjatele normid ning nõudmised, mille eiramisel ootavad neid suured trahvid. Ometi ei saa rohepööret saavutada pelgalt piirangute ja nõuete abil. Selleks tuleb tegutseda nii riigil kui ka tarbijal.\nSeni on Eestis valdavalt sõidetud kas bensiini- või diiselmootoriga sõidukitega. Viimasel aastal on kasvavas tempos liikumas hübriid- ning elektriautode müügi osakaal. Praegu moodustavad viimased aga umbes 10 protsenti kõikidest müüdud sõidukitest. Siiski võib öelda, et muutumisprotsess on juba alanud ning küsimus on pigem selles, kui kiire see üleminek on – kas paar kvartalit või paar aastat.\nRiik peaks keskkonnasõbralike autode soetamist senisest rohkem toetama\nAutoturul on keskkonnasõbralike sõidukite pakkumine hoogsalt kasvamas. Sellest annavad tunnistust aina suurenev elektri- ning hübriidsõidukite mudelivalik, sisepõlemismootorite tootmise lõpetamine ning mõnedel juhtudel isegi nende kasutamise keelustamine (näiteks suurlinnades).\nElektrilistele sõidukitele üleminek eeldab suurt tehnoloogilist hüpet, milleks vajalik arendustöö on aga kulukas. See kajastub ka uute sõidukite hinnas, mis omakorda tähendab, et selle kõige peab kinni maksma tarbija. Samas võib riik tarbijale erinevate soodustuste või toetustega abiks olla. Näiteks muutis Norra vähesaastavatelt autodelt automaksu arvestust ja tänu sellele suurenes elektriautode müük hüppeliselt.\nVõrreldes Lääne- ja Kesk-Euroopaga on meil Eestis süsteem alles välja kujunemas. Praegune Keskkonnainvesteeringute Keskuse programm lubab elektriauto ostu toetada kuni 5000 euroga ning toetust jätkub maksimaalselt 80 sõidukile. Samas müüakse Eestis ühes kuus aga 1600 –2000 uut sõidukit, mis tähendab, et tõelise muutuse jaoks on vaja ümber hinnata riiklike meetmete sisu ning ulatus.\nKumb tuleb enne – kas sõidukite või taristu arendus?\nÜheks suureks probleemiks on see, et praegu puudub meil elektrisõidukite laiemaks kasutuseks vajalik taristu, aga ka selle arendamiseks vajalik terviklik plaan. Arvestada tuleb juba väljaarendatud elektrivõrkudega, mille kohandamine kasvavale nõudlusele sobivaks on keeruline.\nArvestada tuleb ka sellega, et elekter ei ole tarbijale odav. Kui laed elektriautot kodus, siis tuleb odav elekter pika laadimisaja arvelt. Kiirlaadijates on elekter aga palju kallim, olles võrreldav ka bensiini hinnaga.\nInimese ja auto suhe on muutumas\nOluline tegur on ka tarbijate käitumine ja eelistused, mis on pidevalt muutuses. Kui praegu on üldjoontes nii, et inimene soetab enda vajadustest lähtuvalt kõikide käikude tarbeks ühe auto (universaali!?), siis tulevikus võivad eelistused muutuda. Linnasõitudeks on väga sobilikud elektriautod ning nädalavahetusteks ja muudeks käikudeks hoopis teistsugused masinad või teenused.\nErinevad transporditeenused arenevad vastavalt tarbija käitumisele, mis tähendab, et järjest enam soovitakse maksta kasutusõiguse ja mitte omamise eest. Kui inimesel on vaja kolimiseks kaubikut või järelkäru, siis kasutab ta selleks lühirenditeenust. Kui tarbija tahab linnas kiirelt ja ummikuvabalt liigelda, on tal võimalik rentida elektritõukeratas. Kui inimene ei taha auto omamisega kaasnevaid kulusid, kuid vajab siiski vahel sõiduvahendit, võib ta kasutada autorenditeenust eeldusel, et see on paindlik ega maksa ülearu palju.\nVanad hirmud vs. reaalsus\nÜleminekut elektriautodele takistavad ka mõned ajast ja arust müüdid ning hirmud. Esimesed elektriautod mis meie teedele ilmusid olid ühest küljest omast ajast ees, kuid teisalt olid tundlikud meie ilmastikule ja sageli ei vastanud nad ka paljudel juhtudel tegelikele kasutusvajadustele.\nOmeti on turg ja tehnoloogia aastate jooksul hüppeliselt arenenud ning uuemate elektrisõidukite puhul on valmimas kasutajakogemuse statistika, mis viitavad olulisele kvaliteedi paranemisele. Näiteks kui varasemalt võis auto aku oma töövõimest aastaga kaotada kuni 10 protsenti, siis tänaseks on tööstusharu liidritel see kadu vaid 0,3 protsenti.\nKa esialgne krõbe hind on pakkumise kasvades alanemas ning tänapäevased elektrisõidukid suudavad konkureerida peaaegu igas eluvaldkonnas bensiini- ning diiselautodega. Siinkohal tasub muidugi silmas pidada, et elektriauto saaks valitud vastavalt inimese tegelikele vajadusele. Linnasõitudeks mõeldud auto puhul piisab sageli läbisõidu näitajaks paarisajast kilomeetrist.\nMärksõnad: autoliising, autotööstus, elektriauto


ShoppingQ: Asjad toimuvad\nKuigi me oleme muust maailmast üsna eraldatud ja elame siin metsatukas oma vaikset elu, siis meil juhtub siin ikka ühtteist. Kogu aeg on midagi teoksil.\nÜleeile näiteks küsis Meena issi telefoninumbri ja lihtsalt helistas talle. See meil muidu tavaliselt kombeks ei ole, suhtleme ikka vajadusel emaili teel ja sedagi vahest harva vaid. Viimsale ajal aga on suhtlus tihenema hakanud. No ja Meena sai ka maigu suhu, helistas eilegi issile. Ja kuidagi jõudis asi selleni, et nii muuseas lepiti kokku, et Meena sõidab lennukiga Saksamaale issile külla. Täitsa üksi. Lennufirma poolt on ette nähtud sellisteks puhkudeks saatja ja see teenus maksab 60 eurot. Täna ma ostsingi pileti ära ja asi on paigas. Meena läheb üksi lendama ja maailma avastama. On teine ju päris suur preili juba:)Ja ta on nii väga õhinas sellisest võimalusest. Tagasi sõidavad nad juba issiga, et ta ikka koolialguseks tagasi saab. Järgmine aasta saavad nad juba koos Stigiga lennata, sest laps peab olema vähemalt 5-aastane ja Stig seda järgmine aasta juba on. Issi saab ka lõpuks oma lastest rõõmu tunda ja nendega rohkem ja rohkem aega koos veetma hakata. Ja eriti oluline on, et Meena saab oma saksa keelt lihvida:)\nÜks paha uudis jõudis ka meieni. Juuli alguse Saksamaa reisist jõudis täna meieni üks trahvikviitung. Olime Poolas 14. juulil meeletult kiirust ületanud. Alas, kus kiirus oli piiratud 50 km/h, olime sõitnud 96 km/h. Päris karm rikkumine ja seda hommikul kell 05:15:53. Hoiatustrahv sellise asja eest Poolas läheb maksma 400 PLN-i. Ei ole eriti meeldiv, aga trahv tuleb sekelduste vältimiseks ära tasuda kiiremas korras.\nLõunapausi ajal käisime kiisude "jahil" ka ära. Ronisime redeliga sauna pööningule ja seal nad olid, kolm karvapalli. Kass, keda ma arvasin valge olevat, on tegelikkuses selline beezh, väga haruldast tooni:)Panin kiisud ämbrisse ja tõin nad alla, ehitasime neile pappkastist maja ja nüüd on nad mul siin kodukontori nurgas valve all. Kiisuema tahab neid kogu aeg minema vedama hakata. Uksed on lahti, kiisuema võib iga kell oma laste juurde tulla.\nIstun siin kassikarjas nüüd ja lapsi pean kogu aeg karjatama, et nad loomadele asu annaksid. Peavad ju ka ninapidi kogu aeg juures olema.\nnokitsenud SoppingQ kell 16:23\nAnonüümne 9. august 2017 22:22\n100% kindel, et laps Saksamaalt ikka tagasi antakse?\nShoppingQ 10. august 2017 07:52\nEi ole mõttessegi tulnud, seega olen vist üsna kindel.\nKaisa 10. august 2017 16:58\nNii nunnud tibud!\nTäna on aeg lõppevale aastale tagasi vaadata. Teen seda koos Mangi aastahoroskoobiga, et vaadata, mis on täppi läinud, mis mitte. Igapäevas...\nRuhja - Valmiera\nTäna sai traditsiooniline Läti tripp tehtud, seega ka lubatud postitus kohtadest kus ma ilmtingimata alati käin. Kuna aeg on alati napp, si...\nKes mäletavad, kuidas ma siin kuulutasin, kuidas Meena ja Stigi issi lubas Sotsiaalkindlustusametile tasuda riigi makstud elatisabi, mida m...\nKrooniline korilustõbi - Leidsin Mikita “Kukeseene kuulamise kunstist” just sellise väljendi ning see iseloomustab meid, eestlasi, küllaltki hästi. Kui rängalt teie selle all kanna...\nVanasti... - Paar päeva enne neljakuuseks saamist õppis Oscar keeramise selgeks. Nädal-paar hiljem oli igasugusest pikutamisest saanud möödanik. Rullis end üht- ja teis...\nNädalavahetusest. Eelmisest, mitte sellest - Täna hakkab uus nädalavahetus, oleks vist aeg vanade võlgadega tegeleda. … Ma küll vahepeal kipun virisema, kui ma mõnel nädalavahetusel üldse kodus oleskl...\nTäiesti metsas laupäev. Sõna otseses mõttes - Laupäeval otsustasime randa telkima minna. Peale viimati Nõval telkimist teadsin ma kohe, et teist korda ei saa selle asjaga sama ideaalselt enam jopata. N...\nVannitoa update - Pole ammu midagi kirjutanud, nii et mõtlesin, et näitan äkki, kuidas vannitoaga edeneb. Palju on veel teha, aga vaikselt jõuab ikkagi lõpusirgele. 🙂 Selle...\nMõnuś nädalavahetus - Nüüd, kus suvi ka päriselt kätte on jõudnud, siis tuleb sellest igat minutit nautida. Enda kiituseks pean ütlema, et tööd pole üldse teinud - ei tubast ega ...\nKahesaja viieteistkümnes - Tervise asjus pole eriti uudiseid olnud, ikka tavapärane süstidel käimine ja valu vaigistamine tablettide ja plaastriga. Küll on aga uudiseid tööelu kohta....\nKaua tehtud, kaunikene - Pealkiri käib muidugi pusle kohta, aga enne seda mõned igapäevaelulised pildikesed eelmisest nädalavahetusest. Laupäeval olid õekese vanemad poisid terve p...\nKujundlikust kõnest - Minu aju realistlikum pool mõtleb nagu Bridget Jones Resolution number one: obviously, will lose twenty pounds. Number two: will find nice sensible boyfrie...\n▼ 09 aug (2)\nKui rahul ma oma kehaga olen?


Torni ja Tallinna tänava ristmik on asfaldi all - Saarte Hääl\nTorni ja Tallinna tänava ristmik on asfaldi all (9)\nSULGEMISI TULEB VEEL: Rein Kallase sõnul tuleb Torni ja Tallinna tänava ristmik edaspidi lühiajaliselt siiski veel korraks sulgeda, et teha vana ja uue tee-\ntasapinna kokkuviimise lõplik viimistlus.\nTorni ja Tallinna tn ristmik Kuressaares sai eile asfaltkatte ja avatakse liikluseks uue nädala alguses.\n“Trassid on ühendatud ja katsetatud, pinnase kandevõimed mõõdetud,” ütles Saaremaa vallavalitsuse ehitus- ja planeeringuosakonna juhataja Rein Kallas Saarte Häälele eile päeval, kui asfalteerimistööd täie hooga käimas olid. Ja kuigi teekate sai eile täielikult paigaldatud, tehakse otsus selle kohta, millal ristmik liikluseks avatakse, esmaspäeva hommikul. “Ilmad on niivõrd soojad, et asfaldi tardumine võtab rohkem aega. Samuti tuleb üle vaadata teekatte- ja liiklusmärgistus,” selgitas ta.\nKallas märkis, et ristmik avatakse liikluseks ainult pöördeks Torni või Tallinna tänavale, kesklinn jääb transpordile jätkuvalt suletuks.\nPlaatimiseks vajalikud eeltööd on kesklinnas tehtud ja Kallase sõnul ongi plaatide mahapanek järgmine suurem töö, mida ehitaja juba vähehaaval ka alustanud on. Paigaldatavate kivide spetsifikatsioon on tema sõnul päris kirju, paigaldamisele kuulub ligi kümme erinevas mõõdus ja otstarbega kivitüüpi – mitmevärvilisi, mitmes suuruses, osa betoonist, osa graniidist.\nSuuremaid ootamatusi ei ole Kallase sõnul kesklinna ehitustöödega ette tulnud ja uue loodava liikluspinna sidumisel olemasoleva linnaruumiga erilisi probleeme ei ole tekkinud. “Selliseid asju, et midagi kapitaalselt ringi oleks tulnud teha, pole olnud. Väiksemaid kõrguste muudatusi on olnud, aga need lahendame jooksvalt ära,” sõnas ta.\nLisatud: 14.07.2018 / 00:49\nNäed, ei võtnudki pool aastat.\nLisatud: 14.07.2018 / 00:52\n“lmad on niivõrd soojad, et asfaldi tardumine võtab rohkem aega.”\nHuvitav– kui on liiga palav, siis on jama, et asfalt ei tardu. Kui liiga külm ja vihmane, siis taaskord jama, et ei saa töid teha.\nKas teetööde jaoks üldse siis mingit head aega on olemas või on see ebatöökate inimeste mõttetu soig?\nLisatud: 14.07.2018 / 03:41\nMa juba kujutan, et milliseks see plaatidega kaetud ala ajajooksul muutub. Lainetab nagu läänemeri. Kindlasti vajub lohku jne. No ei ole hea idee seplaatimine. Oleks seal mõnus sile asfalt kus saaks rulade, tõukerataste ja rulluiskudega sõita ga plaatide peal jääb ära.\nLisatud: 14.07.2018 / 07:29\nPealegi on need maaparanduses kasutatavad plaadid äärmiselt koledad, pigem hakkab see keskväljak tulevikus väljanägema kui kunagine Audru polder.\nAutoga ka ikka.\nLisatud: 14.07.2018 / 14:37\nLisatud: 14.07.2018 / 16:22\nLisatud: 14.07.2018 / 16:23\nLisatud: 15.07.2018 / 11:00\nRumal jutt kohe suumulku tagasi!


MyFitness - Minu elu uus energia! - Uudiskiri - Uudiskiri nr 10 - Polari pulsikellad ja aktiivsusmonitor Polar Loop\nMyFitnessi Suvelaager 2014 ootab Sind!\nLiikumisnädalat “Märka meest"\nMäng “10 treeningut. 1 kingitus”\nMyFitness Lasnamäel tunnid beebiootel naistele\nPolari pulsikellad ja aktiivsusmonitor Polar Loop\nKOSS kõrvaklappidel nüüd erihind!\nRatturitele on meie klubides müügil MyFitness rattariided\nMyFitnessi uued sõbrad Tartus – Polpo, London ja Pallas!\nSuvel surfi ja chilli!\nSoodne ajakirjatellimus Ühinenud Ajakirjadelt\nInteraktiivne treeningpäevik MyFit sisekeskkonnas\nMyFitness klubides on nüüd müügil Polari pulsikellad ja aktiivsusmonitor Polar Loop!\nPulsikell on ideaalne abiline nii algajale kui ka edasijõudnud profisportlasele. Koormuse doseerimine treeningul on üks tähtsamaid aspekte, kuid tihti on seda üksinda väga keeruline teha. Pulsikell, mis on ühenduses ümber rindkere kergesti kinnitatava pulsivööga, annab alati adekvaatset ja vajalikku informatsiooni selle kohta, milline on treeniva inimese hetkekoormus. Just selle järgi on võimalik treening muuta sihipäraseks ja saavutada oma eesmärgid ilma ületreeningu ja kurnatuse tekketa.\nPulsikelladel on veel mitmeid lisafunktsioone, mille abiga saab treenija näha, millises tempos ta treeningul töötab ning milliseid omadusi treeninguga parandab. Näiteks, kui hoiame pulsisagedust kõrgel ja maksimumi lähedal, siis arendame sellega enda anaeroobset võimekust ning parandame suutlikkust töötada raske koormuse juures pikemat aega. Selline treening aga põletab kaloreid rohkem süsivesikute arvelt ning inimene näeb seda hiljem ka pulsikella treeningkokkuvõttest. Kui aga teeme kestvalt rahulikus tempos trenni, siis arendame enda baasvastupidavust ning rasvapõletuse protsent on kokkuvõttes suurem, mida näitab kell ka meile peale treeningu lõpetamist.\nMitmed trenažöörid näitavad treenijale kulutatud kalorite hulka, kuid need ei ole nii adekvaatsed kui pulsikellaga saadud andmed. Enne kella kasutamist tuleb alati pulsikella seadetes määrata enda vanus, pikkus, kehakaal ja ka hetkevorm, mille alusel on koos südamelöögisagedusega treeningutel kulutatud kalorite hulk ja treeningute töötsoon kõige täpsem.\nPolar Loop aktiivsusmonitor sobib samuti nii algajale kui edasijõudnud sportlasele. Loop jälgib sinu valikuid kogu päeva jooksul ning näitab, kuidas sellest kasu saad. Lisaks tuletab see Sulle meelde, kui oled liiga pikalt istuma jäänud. Aktiivne eluviis pole kunagi olnud lõbusam ja lihtsam!\nPulsikellalt ja Loopilt saadud andmete abil saame analüüsida tulemusi ja selle läbi parandada oma personaalse treeninprogrammi kulgemist ning arengut ja seda eriti juhul, kui oleme salvestanud andmeid juba pikema perioodi jooksul.\nRCX3 Club Edition erihind MyFitness klubides 149€\nRCX3 On mõeldud harrastussportlastele, kes vajavad treeningutel nutikaid juhiseid.\nFunktsioon Training Benefit annab Sulle pärast treeningut kohest tagasisidet\nIsiklikud sporditsoonid aitavad Sul treenida õige intensiivsusega\nJaga oma treeningu andmeid sõpradega\nParandab sooritusvõimet vastupidavustreeningute programmi abil, mis on allalaetav veebikeskkonnast polarpersonaltrainer.com kasutades Polar DataLinki.\nTäpsem info: http://www.polar.com/ee/tooted/fuusilise_vormi_parandamine/jooks_ja_multisport/RCX3\nPolari pulsikell FT7 erihind MyFitness klubides erihinnaga 89€\nFT7 on mõledud neile, kes tahavad teada, kas nad tõstavad treeningul kehalist võimekust või põletavad rasvu.\nTäpsem info: http://www.polar.com/ee/tooted/spordiga_alustamine/fuusilise_vormi_tostmine_ja_risttreening/FT7\nAktiivsusmonitor Polar Loop erihind MyFitness klubides erihinnaga 89€\nLoop on mõeldud igaühele, kes soovib oma aktiivsust ööpäevaringselt jälgida ning aktiivsusnormi saavutamiseks juhiseid saada.\nAktiivsuslogi aitab püsida aktiivsena kogu päeva\nFunktsioon „Kasu aktiivsusest“ annab tagasisidet igapäevase, -nädalase ja -kuise aktiivsuse kohta\nNäitab igapäevast aktiivsust, põletatud kaloreid, tehtud samme ja kellaaega\nTasuta nõuandeid saab Polar Flow rakenduses ja veebiteenuses\nÜhildub Polari Bluetooth Smart vööanduritega H6 ja H7\nMõõdab Sinu aktiivsust ka ujumise ajal (ilma südame löögisageduseta)\nTäpsem info: http://www.polarloop.com/et/


Meeste näoõli 10ml @ Loodustooted, tervisekaubad, esoteerika\nEsileht » Meeste näoõli 10ml\nToitev niisutaja, hüdreerib nahka ning vähendab peenemaid miimikajooni.\nNaha hüdreerimiseks ning toitainete viimiseks rakkudesse sisaldab unikaalset segu parimatest eeterlikest õlidest ning tervislikest vitamiinidest, mis on kombineeritud parimate looduslike nahatugevdajatega. Näoõli aitab säilitada naha elastsust, muutes naha välimust.\nSee intensiivne niisutaja,mis on eriti rikas antioksüdantide poolest, sisaldab argaaniaõli toitvat antioksüdanti vananemisvastase toimeainena; erakordselt E-vitamiini ja asendamatute rasvhapete rikast puhast viigikaktuse seemneõli kortsusid siluva omadustega; hüdreerivate, rahustavate ning taastavate omadustega jojobaõli; rakku taastavate ja põletikuvastaste omadustega nahahoolduse superstaari astelpajuõli. Teepuuõli teeb kiirelt naha klaariks, kontrollib aknet, leevendab ja rahustab raseerimisel tekkinud ärritusi nagu lööve ja põletik.\nValgurikas, pinguldab nahka ja kaitseb selle elastsust\nMinimeerib peenemaid kortsusid\nHelendab tumedaid laike ning ühtlustab naha tooni\nTaastab reostuse, päikese, tubaka jt tegurite poolt kahjustatud nahka\nVähendab nahaärritusi ja punetust\nRasuse naha korral reguleerib rasu teket\nRahustavad taimsed koostisained aitavad säilitada niiskust, moodustades kaitsva barjääri\nOmega 3 ja 6 pehmendavad ja ravivad\nMitterasvane ja kergesti imenduv\nVõib kasutada ka silmaümbruses\nKASUTAMINE: Masseeri sõrmeotstega väike kogus õli puhtale nahale ja kaelale kuni see on täiesti imendunud. Kasutada nii hommikul kui õhtul.\nKOOSTIS: orgaaniline argaaniaõli (Argania spinosa L), viigikaktuse seemneõli (Opuntia ficus-indica), jojobaõli (Simmondsia Chinesis), teepuuõli (Melaleuca alternifolia), astelpajuõli (Hippophae rhamnoides), E-vitamiin (a-Tocopherol)\nTootekood: 9880\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva\nOrgaaniline näoseerum argaania ja roosiga 30ml\nTootekood: ARS30\t, Laoseis: Laos\nWhamisa lehe/juurega toonik meestele 150ml\nTootekood: NAW0021\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva