Ühel kenal juulialguse päeval enne äikest Laiuse mäe jalamil AD 2019\nJõgevamaa on üks omapärane paik, omal ajal kokku pandud maakond Tartu- ja Viljandimaa juppidest (1). Samamoodi nagu Raplamaa ja Põlvamaa. Ei tunne nii lähedalt sealseid olusid, et väita, on nad siis samasugused kolme peaga lohed. Minnes ajas kõvasti tagasi, jäin mõtlema ühe tuttava näoraamatus kunagi kirjutatud mõttele, et ega muinasajalgi parem olnud. Tõesti, Mõhu, Vaiga, Jogentagana ja Soopoolitse eksisteerisid kõik sellel alal, kuhu jääb ka tänane Jõgevamaa ja tundub, et see lohedelugu on vähemalt sealt alguse saanud. Arheoloogia pakub järjest uusi avastusi erinevate leidude näol, mis aitavad selgitada selle piirkonna niisuguse tausta põhjuseid. Eristumiseks tuleb märkida, et see on üsna suure linnamägede kontsentratsiooniga ala - märk nr 1. Kristlikul ajal räägime kahest suuremast keskusest - Põltsamaast ja Laiusest. Siin tuleb märkida ka orduriigi ja Tartu piiskopkonna piiri, mis jaotas Jõgevamaa kaheks ja mille lõpetas Liivi sõda - märk nr 2. Tagantjärele tarkusega lähevad mõlema eelpool mainitud keskuse arengud risti vastupidises suunas: Põltsamaa järjepidevus jätkus, Laiusest jäid vaid varemed - märk nr 3.\nMuide, löök allapoole vööd oli mõni aeg tagasi ilmunud raamat "Põhjasõda. Põhjasõda maal, merel ja eesti suulises rahvapärimuses", milles on hulk näiteid rahvapärimusest Põhjasõja ja eriti Karl XII-ga seonduvast. Aga ei ainsatki kildu Laiusel talvitumisest! Laiuset on mainitud vaid põgusalt ühes lõigus raamatu alguses ja see on ka kõik. Ometi on Põhjasõja-lood siinse identiteedi üks oluline osa. Scloss Lais vaim hääbub koos kivilinnusega, Laiuse kirikki on vist üks äraneetud paik. Johann Kõpp kirjeldab oma uurimuses "Laiuse kihelkonna ajalugu" väga värvikalt, kuidas mõisnikud ei tahtnud kirikut toetada ega talupojad kirikus käia. Raudtee ehitamine paiskas jõujooned järjekordselt segi, kuna raudteejaama ümber tekkinud asula võttis aegamööda üle tekkinud tühimiku. Laiuse ei olnud enam keskus, Jõgeva mõis kui Puurmani kõrvalmõis ei olnud oma mõjukuselt võrreldav näiteks naabruses paikneva uhke Kuremaaga.\nEV100 raames toimus tore aktsioon ja mäng "Eesti 100 aaret", kus inimesed said oma ettepanekuid esitada, millised väärtuslikud paigad võiksid meie aarete nimekirja kuuluda, seejärel toimus hääletus ning sündis konsensuslik valik. Mul on ülimalt hea meel, et Jõgevamaalt on nende hulgas Laiuse ja Põltsamaa linnused ning Palamuse kihelkonnakoolimuuseum. Väärtused, mis pakuvad tuge ja pidet. Turist, eriti kultuuri- ja arhitektuuriloost huvitatud, otsibki selliseid kohti, kus ajalugu annab lugeda, mitte ei pea seda juurde luuletama.\nOlen kuulnud mitmeid inimesi hiljuti ütlemas, et pole vahet, mis nimega vallas või asulas ta elab, oma kodu kui füüsiline objekt on oluline. Muidugi, indiviidi mikrokosmos on kõige tähtsam ja kodu on mu kindlus, aga kui sa ei oska ennast identifitseerida laiemas plaanis, võid teha kasvõi asju, mis selles kandis pole lihtsalt kombeks. Peeter Päll on vist viimane mohikaanlane, kes räägib paiga identiteedist tema nime kaudu ja selle olulisusest, aga kaua temagi jaksab. Maakonnad on vormiliselt täna alles, kuid valdadest on kujunemas väikesed vürstiriigikesed. Ehk aitab see, kui tehakse veel üks haldusreform ning omavalitsus on maakonnasuurune.\nHmm, jälle sai üks pikk sissejuhatus, millega tahan öelda, et iga riigivõim jagab maa oma voli kohaselt, iseasi, kui pikalt üks või teine jaotus kehtib. Kas ta jõuab "juurduda" või mitte, ei puutu enam asjasse. 20. ja 21. sajand, mis on praeguste inimeste kaasaeg, on olnud siin piirkonnas liiga tormilised, et saada aru, kuhu kuuluda. Meil on tähistatud nii omariikluse kui maaseaduse 100. aastapäeva. Samas vahepealset ligi 70 aastat niisama välja ei lõika, aga selle eelsesse aega ka ei naase. Ajaratast pole veel leiutatud :). Samas on kolme praeguse piirkonna (valla) side nõrk, sest neil puudub võrdne ajalooline kuuluvus, mis asetab tegelikult kõik kolm ebamugavasse seisu. Võib-olla ongi õigem lähtuda oma mikrokosmosest, sest see on turvalisem ja teeb vähem haiget.\nÜks väike mikrokosmos asub endises Jõgeva mõisas. Möödunud aasta kevadel Jõgeval toimunud visoonikonverentsil otsiti kangesti Jõgevamaa kui terviku indetiteeti ja Raul Rebane oma väga inspireerivas ning samal ajal mõtlemapanevas ettekandes rõhutas, et meil on ju "Jõgeva Kollane". Mida me veel tahame!!! See on see nokia, mis on meil olemas, millele pole tarvis isegi uut müütilist tekkelugu leiutada! Ja tal on 200 protsenti õigus.\nEesti sordiaretus, mis tähistab peagi oma 100. aastapäeva, on see, mis peaks meid toitma ja katma. Siin aretatud sordid on intensiivse kasvuga, et nad jõuaksid lühikese suve jooksul kosuda, viljuda ning valmida. Neil on kujundatud haiguskindlus, mis sobitub siinse kliima eripäraga. Taliviljade eripäraks on ka sobitumine ebastabiilsesse ning külma talve. Kaugelt toodud kultuuride seemned lubavad kirjelduses või pakil imekaunist tulemust, kuid reaalselt ei pruugi see niiviisi juhtuda (ETKI katsed kinnitavad seda). Väline ilu võib olla petlik.\nTootsi peenar, AD 2018\nOmeti ei tea suur osa inimesi selle asutuse olemasolust, rääkimata tegevusest. Ühest küljest on see mõistetav, kuna märksõna põllumajandus kõnetab üha vähemat osa tavainimesestest. Isegi hobiaednikud, ostes kevadel poest "Jõgeva Nantese" porgandi või "Visa" tomati seemnepaki, ei pruugi neid seostada oma sortidega, veel vähem aretuskohaga. Suurtootja lähtub aga efektiivsusest, mistõttu on lihtsam kogu kasvatuskompleks seemnetest agrotehnika ja vajalike kaitsevahenditeni saada suure mastaabiga ettevõttest, ETKI pakub vaid seemnekotte. Oma sordid pakuvad konkurentsi põhiliselt vaid väike- ja mahetootmises, sest seal võib eristumine osutuda boonuseks (näiteks Marimarta "Malle" tomatitest pressitud mahl - põhimõtte ja maitse küsimus).\nSiit tuleb "Visa" tomati seeme\nMulle tundub, et sordiaretajatel oleks võimalus täita turul üks omapärane nišš: pakkuda sordiaretusturismi ehk näidata, kuidas näiteks sellesama Visa tomatiseemne tootmine käib. Või siis mis toimub juulis kaera aretusaias või pakkuda hoopis võimalust osaleda augustis pool päeva odra katselappide koristamisel. Päris tõsiselt!!! Kui tavaliselt kuulatakse põllupäevadel lektorit pigem vagusi ning heal juhul tekib lühike arutelu, siis näiteks ühel suvel puhkes tõeline melu, kui Ingrid Bender näitas publikule nii muuseas, kuidas toimub tomatiõie tolmeldamine. Kõik haarasid fotokad või telefonid ning klõpsutasid iga käeliigutuse üles - täiskasvanud inimesed olid järsku niisama elevil kui lapsed. Ja uskuge mind, odrakoristamine on sama efektiivne kui nõelravi, kui mitte rohkemgi, sest sahmimisest higisele nahale kleepunud torkivad ohtejupid panevad teid oluliselt rohkem võimlema :). Ülemöödunud suvel tehti niisuguse turismiharuga juba natuke algust, kui avatud talude päevaks rajati pikk Tootsi peenar, kus tutvustati nii meil praegu kasvavaid, unustatud kui muidu populaarseid taimi. Oli tõesti äge. Või Reine on kutsunud osa saama nisu ristamisest või põllukõnnist, mis on veelgi eksklusiivsemad turismivormid.\nVõib-olla tundub see liiga radikaalne, kuid mida aeg edasi, seda keerulisemaks põllumajanduse mõistmine muutub (Möller, 2019). Kuulasin kord hämmeldusega lektorit, kes refereeris omakorda teist lektorit, et maheteravilja ja toodete tarbimine on kahjulik, kuna tooraine sisaldab rohkem hallitust kui tavameetodil kasvatatud vili. Kusjuures kumbki neist polnud selles valdkonnas kodus. Ilmekas näide, kuidas levitatakse infot, mis on kontekstist välja rebitud. Varumisel kehtivad mõlemal meetodil kasvatatud toiduviljale täpselt ühesugused nõuded mükotoksiinide osas. Edukad väiketootjad, kes kasvatavad ise vilja ning jahvatavad seejärel jahuks või teevad helbeid, järgivad täpselt samu nõudeid. Susserdajad saavad kummalgi pool kiiresti oma palga, kuid see ei ole kuidagi seotud loengus esitatud avaldusega. Muide, väga põnevad arengud toimuvad sordiaretuses seoses vajadusega mõjutada erinevaid taimi kliimamuutustega kaasnevate põuasemate või hoopis niiskemate aastatega, temperatuuri muutustega jne. Ajad, mil olime üliuhked üha pikeneva Sangaste rukki kõrre üle (ei saa salata, nõtke, tuultes kaarduv kõrs on tõesti imekaunis!), on möödas. Lamandunud vili ei tee kedagi rõõmsaks. Seda enam on põhjust uhke olla, et ETKI osaleb rahvusvahelises projektis rukki põuataluvuse parendamisel.\nJa siis on meil müütiline "Jõgeva Kollane" (2), kuigi poes müüakse lahtiselt tavaliselt punast kartulit ja lihtsalt kartulit. Üksnes pakendatud mugulate kottidelt leiab sordinime, kuid edasine on ikkagi vaid toiduvalmistaja kätes. Ehk on mõnel mahti sõita suvel Jõgevale, minna mõne katsepõllu äärde ning veenduda kasvõi taimede erinevuse taustal, kui palju on tegelikult erinevaid sorte. Ärge ainult taimi ära tallake!\nMöller, A. (2019). Arvamus | Põllumajandusel on oht muutuda avalikkuse silmis uueks tuumaenergiaks. 22.01.2019. Artikkel maaleht.delfi.ee.\n1- Ei saa mainimata jätta, et ka ennesõjaaegne Tartumaa oli üks enam räsitud maakondi, kuna temast eraldati juppe ja seda just maakonna lõunaosas uuele Võru- ning Valgamaale. Siiski on Tartumaa kontekstis huvitav asjaolu, et teatud teemadel räägiti Tartumaast kui tervikust, teatud teemadel aga rõhutati Põhja-Tartumaa eripära. Seega ei olnud Tartumaa sugugi nii ühtne kui näib, Põhjasõja järel oli ta ju hiigelsuur maakond.\n2 - 2019. aastal sai maakonna kõige vingema kohaturundusaktsiooniga hakkama üks äge punt sordiga lähedalt seotud inimesi, kes rajasid Jõgeva kesklinna "Jõgeva Kollasele" pühendatud "monumendi", kus oli klaaskastis võimalik jälgida kartulitaimede arengut seemnest saagini. FB leht SIIN. Hooaeg päädis festivali ja sümboolse saagikoristusega. Lihtne, lööv, humoorikas, hariv jne. Ettevõtmine nomineeriti maakonna väärt algatuse tiitlile.\nP.S Kui aga seletada lahti postituse pealkiri, siis on see mõjutatud Postimehes ilmunud Villu Päärti artiklist "Reis kahe depressiivse linnakese vahel", kus ta kirjeldab bussisõitu Jõgevalt Mustveesse. Võtan seda kui irooniat haldusreformile :) .\nEesti toit elust ja inimestest Jõgeva sordiaretus


Erinevad rühmad – Opiq\nPeatükk 1.2 (Inimeseõpetus 8. kl)\nMis sõnu veel rühma kohta kasutatakse?\nMis rühmadesse sa kuulud?\nMille alusel on need rühmad tekkinud?\n1. Mis sõnu rühma kohta kasutatakse?\nVaata sünonüümisõnastikust, mis sõnu veel rühma kohta kasutatakse.\nRühm on inimeste kogum, mis koosneb vähemalt kahest liikmest. Sageli kasutatakse rühmast rääkides ka sõna grupp.\nMis sõnu veel rühma kohta kasutad?\nMida tähendab sõna sünonüüm?\n2. Mis rühmadesse sa kuulud?\nInimesed kuuluvad einevatesse rühmadesse. Mõned rühmad on püsivad, teised ajutised.\n3. Mis on rühm?\nInimene on sotsiaalne ehk suhtlev olend. Iga inimene vajab enda ümber teisi, kellega koos tegutseda ja suhelda. Inimene elab iga päev koos teiste inimestega. Teda ümbritsevad inimesed nii kodus, koolis, poes, kinos, tööl kui ka tänaval. Ühiselt elamine, õppimine, töötamine ja vaba aja veetmine kuulub ühiskonnas elamise juurde.\nIga inimene vajab enda ümber teisi, kellega koos tegutseda ja suhelda. Inimene on suhtlev olend.\nOma elu jooksul kuulub inimene erinevatesse rühmadesse. Rühma moodustavad vähemalt kaks inimest, kes on omavahel seotud või millegi poolest sarnased.\nTavaliselt moodustavad rühma inimesed, kes omavahel suhtlevad ning üksteist vastastikku mõjutavad. Sellised rühmad on näiteks perekond ja oma klass. Nende rühmadega suhtleme iga päev. Omavaheline suhtlemine mõjutab, kuidas ennast tunned, kuidas edaspidi käitud või maailma asjadest aru saad. Kui rühma liikmed teevad midagi koos, siis sõltub tegevuse tulemus kõigi liikmete tegevusest. Näiteks kui sõbrad plaanivad kokku saada ja üks sõber jääb tulemata, siis ei ole enam koos nii lõbus.\nRühmas olevad inimesed on omavahel millegi poolest seotud.\nOlemas on ka rühmad, mis mingi tunnuse alusel küll tekivad, kuid mille liikmed omavahel ei suhtle. Selliseid rühmi võime moodustuda mõne ühise omaduse alusel: pruunide juustega inimesed, Peipsi järve ääres päevitajad, kogu maailma kohvijoojad. Neid ühendab üks tunnus, aga neil ei ole kuuluvustunnet selle rühmaga.\nEdaspidi käsitleme rühmi, millel on järgmised tunnused:\nliikmed suhtlevad omavahel;\nrühma iga liige teab, et tema käitumine mõjutab rühmakaaslasi;\nrühmas valitseb meie-tunne;\nrühmal on kokkulepped ja reeglid.\nRühma liikmetele on omane, et nad suhtlevad omavahel ja käituvad sageli sarnaselt. Meie-tunne on arusaamine, et kuulud teistega kokku ja oled nende inimeste juurde oodatud.\nKarl kuulub Facebookis oma lemmik-arvutimängu mängijate gruppi. Nad vahetavad oma mängukogemusi ja infot mängu uuenduste kohta.\nRühma liikmed suhtlevad omavahel.\nRühma iga liige teab, et tema käitumine mõjutab sama rühma kaaslasi.\nRühmas valitseb meie-tunne.\nTüdrukud valmistuvad korvpalli võistluseks. Kristelil on kurk valus ja tal on mure: kui haigeks jään, siis kaob naiskonnal lootus mäng võita.\nKristjan ootab oma sünnipäeva väga. Ta kutsus külla kõige paremad sõbrad. Poiss tunneb, et selles seltskonnas tunnevad kõik ennast mõnusalt ja vabalt. Nendega saab igaüks olla täpselt see, kes ta on.\nMirtel hakkas käima kunstiringis. Esimesel kohtumisel lepiti kokku, et üksteist kutsutakse eesnime pidi; omavahel ollakse sõbralikud ning puudumisest antakse õpetajale teada.\nKas oskad nimetada veel mõne rühma, kuhu kuulud?\nMäng „Ühest rühmast teise“\nMaas on erineva suurusega nöörist tehtud pesad. Liigu sinule meeldiva suurusega pessa. Jälgi, et su mõlemad jalad on ringi sees. Tunneta, kuidas selles pesas olemine sulle meeldib. Mõtle, miks sa just selle suurusega pesa valisid. Õpetaja märguande peale liigu järgmisesse pessa. Õpetaja võtab ühe nööri vähemaks. Liigu taas sinule sobiva suurusega pessa. Korrake tegevust seni, kuni alles on jäänud ainult üks pesa.\nKuidas sa tundsid end väikeses ringis üksi seistes?\nKuidas sa tundsid end kõige suuremas ringis teistega koos seistes?\nMis suurusega ring oli sinu jaoks kõige mugavam?\nMida pidite tegema, et kõik viimasesse pessa ära mahuksid?


hele valgus - Milleks lapsele Instagram?\nKui sa pealkirja lugedes juba aimad, millest täpsemalt juttu tuleb, siis tõenäoliselt oled sa märganud asjaolu, et selle blogi staaril (sest tema tõttu see blogi ka alguse sai) on täitsa “oma” Instagram ’i konto. Oma selles mõttes, et seal on ainult tema postitused, aga mitte oma selles mõttes, et kontot haldan siiski mina (koostöös temaga). Mõnevõrra irooniline justkui, arvestades asjaolu, et tegu pole nutitelefoni kasutajast lapsega. :D\nMõte säärase asja tegemisest käis mu peast läbi juba umbes pool aastat tagasi. Reaalselt ära teha julgesin ma asja alles möödunud suve juulikuus ehk siis umbes poolteist kuud tagasi. Seda tänu paari inimese toetusele, kellele oma mõttest rääkisin ja kes arvasid, et see on päris hea ja äge mõte. Pärast konto avamist olen samamoodi saanud pigem positiivset tagasisidet, nii et tagantjärgi on hea meel, et oma mõtte realiseerisin.\nAga siiski, miks?\nPeamiselt sündis mõte sellest, et ta on minust nagu täitsa eraldiseisev indiviid juba. Teiseks, seoses sellega, et nutitelefonide kaamerad on nii oossomiks arenenud, tekib nendesse paratamatult ka aina rohkem ilusaid pilte. Blogipidamisega oli siin vahepeal nagu oli, aga ilusat hetke lapsest tahaks ju ikka kellelegi näidata, mitte omaette imetleda. Blogisse ka üksikut pilti nagunii ei postitaks. See omakorda tähendas seda, et mingi hea hetke jäädvustuse saatsin ma Messengeris oma sõbrannadele, vahel mõnele sõbrale, Annu isale, vanaemadele, vanaisale jne. Ehk siis ühe hea klõpsu jagamine päädis vähemalt 10 uue vestlusaknaga, kuhu tuli asi üles laadida. Lõppude lõpuks tundus see kuidagi lolli tegevusena, umbes nagu kilplase töö tegemine. :D\nOlles pildikeskkonnaks loodud, tundus Instagram täpselt õige väljundina oma soovidele. Tulles aga tagasi fakti juurde, et tegu on minust eraldiseisva indiviidiga, ei tundunud päris õige ka oma kontot tema pildikestega täita. Eriti seetõttu, et ma ise ei postita nagunii eriti palju sinna ja niigi POOLED pildid minu kontol ON juba temast. Lõpptulemusena ei oleks siis minu kontost nagunii midagi järel ja tegu oleks rohkem tema omaga. Seetõttu paistis jällegi igati loogilise sammuga teha juba talle täitsa enda oma.\nPlussideks on siis see, et kui sugulased, sõbrad ja miks mitte ka lasteaia õpetajad tahavad just TEMA pilte näha, saavad nad seda ühest kohast teha. Selle lükke läbi kusjuures sain ma ka vanavanemad enam-vähem oma elus uue sammu astuma ehk siis Instagrammi alla laadima ja kasutama õppima.\nÜks asi oli suvel veel, mis tagant utsitas. Nimelt see, et Ann oli suvel päris palju igal pool mööda ilma (Eestit ja Soomet) laiali ja veetis aega vanaemadega, kellega oli väga palju vahvaid tegemisi ja kes muudkui mulle pilte saatsid lapsest (sest ma ju ise käisin tööl ja ei näinud teda samamoodi). Mis päädis jälle sellega, et mina saatsin siis pilte ka teistele messengeris edasi. :D Ah, ühesõnaga see messengeri teema oli vist kokkuvõttes süüdi nagunii. :D\nAvalik või privaatne konto?\nMõtlesin ka sellele, kas teha tema konto avalikuna või privaatsena. See oli vist üks keerulisemaid mõtisklusi, mille osas ma pole siiani päris kindlale otsusele jõudnud. Hetkeseisuga otsustasin tema konto avalikuna hoida, sest ma ei leidnud sellele otseselt mitte ühtegi miinust. Kui mingid miinused peaksid siiski tekkima, jääb ju endiselt võimalus konto privaatseks lükata ja soovimatud külalised “ära blokkida.” Kuna ta nagu mõnevõrra “avalik” tegelane siiski on (hetkel veel) läbi selle blogi, siis las see hetkel olla nii. Mine tea, äkki tahab nagunii kunagi influänsserixx hakata? :D\nKui aga tegu oleks totaalselt pere ja lähedastekeskse üritusena, siis hoiaksin kindlasti privaatsena (juhuks, kui keegi näiteks peaks ka nüüd tulema mõttele teha oma lapsele ka konto).\nOtsuse tegemisse kaasasin ka Annabeli, sest leian, et kui ma võtan teda indiviidina, peaksin tema soovidega arvestama. Vaevalt ta muidugi täiesti täpselt aru saab, mis asi see Insta täpselt on, aga vähemalt olen ma tutvustanud ja seletanud. Midagi ta igatahes aru saab. Näiteks ükskord ütles ta mulle, et ma teeksin temast pilti ja siis selle sinna “ajakirja” (tal ei olnud meeles äpi nimi) üles paneksin. Nüüd juba ütleb vahel, et “Kuule, tee pilti ja pane Instasse!”\nTema kontol olevad pildiallkirjad on tema täpsed sõnad. Koos valime välja pildi, mida võiks lisada (ehk kui talle mingi pilt temast ei meeldi, siis seda ma ka ei kasuta), mina tuunin pildi ja siis küsin temalt, mida võiks selle pildi kohta kirjutada ja öelda. Kui kasulikkuse aspekti vaadata, siis ju mõneti arendav ka, sest ta saab OMA pildi kohta sõna sekka öelda, arendada pildi või pildil toimunud olukorra kirjeldamist.\nPäris ise ta Instagram ’is siiski ringi ei luusi ja tema “mängutelefoni” ei ole ma seda äppi talle veel pannud. Vahepeal minu telefoniga koos scrollime tema feed-i, kus siis ta saab südameid toksida piltidele, mis talle meeldivad.\nInstagram kui pildialbum\nMis mulle veel selle Instagrami asja osas meeldib, on see, et Instagram toimib ülimugava digi-pildialbumina. See on ikka hoopis midagi muud, kui lisada pilte facebooki või ma ei tea… fotoalbum.ee’sse, mis kunagi populaarne oli ja mida mina omal ajal kasutasin. Instagramis saab kerge scrolliga kellegi kontost ja piltidest VÄGA HEA ülevaate ja ma vist just juba mainisin, et see on nii MU-GAAV!\nLõpptulemusena tekib lapsel oma lapsepõlvest kergelt ülevaatlik pildialbum, kus on juba väljavalitud parimad pildid “fotosessioonidest.” Seda on mugavam vaadelda ja esitleda kui lehitsetavat ja füüsilist pildialbumit. Lisaks ei ole ma pärast tema 1-aastaseks saamist enam pilte ilmutada viitsinud. Arvutis on pildid olemas, aga ma vaatasin hiljuti, et mul on temast mingi MITUKÜMMENDTUHAT pilti klõpsutatud. Kahtlen sügavalt, et ta neid kõik üksipulgi läbi viitsib vaadata. Kui, siis ainult ühe korra elus. Ehk siis need pildikaustad arvutis/telefonis on ka lõppkokkuvõttes üsna ebamugavad.\nMillal te viimati oma telefonialbumit sirvides KÕIGE esimeste tehtud piltideni scrollisite? Kui ma oma vanas telefonis seda tegin, siis ausalt öelda vaatasin heldimusega tema pilte ja videosid, kus ta oli armas 3-aastane ja ohkasin, kuhu aeg tõtanud on. Mis kõige hullem, ma EI MÄLETANUD neid hetki ja pilte enam peast. Ja nüüd mõelge, mille te viimati paar swaipi üles kellegi Instagrami kontot scrollisite? Mõttekoht.\nMis saab siis kui laps saab ise sotsiaalmeedia-ealiseks?\nSiis olen ma arvestanud kahe variandiga. Esimese korral võtab ta minuloodud konto üle ja teeb seal korrektuurid piltide osas vms. Teisel juhul loob oma konto ja alustab otsast. Lisavariandina annan kontonime talle üle, et ta ei peaks näiteks pead vaevama juba võetud kasutajanime pärast. Te ei kujuta ette, kui palju mõttetuid, sisuta kasutajaid on Instagramis ja seetõttu ei ole ma ise ka saanud täpselt sellist kasutajanime, mida tegelikult oleksin soovinud. Annabelile tahtsin ka esialgu panna kasutajanimeks näitkes ameria, annmeri, annmeria, annabelm vms, aga need kõik olid võetud.\nMa ei viitsinud messengeris tema pilte igaühele üksikuna jagada ja leidsin, et Instagram on hea lahendus.\nMida teie arvate, hea või halb mõte? Ma pigem aiman, et lugejad väga heaks ei kiida, nii et ärge siis halva tagasisidega väga ulakaks minge. Igaüks teeb ju ikka nii nagu ise heaks arvab. :D\n5. september 2019 at 17:44 Vasta\nMina kasutan google photos’it selleks. Meil on album meie perele ( mina ja elukaaslane, ja tulebvikus beebi ise) kuhu lähevad kõik pildid automaatselt, ja siis on album vanavanematele ja teistele lähedastele, kellel huvi. Sinna paneme siis ilusamad pildid, mida jagada soovime.\n5. september 2019 at 17:53 Vasta\nKa väga hea mõte, aga kas seal tuleb ka nö teavitus teistele kui uus pilt lisatakse või peab regulaarselt ise tsekkima?


NAGU KARTSIME: iga-aastane mängumess E3 jääb ära koroonaviiruse tõttu | Esport\nNAGU KARTSIME: iga-aastane mängumess E3 jääb ära koroonaviiruse tõttu\nToimetas Sten Kohlmann, 11. märts 2020, 18:01\nTasus mul vaid mainida, et E3 elunatuke ripub õhkõrna niidijupi küljes ning juba järgmisel päeval saabus teade, et maailmakuulus mängumess jääb ära. Kirjutamise hetkel pole veel ametlikku teadet tulnud, ent erinevad arvukad allikad on fakti kinnitanud.\nJuunikuus Los Angeleses toimuma pidanud ürituse korraldajad on tänavuse sõuga juba pikalt kimpus olnud. Mullused eksimused (kogemata lekitati ajakirjanike andmeid, suudeti eemale peletada PlayStation) hingasid juba ettevalmistusperioodil kuklasse.\nKa tänavu andsid Sony ja mitmed mõjuisikud teada, et ei kavatse üritusest osa võtta. Üritust korraldada aitav kompanii iam8bit loobus enda ülesandest viis nädalat peale tööpostile asumist. Tagatipuks hakkas maailmas levima koroonaviirus.\nTõenäoliselt oligi just ohtlik viirus viimaseks piisaks karikas, mis niigi üle ajas. Väidetavalt uurib messi korraldaja ESA võimalusi, korraldamaks tänavust üritust virtuaalsel kujul. Eks näis, kas sellest piisab, et E3 tuleviku kohal asuvaid tumedaid pilvi natukenegi laiali ajada.\nTäiendus (18:01): E3 Twitteri konto kinnitas, et tänavune mess jääb ära.\n10. märts 2020, 16:14\nSten Kohlmann | Koroonaviirus korjab mänguürituste skalpe. Kas E3 messi surm ootab horisondil?\n9. märts 2020, 09:56\nVIDEO | Kas me võime juba „Final Fantasy VII“ 2020. aasta parimaks mänguks tituleerida?\n5. märts 2020, 10:08\n„TEINE TASE“ | Ubisoft, miks tõmbate „The Division 2“ ostjatelt naha üle kõrvade?\nKoroonahirm paneb kodus suurpuhastust tegema? Siin on bakterite neutraliseerimise aine!


2011. aasta võitjad - Võru Maavalitsus\n2011. aasta võitjad\n2012. aasta võitjad\n2013. aasta võitjad\n2014. aasta võitjad\n2015. aasta võitjad\n2016. aasta võitjad\nRaul, Evi ja Aadu Kurg – Kalda talu Kassi külas Urvaste vallas\nEesti vaimuga kodu, millesse on suure töö ning armastusega elu sisse puhunud peremehe vanemad. Varakevadest hilissügiseni toimetavad nad maakodus. Lisaks kaunile pargiosale on kenasti kujundatud nii hoonete ümbrus kui tarbeaed ja eemal olev puhkeala. Kurgede perel on ka oma toonekurg, kes juba kümmekond aastat kroonib oma pesaga taluõue. Omapärased kujunduselemendid: kuusering veskikiviga ja ülistusega eesti leivale, oma ilmajaam, rahvuslikud motiivid, püstkoda, kivi külaelanikele jm aiakujunduselemendid.\nRuth ja Meelis Raami kodu Kalmuse 18 Taara linnaosas Võrus\nKujunduses harmoneeruvad kaasaegne arhitektuur ja kaunis looduslik keskkond. Männimetsa all asuva elamu ümbrus, astmeliselt langev reljeef ja oja kaldad on seotud ühtseks tervikuks. Eriti kaunis on vaade oja vastaskaldalt, kus veepeegeldus võimendab haljastuse võlu.\nLudmilla Bogdanova ja Genadi Kasemaa – Tiigi talu Võrumõisa külas Võru vallas\nPererahva ideede järgi rajatud linnalähedane maakodu suure maantee läheduses, ühtepidi varjatud, samas avatud vaadetega. Kuna hooneid on palju ja need asuvad ühes krundi servas, siis on tarbeaed rajatud majade lähedusse. Nii moodustub kompaktne tervik, mida tasakaalustavad tiigid koos sillaga ja avaram huvitavate aiakujunduselementidega krundiosa lapselapse mängudeks ning puhketegevuseks. Krundipiirdeks on rajatud hekid, mis raamistavad ja kaitsevad koduaeda.\nAktsiaselts Ehitusvara ( juhataja Meelis Hüvato) tootmiskompleks Pikk tn 6B Võrus\nFirma tegeleb alates 1995.a. pehme mööbli tootmisega nii kodu-kui välismaale. Uus mööblitööstuse - kaupluse hoone rajati 2006.a tühjale alale Koreli oja äärde. Tootmishoone ja ümbruse haljastus pakuvad silmarõõmu nii klientidele kui ka töötajatele endile. Lihtne ja raamiv haljastus loob positiivse meeleolu, on alati hoolitsetud ning mõjub linnapildis tööstusala peatänava ääres olulise objektina.


MotoGP: Morbidelli teenis karjääri teise võidu, Mir jätkab üldliidrina - SPORT\n25.oktoober 2020 22:29\nHispaanias Teruelis toimunud MotoGP hooaja kümnendal etapil triumfeeris itaallane Franco Morbidelli (Yamaha).\nMorbidellile oli see tänavuse hooaja ning üldse kogu karjääri teiseks etapivõiduks. Tema järel mahtusid poodiumile veel hispaanlastest Suzuki sõitjad Alex Rins ja Joan Mir.\nEsikuuikusse mahtusid veel Pol Espargaro (KTM), Johann Zarco (Ducati) ja Miguel Oliveira (KTM).\nKarjääri esimest võitu jahtinud, pühapäeval esimeselt kohalt startinud jaapanlane Takaaki Nakagami (Honda) katkestas sõidu juba avaringil, kui ta enda masina üle kontrolli kaotas ning teelt välja sõitis.\nÜldliidrina jätkab Mir, kellel on koos 137 punkti. Kusjuures hispaanlane pole tänavu veel ühtegi etappi võitnud, küll on ta jõudnud aga kuuel korral poodiumile. Talle järgnevad täna vastavalt 8. ja 7. koha saanud Fabio Quartararo (123 p) ja Maverick Vinales (118 p).\nMotoGP legend Valentino Rossi pole juba kolm nädalat koroonast lahti saanud, ehkki sümptomid kadusid mõne päevaga 26 p


Kõrva helina ja müra põhjused - 2021\nKõrva helina ja müra põhjused\njaanuar, 2021Naiste tervis\nPaljud inimesed on kohanud sellist nähtust nagu helin kõrvus. See võib ilmneda reguleerimata kõrgsagedusliku vastuvõtja müra, sumina või kriuksumisena. Meditsiinis nimetatakse seda seisundit tinnituseks.\nOn tavaline märk : kui arvate, kummal pool heliseb, võite arvata iha ja see saab kindlasti teoks. Perioodiline müra ja helin peaksid siiski inimest hoiatama.\nMiks mu kõrvad helisevad?\nVasaku kõrva helin\nMüra paremas kõrvas\nKõrva helin: mida peaksite tegema?\nTinnitus on helin või müra, mis tekib iseenesest, ilma väliste stiimulite osalemiseta. See juhtub tavaliselt õhtul pärast mürarikka päeva vaikses keskkonnas. See tunne on põhjus eriarsti - otolarüngoloogi (ENT) külastamiseks.\nIseenesest ei peeta seda seisundit haiguseks, kuid see võib viidata tõsistele rikkumistele. Kui algpõhjust ei käsitleta, võivad tekkida sellised kuulmisprobleemid nagu kuulmislangus ja isegi kuulmislangus. Sellepärast ei tohiks kõhkleda arsti külastamisest, eriti kui helinaga kaasneb iiveldus, oksendamine, pearinglus, südamevalu ja probleemid koordinatsiooniga.\nVaatleme allpool vaevuste levinumaid põhjuseid.\nHüpertensioon - vererõhu tõus. Ebamugavuse ilmnemisel tasub rõhku mõõta. Kui seda suurendatakse, on vajalik terapeudi konsultatsioon. Miks mu kõrvad helisevad ja seda jätkub kogu aeg?\nPikaajaline helin või müra on väga sageli rõhu tõusu märk ja enamasti on selles süüdi hüpertensioon. Kui selle sümptomiga kaasneb peavalu, lendab silmade ette , valu südames, siis peate kutsuma kiirabi, kuna need seisundid viitavad hüpertensiivsele kriisile.\nMigreen. Nagu teate, põhjustab see patoloogia regulaarset, tugevat pulseeriva iseloomuga peavalu, mis katab kõige sagedamini ainult pool peast. Sellisel juhul võib tekkida ka tinnitus. Naised kannatavad sageli migreeni all.\nOtiit. Põletikuga kaasnevad muud sümptomid - kõrvakanali punetus, valulikkus palpeerimisel, sügelus. Sageli väheneb kuulmine, samuti eraldub mäda. Keskmine keskkõrvapõletik tekib enamikul juhtudel pärast vedeliku sattumist kõrva kanalisse trauma tagajärjel, samuti komplikatsiooni pärast nakatumist.\nOtoskleroos. Väärib märkimist, et arstid ei suuda ikkagi täpselt nimetada selle patoloogia põhjust, mis xSeda iseloomustab luukoe ülekasv sise- ja keskkõrva vahel. Nii nagu migreeni, täheldatakse seda haigust kõige sagedamini naistel. Sellisel juhul ei saa te midagi ise teha, kuna ravi hõlmab ainult kirurgilist sekkumist.\nAteroskleroos. Haigusega kaasneb kolesterooli naastude moodustumine veresoontes. Selle tagajärjel lakkavad ajuarterid vere liikumisega õigeaegselt pulseerimast, mis omakorda põhjustab müra. Väärib märkimist, et naastude ummistus võib esineda ka sisekõrva veresoontes.\nHulgiskleroos on autoimmuunhaigus, mille korral närvikiudude kestad on kahjustatud. Sellisel juhul on ruumis helin, pearinglus, kusepidamatus, koordinatsiooni häired. See patoloogia võib muuta inimese puudega inimeseks.\nAkustiline neuroom. Pikka aega on haigus asümptomaatiline. Valulikud aistingud tekivad alles siis, kui kasvaja on jõudnud piisavalt suureks. Lisaks valulikkusele on haiguse üks peamisi sümptomeid müra kõrvas, pearinglus, kuulmislangus ja kipitus näol. Neuroomi ravi on võimalik ainult operatsiooni abil.\nLärmakas keskkond (kontsert, ööklubi, disko jne). Valju müra kahjustab sisekõrva rakke. On teada, et nad reageerivad helile ja saadavad ajju impulsse, mille tagajärjel inimene kuuleb.\nKuid kahjustatud rakud saadavad impulsse ilma stiimulite, st helilaineteta. Seetõttu on kuulda kõrvade helinat, mis on eriti tavaline pärast und.\nTerav heli. Müra võib tekkida pärast äkilist plahvatust või inimese lähedale hüppamist.\nMitmete ravimite võtmine: gentamütsiin, streptomütsiin, aspiriin, furosemiid, kiniin, kofeiin.\nAtmosfäärirõhu erinevused, näiteks lennu ajal, sukeldumisel jne.\nLisaks võivad kõrvade helisemise põhjuseks olla nohu, gripp, mürgistus, stress, peatrauma, eriti põrutus.\nVasakus kõrvas helistamine\nKui see heliseb vasakusse kõrva, on märke, millele nad viitavad ja tõlgendavad seda nähtust vastavalt neile. Näiteks võite sageli kuulda, et ebamugavustunne tekib ilma muutumisel või kahjuks siis, kui inimest noritakse või oodatakse ebameeldivaid uudiseid, kui sõbrad mäletavad jne.\nTuleb märkida, et märgid võivad olla väga erinevad, kuid kui helinaid esineb regulaarselt, peate pöörduma arsti poole.\nVasakul küljel on kõige tavalisem helin või müra aga keskkõrvapõletiku, otoskleroosi, Eustachia toru sulgemise või väävlipistiku olemasolu sümptom. See võib ilmneda hüpertensiooni või hemoglobiini vähenemise tõttu veres. Sageli eelneb müra ja helina ilmnemisele aneemia, ületöötamine, füüsiline passiivsus jne. Seljaaju osteokondroosi refleksmõju pole välistatud.\nKui see heliseb paremasse kõrva, on märk, et inimest kiidetakse praegu, ta kuuleb häid uudiseid. Samuti viitab talvel helisemine populaarsete tõlgenduste kohaselt sulale.\nParema külje müra põhjused on identsed nendega, mis kutsuvad esile vasakpoolset helinat: valjud helid, tüsistused pärast nohu, sisekõrva kahjustused, hüpertensioon, ateroskleroos, selgroolülide närvide kasvajad, väävlipistikud, võõrkehad jne.\nKui teil on ebamugavusi, peate kõigepealt külastama otolarüngoloogi. Arst peab välja selgitama selle nähtuse provotseerinud põhjuse. Infektsiooni diagnoosimisel määratakse tavaliselt antibiootikumid.\nMüra vähendamiseks on mitu tehnikat:\nÄrge võtke suuri annuseid ravimeid, mis võivad helina esile kutsuda;\npiirata alkoholi ja kohvi tarbimist;\nVähendage toidus sisalduva lauasoola hulka, nii et kõrva turse pisut vaibuks;\nVältige mürarikkaid kohti ja lõpetage kõrvaklappide kasutamine;\nregulaarselt puhastage kõrvad vääveltorgist;\nTinnituse võib vee kallamise heli uputada;\nKasutage spetsiaalset seadet, mis tekitab valget müra;\nRahusteid kasutatakse arsti juhiste järgi;\nTehke otsmikulihaste lõdvestamiseks mõeldud tehnikaid, mis kipuvad pingelistes olukordades kokku tõmbuma;\nMis puutub ravimitesse, siis on tinnituse jaoks kõige sagedamini välja kirjutatud järgmised ravimid:\nEpilepsiavastased ravimid (ühepoolse müra korral);\nAntidepressandid, kui on tõendeid seose kohta helisemise ja depressiooni vahel. Neid kasutatakse ka juhul, kui tinnitus tekib ärevuse taustal. Mõnel juhul võib antidepressante asendada ärevusevastaste või anksiolüütikumidega;\nLidokaiin suudab müra vähendada või täielikult kõrvaldada, kui ravimit manustatakse intravenoosselt.\nIgal juhul, kui kõrvade helinat täheldatakse piisavalt sageli või pidevalt, peate külastama arsti. Soovitav on pöörduda otolarüngoloogi või terapeudi poole, sest ebamugavuse põhjused võivad olla väga tõsised.\nEelmine postitus Sägipraadi keetmine\nJärgmine postitus Perekond lahutuse äärel: kas lahusolekut on võimalik vältida?\nMis on linaseemneõli kaalulangetamiseks erilist?\nLoodus jagab heldelt oma rikkust. Juba iidsetest aegadest on inimesed kasutanud paljude selle kingituste tervendavaid looduslikke omadusi. Näite...\nSelleri supi söömine ja kaalu kaotamine oma lõbuks\nKui olete toitumisvõtete abil varem kaalust alla võtnud, teate tõenäoliselt sellise taime nagu seller toitumisomadusi. Selleri dieet kaalulanget...\nTooted kõrvetiste vastu: dieediga vabaneme epigastriumis esinevatest ebameeldivatest aistingutest\nKõrvetised on seedetrakti haiguse arengu sümptom. Keeruliste tagajärgede tekke vältimiseks ei saa seda ilmingut ignoreerida. 12321 Sageli t...\nKuidas panna pangad selga: protseduuri tehnoloogia\nAsjaolu, et pangad on lihtne ja usaldusväärne viis paljude haiguste raviks, on teada juba pikka aega. Neid määrati külmetuse, radikuliidi, neura...\nPiimatee dieet: kasuta seda õigesti, kaalu alandamiseks pikka aega!sport ja tervis\nKöögiviljahautise keetmine kanalihagaCooking maitsev\nMilliseid roogasid ma saan küpsetada leivapuru? Kuidas kana- ja kalafileed küpsetada?Cooking maitsev\nSibula- ja munapirukas: lihtsad ja maitsvad retseptidCooking maitsev\nKutsehaigused: mis on igapäevatöö tervisele kasulik?Naiste tervis\nKuidas oma emotsioone juhtidaPsühholoogia\nLumineerid ja spoonid: mis on erinevus ja mis on parem?tervis ja ilu\nNaiste parkjakk: mood 2014Mood\nPopulaarsed unistuste töökohad: ootamine vs. reaalsusElustiil\nImikutele mõeldud kummeli puljong: ettevalmistamine, näidustused, kasutamineOlen ema!\nKaalust alla pärast sünnitustOlen ema!\nVananeva naha täieliku hoolduse reeglid A-st Z-nitervis ja ilu\nKuidas ilmus kantri stiilMood\nPea ja kaela anumate dupleksskaneerimine: miks ja kuidas seda tehakse?tervis ja ilu\nToitumine dr Pevzneri sõnulsport ja tervis


20-aastane naiste pargisõidu staar: mina olen vana, Kelly on tulevik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n29. jaanuar 2016 5:01\nTiril Sjåstad Christiansen X-mängudel. | FOTO: Tiril Sjåstad Christiansen/Facebook\nX-mängudel toodi esimeste medalialade eel ajakirjanike ette ka suurimad staarid, kes Aspenis võistlustulle asuvad. Naiste pargisõidust osutus ainsana väljavalituks 20-aastane norralanna Tiril Sjåstad Christiansen, kes oli võidukas 2013. aastal. Seejuures võttis Christiansen ise mitmel korral sõna ka Kelly Sildaru kohta.\n«Ta on ainult 13-aastane, teda on hea siin näha. Ta on meie ala tulevik,» sõnas norralanna pressikonverentsil. «Mitmed kogenud tegijad on samuti tagasi. Loomulikult tasub Kellyt jälgida. Usun, et kõik (kokku on naiste pargisõidus kaheksa osalejat) võivad teha hea esituse.»\nEkstreemsporti on ikka peetud noorte pärusmaaks ning nii on ajaloo jooksul paljud väga kiirelt tippu jõudnud. Vahepeal pikalt põlvevigastuse tõttu spordist eemal olnud Christiansen (trauma tõttu ei saanud ta osaleda ka 2014. ja 2015. aasta X-mängudel) on küll tipus tagasi, kuid tunnistab, et pealekasvava noore põlvkonnaga on keeruline sammu pidada.\n«Väga paljud suusatajad on üsna noored ning 24-aastase kohta öeldakse, et ta on vana,» tunnistas norralanna fis-ski’le antud intervjuus. «Seega on vigursuusatamine paljudest teistest spordialadest erinev, kuna oleme karjäärile punkti pannes alles üsna noored. Raske on kõikide noortega sammud pidada. Kelly on alles 13-aastane, kuid ta teeb juba kõigile ära,» lisas Christiansen, kes saavutas detsembris peetud Dew Touril eestlanna järel teise koha.\n«Lahe on näha, et noored tulevad peale. Nende vahel tunnen end juba vanana. Tean, et see kõlab jaburalt, aga nii on. Loomulikult olen ma saavutatu üle uhke ja 17-aastaselt X-mängude võitmine oli hullumeelne, kuid tundub, et see kõik juhtus juba väga ammu,» tunnistas 15-aastaselt MK-sarjaga liitunud norralanna.


Kindad lambavillast, roosa – Lapsevankrid vastsündinutele ja väikelastele.\nAvaleht / Lapsevankrid ja jalutuskärud / Aksessuaarid / Kindad ja muhvid vankrisangele / Kindad lambavillast, roosa\nKindad lambavillast, roosa\nKindad lambavillast, roosa quantity\nOn võimalik kasutada nii muhvina, kui ka kindadena. Keskel on tõmblukk.\nPealisriie on 100% polüester, soojustusmaterjaliks on 100% lambavill.\nMõõdud (KхL): 36×27 cm\nKomplekt vankrisse Exclusive\nVankri kindad INVERNO must /beez


Kriisi võlu ja valu\n11. veebruar 1998, 00:00\nTais hakkab majanduskriis mööduma, väidab 22. jaanuari Bangkok Posti esi-lehekülg. Tai päevalehes tuntakse halvasti varjatud rõõmu, et naabritel, Malaisial ja Indoneesial, läheb kõik jätkuvalt allamäge. Tuttavalt eestlaslik. Tegelikult olid Tai raskemad päevad veel ees. Kaks päeva hiljem sai dollari eest rekordiliselt 55 bahti. Tai börsi indeks SET tõusis pärast pikka langust alles 29. jaanuaril 3%. Tai baht oli alates 2. juunist 1997, kui valitsus loobus fikseeritud kursist, nõrgenenud 52,9%.\nVaatamata bahti nõrgenemisele välisvaluutade suhtes kaks korda on paljud hinnad samad, mis pool aastat tagasi. Seega on ka eestlase jaoks muutunud elu Tais kaks korda odavamaks. Pliivaba bensiini liiter maksab 3,5 krooni, tänaval grillitud lihavarras 1,4 krooni, Big Mac 7 krooni. Konditsioneeri ja du?iga hotellitoa kahele leiab 140 krooni eest. Tundub uskumatu ja väga ahvatlevana.\nKuid modelleerime sama olukorra Eestisse. Täna saab soomlane oma marga eest 2,6 Eesti krooni. Peaaegu kõik hinnad on talle soodsad. Ühtäkki hakatakse Soome marga eest andma 5,2 Eesti krooni. Hinnad jäävad aga Eestis samaks. Turism muutuks kiiresti ohjeldamatuks orgiaks. Kui kaua meie närvid vastu peaksid? Vähem kui tailastel.\nTai püüab kaitsta oma majandust odava raha eest, kuid ettevaatlikult. Turismil on siin eriline tähendus. Loodetakse, et 1998. ja 1999. aasta jooksul külastab Taid 17 miljonit turisti, kes kulutab seal 600 miljardit bahti ehk 166 miljardit Eesti krooni. Madalad hinnad ergutavad kulutama ning kokkuvõttes kulutatakse rohkem kui kõrgema hinnataseme juures. Siiski on mitmed välismaalasi teenindavad hotellid sidunud oma hinnakirjad dollariga. Toidu hind on poole aastaga tõusnud umbes 20%. Kohalike jaoks on hinnad enamasti samad.\nKõige kauem peavad hindu tõstmata vastu majandusharud, mis on rajatud kohalikule tööjõule ja toormele. Kütuse hind on tõusnud pidevalt, kuid on endiselt üks odavamaid maailmas. Veel odavamat bensiini olen kohanud vaid ühes Araabia emiraadis. Kohalikele oli seal bensiin koguni tasuta.\nTai 14 panka on välja laenanud 4 777 878 000 000 bahti ehk 1,3 triljonit Eesti krooni. Hoiuseid on neis pankades 1,1 triljoni krooni eest. Probleem on sama, mis Eesti pankades, laenud kasvasid kiiremini kui hoiused. Tai baht ei pidanud pingele vastu. Hoopis väiksema mahuga Eesti kroon tõrjus rahvusvaheliste valuutaspekulantide rünnakud edukalt. Kuskil siin võivad olla põhjused, miks Eesti ülikiire arengutee võib mitte korrata Kagu-Aasia stsenaariumi.\n76,5% pangandusturust kuulub viiele suurpangale. Viimasel ajal on just väiksemad pangad tegutsenud riskantsemalt ja kaotanud turuosa. 14 panka on Tai jaoks selgelt liiga palju. Tai börs pakub ka praegusel langusperioodil head mänguvälja spekulatiivsele investorile. SET-indeks on alates 1996. aastast liikunud 1400 punkti tasemelt järjekindlalt alla. Tänane kõikumine toimub juba 450 punkti juures. 29. jaanuar polnud mingi eriline börsipäev, kui 10 edukamat aktsiat kasvas 18--23% ning 10 aktsiat kaotas 15--30% oma väärtusest.\nBangkokis loodetakse, et välisinvestorid tulevad peagi nende börsile tagasi. Arvestades Tai arengutaset, pole uus ülikiire tõus välistatud. Keegi ainult ei tea, millal see algab. Nii nagu pole veebruariski selgust Tallinna börsil. Seni teevad Taimaal äri Euroopas kaotanud keskeas mehed. Nad peavad väikseid nostalgilisi baare, kauplusi ja turismifirmasid, elavad kokku tailannadega ning sigitavad lapsi, kes pole nahavärvilt valgemad kui nende mängukaaslased.\nMargus Mets on ajakirjanik ja ASi Pressinvest juhatuse esimees. Viimastel aastatel on ta käinud Kagu-Aasia, India ookeani äärsetes, Araabia ning Põhja- ja Kesk-Aafrika riikides.\n<b> Kriisi võlu ja valu </b><br /><b />


VIDEO: Õpi kasutama plaadilõikurit. Keraamilist plaati tuleb lõigata ettevaatlikult - Moodne Kodu\nNagu juuresolevalt videolt näha võib, saab keraamilise plaadi lõikamisega hakkama ka noor neiu. Tarvis on lihtsalt rakendada õigeid töövõtteid. Tallinna Ehituskooli õpetaja Meeta Heinaste ja õpilane Iiris Kristiin Piilbak näitavad ette.\nKui on tarvis lõigata keraamilist plaati sobivasse mõõtu, siis tuleb kasutada plaadilõikurit, ja seda muidugi oskuslikult, et mitte kallist plaati ära lõhkuda.\nMehaanilise plaadilõikuri olulisemad osad on joonlaud, mille abil saab valida vajaliku mõõdu, juhik ehk fiksaator, millega saab plaati fikseerida ja 450 nurgajuhik täpsete diagonaallõigete tegemiseks.\nTöö käib järgnevalt:\n* Aseta plaat lõikuri alustallale fikseerides vajalik mõõt.\n* Avaldades käepidemele ühtlast survet lükka või tõmba lõikeketast mööda plaati kogu plaadi ulatuses.\n* Tugevatel plaatidel tuleb eriti hästi sälgustada plaadi otsad.\n* Suru käepide alla ja murra plaat.\n* Väga oluline on see, et murda tuleb tunnetega, mitte toore jõuga!\nEhitusportaali video: Ketassaag


Näpunäited põhjavärvi istutamiseks ja hooldamiseks | Magazine Yellow Leib\nPrimula - lill perekondest primusidest. See on mitmeaastane taim, mis õitseb varakevadel. Seal on rohkem kui 500 liiki priimulad, ühine erinevates valdkondades: metsad, tasandikud, mägine maastik, peamine levitingimused - niiske, huumus-rikas pinnas.\nPopulaarsed sortid primaarikas mitmeaastased\nPrimaarikaste istutamine ja hooldus\nPrimaarikaste kasutamine maastiku kujunduses\nAedades kasvavad tihti hübriidsorte, mõnikord looduslikult kasvavad. Kõige tavalisemad on järgmised tüübid:\nPrimula tavaline - kasvab Krimmis ja Kaukaasias. Lilled on kollased lilla keskusega, lehed on suured, helesinine, lühike pagasiruumi. Aprilli lõpus õitseb.\nKevadine primula - lilled on särav, keskel on oranž keskus, vihmavari õisik. Suvel õied kuu jooksul aprilli lõpust. Kõige tavalisemad hübriidid, millel on suured, topeltlilled erinevatest toonidest.\nPrimula auricular - nagu penumbra. Kasvatada sorte ja hübriide, enamasti kahte värvi. Umbrella õisik, õitsemine mai-juuni, õitseb vähem kui kuu aega.\nPrimula pubescent - auricular hübriid. Lilled on suured, ilusad, piimjasvalge kuni tumepruuni värvusega.\nPrimula on peenelt hambav - õisik on nagu pall, lilled on lilla, roosa, lilla, tumelilla, vähem tihti puhas valge. Suvel õitseb kuu jooksul aprillis. Suvel pärast õitsemist sarnaneb sõnajalg.\nPrimula kõrge - lilled kahvakollased, pimedas keskkonnas. Aprilli-mai õisikud õitsevad rohkem kui kuu aega. Primaarikas kõrge on paljude eri värvi hübriididega.\nPrimula Kortuzovidnaya - roosad lilled, helelilla, kogutakse vihmavarju õisikuteni. Lehed on ovaalsed, hõredad, napidega. Suuub kaks korda - mais ja augustis - septembris.\nJulia primaar on ainult 10 cm kõrgune miniaalkarikas. Aprillis süvendavad roosa-lillad lilled kuni mai keskpaigani. See on üks liik kasvab avatud ruumides.\nIstutusjärgne põlvnemine nõuab mitmete eeskirjade järgimist, sama kehtib ka lillede hooldamise kohta.\nÕige istutus - võti edukale õitsengule ja primaaride pikaealisusele. See taim eelistab pisut varjutatud kohti, hästiventileeritud. Saate taime istutada viljapuu või põõsaste all, mille õied õitsevad.\nPäikeses avatud aladel on aroomi esilekerkimine ebamugav. See õitseb nagu tavaliselt, kuid suve keskel jääb lehed kuivaks ja sügiseks muutub taim palju nõrgemaks ja ei pruugi järgmisel aastal õitsema.\nKas sa tead? Pärmsoo päritolu on legend. Apostel Peetrus pärast õppimist, et heideti taevast alkohol võltsitud võtmed väravad heaven, langes tema kamp võtmed. Süvenemise koha jooksul kasvasid lilled. Pikka aega nimetatakse primuslastena Petrovi võtmeid.\nEnne istutamist, siis on vaja teha mullahuumuse või kompost, väetiste ja kaevama maapinnast vähemalt 30 cm sügavusele. Kui teil on ala, savi pinnas, lisada liiva seda.\nOluline on teada, kuidas primaarikas istutada. Keskmise suurusega liigid tuleks istutada 30 cm kaugusele, suuremad - 40-50 cm. Kastmine toimub regulaarselt, nii et pinnas on alati hüdraatunud.Pärast muljumiseks jootmist tuleb lahti keerata ja multšida.\nArendamise ajal reageerib primuslas hästi lindude väljaheidete sissetoomisele. Lilleseemned väetiste puhul on eelistatavalt kaaliumkloriidist, fosforist ja lämmastikühenditest. On vaja toita kolm korda: kevadel, suve alguses ja lõpus.\nEnamikku aedlõunast ei pea talvel ümber siirduma, kuid hübriidsortide puhul on vähem külmakindlat. Soovitav on kaevama ja eemaldada need talvel ladustamiseks ruumis.\nKülmakindlad taimed valmistatakse järgmiselt: sügisel lõpeb huulte all põõsaste all. See kaitseb taime juurtest külmast. Kui teie piirkonnas pole piisavalt lumesajus, tuleb pruun kaetud kuuse lehtedega.\nSee on tähtis! Sul ei ole võimalik lasta taimseid lehti kukkumisel: lehed - see on tuule ja külma esmakordide loomulik kaitse. Varasel kevadel soovitatakse porgamist.\nEnne primeerse pesemist kaaluge mõnda nüanssi. Kui seemned paljundatakse, säilitavad looduslikud lilled kõik nende omadused, ja selle meetodiga aia hübriid ei kanna omadusi.Seetõttu on hübriidsed taimeliigid kõige paremini paljundatud vegetatiivselt.\nIstutuskülmutatud seemned toimub hilissügisel. Seemned külvatakse karbis poolsentimeetrisse sügavusega või viivitamata pinnasesse. Avatud maapinnal võib külastada kevadel.\nKahe või kolme lehega võrsed on istutatud 15 cm kaugusel. Mõne aja pärast kasvavad taimed varjulises kohas alaliseks ajaks.\nShoots vajavad korrapärast kastmist.\nTähelepanu! Seemendist kasvatatud primaarikasvatus kasvab palju aeglasemalt ja vajab rohkem hoolt. Seda tuleks kaaluda seemnete paljundamise alguses.\nVaatame välja, kuidas kasvatada esmakordselt pookimine. Juure kaela aluses asetage eraldatud osa välja, sibul ja lehemäed. Lamina lõigatakse pooleks. Varik on istutatud valmistatud koostises, mis koosneb lehemullast ja liivast võrdsetes osades.\nJuurvilja optimaalsed tingimused: + 17 ° C temperatuur, hea valgustus, kuid otsese päikesevalguse puudumine, mõõdukalt niiske muld. Niipea, kui ilmuvad kolm lehte, viiakse primus söögikorda 10 cm läbimõõduga potti.\nKui te ei tea, kuidas primula kodus kasvatada, kasutage seda meetodit potina.Taim istutatakse aias soojendusega ja tingimuste ilmnemisega, mis sobivad avamerealadel esikülgseks.\nJagamiseks võta taim kolme aasta vanuselt, mitte vähem. Hästi kasvanud põõsas annab kuni kuus vaheseina, neil peaks olema hästi arenenud juured ja paar lehte. Eraldatud kapsas istutatakse varase sügiseni enne esimest külma. Tugevas kuumuses vajab delenki täiendavat igapäevast jootmist.\nIgas aias on vaba koht, mis on kaunistatud primuslaste värvilise vaipaga. Lillepeenra dekoreerimiseks kasutatakse hübriidseid primaarseid liike: primuslased tavalised, kevadised, küünlad ja peenelt hambad. Neid sorte eristatakse mitmesuguste kujundite ja värvidega, lisaks õitsevad kaks korda: kevadel ja suvel.\nKaunite ja kõverate servade loomiseks on primusioon polüanthape ja kõrge. Nendel taimedel on suured, ilusad õisikud, kuid neid tuleks istutada kohas, mis on kaitstud otse päikesevalgust, eelistatavalt aia põhjapoolsest küljest. Vastasel korral väheneb õitsemise periood ja lilled kaovad oma välimuse kiiresti.\nKui teie saidil on mahuti, siis saate selle ümber asetada primuslaste aia.Peate valima sorti, mis armastavad suuri niiskust, näiteks Sikkimi primaar.\nPrimula sisaldab suures koguses askorbiinhapet ja karoteeni, mis muudab selle väärtuslikuks beriberi perioodil. Pruunikas lehed, toored, purustatud salat, kuivad - lisati suppidele ja põhitoidudena maitseainena. Lihtsalt paar lehte võib anda inimesele päevas tarbitud C-vitamiini.\nTaim kasutatakse rahvameditsiinis valuvaigisti, diureetikumi, paranemise ja põletikuvastase ainena. Primula kasutatakse paljude haiguste ravis, näiteks:\nKülmavärinad (nohu, kurguvalu, bronhiit, larüngiit, kopsupõletik);\nPeavalud, migreen, neuroos ja unetus;\nNeeruhaigus, maksa rasvumine.\nPrimroosi kasutamine ravimina takistab insuldi ja südameinfarkti. Aitab taastada hormoone, tugevdab veresoonte seinu, aitab ekseemi, närvisüsteemi häirete ja paljude teiste probleemidega. 70-ndatel avastati esmakordse õli kasvajavastane toime.\nHuvitav Vana-Kreekas kutsuti esikolmiks kaheteistkümne jumala lill.Legendi järgi soovisid jumalad aidata halvaks saanud noore meest. Pidades teadmata, kuidas teda aidata, muutsid jumalad noorte ilusa lilli. Sellest ajast alates kasutatakse primrose meditsiinilistel eesmärkidel.\nSuurim raskus seisneb selles, et sortid mõnikord erinevad hooldusvajadustest. On vaja õppida, kuidas istutada erinevaid primiste sorte, millises kohas, millisel pinnasel ja mis liike vajab sagedamini jootmisel ja väetamisel.\nTehase ebakorrektne hooldus põhjustab järgmisi probleeme: juurdekasv - üleujutus külma ilmaga; lehed langevad - ebapiisav kastmine.\nPrimrose on vaenlased - räbu ja teod. Need kahjurid tuleb koguda käsitsi ja seada neile püünised. Kuid samal ajal pidage meeles, et need püünised on lemmikloomadele ohtlikud.\nÄrge tehke primaarotsuseid, mis on viinamarjade lähedal: tillukesed ja nende vastsed, peamised kahjurid viinapuu, ei halvusta rikas rohelised primuslased. Viirused parasitaksid juurtele, nii et neist on raske neist lahti saada. Ainult taime keemiline töötlus aitab.\nHoolimata raskustest, on ahvatlejate lemmik taim ükskõik kummaline. Seetõttu pakuvad nad neile erinevaid kergeid nimed - võtmed, õnne talismanid, lihavõtted ja teised.


08:36 02.09.2017 (Uuendatud 19:57 02.09.2017)\nReedel, 1. septembril olid kõik Tallinna koolide 1. klassi lapsed koos peredega oodatud Vabaduse väljakule suurele aabitsapeole\nTALLINN, 2. september — Sputnik. Linn soovib aabitsapeoga teha tähtsa päeva kooliteed alustavatele lastele veelgi meeldejäävamaks, vahendas Raepress.\n"Oleme vastsetele koolijütsidele korraldanud aabitsapidusid juba üheksa aastat, tuleval, Eesti Vabariigi 100 aasta juubelil, jõuame ka meie väikese juubelini," rääkis abilinnapea Mihhail Kõlvart.\n"Oleme rõõmsad, et Tallinna koolide õpilaste arv on aasta-aastalt suurenenud, sh ka esimesse klassi astujate arv. Algaval õppeaastal läheb 1. klassi umbes 4600 last, ligi 300 võrra enam kui eelmisel õppeaastal," lisas abilinnapea.\nPresident Kaljulaid avas kooliaasta Vihasoo algkool-lasteaias >>\nPeo juhatasid sisse Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart ning Kesklinna vanem Taavi Pukk. Koos aabitsakukega helistas esimest koolikella Mihhail Kõlvart.\nLaval esinesid laulu-, tantsu- ja tsirkusenumbritega lastekollektiivid, väljakule üles seatud telklinnakus sai osa võtta töötubadest. Vahepaladeks vallatuid tempe tehes vedasid pidu lahutamatud sõbrad Ohh ja Ahh. Peo lõpetasid suur auhinnaloos ning Karl-Erik Taukar bänd!\nAabitsapeo korraldasid Tallinna Haridusamet ja Tallinna Kesklinna Valitsus. Kogu programm oli peolistele tasuta.\nAbilinnapea Kõlvarti sõnul on Tallinna koolide õpilaste üldarv algaval õppeaastal selle kümnendi suurim — Tallinna 59 munitsipaal-üldhariduskoolis alustas uut õppeaastat kokku umbes 43 400 õpilast. Laste harimise eest kannab hoolt ligi 5200 pedagoogi. Gümnaasiumis õppimist alustas 3190 õpilast, kokku on gümnaasiumiõpilasi 8860.\nTallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart\naabitsapidu, aabits, koolid, lapsed, Mihhail Kõlvart, Vabaduse väljak, Tallinn


Deutsch Verb (äpp) : Koolielu\nDeutsch Verb (äpp)\nDeutsch Verb-äpp on väga heaks hinnatud äpp saksakeelsete tegusõnade (üle 1500) õppimiseks. Siin on võimalik õppida tegusõnade pööramist 16 ajavormis, kusjuures neid on võimalik kopeerida, meilitsi saata ja välja printida.\nsaksa grammatika deutsche Grammatik tegusõnade pööramine Konjugation der Verben\nÄppi Deutsch Verb on mugav kasutada tegusõnade (üle 1500) õppimisel-kordamisel.Õppida on võimalik ka tegusõnade pööramist nii kindla kui ka tingiva kõneviisi 16-s ajavormis. Väga mugav ka seetõttu, et on võimalik tegusõnu ja nende pööramisi välja printida, meilile saata või kopeerida. Sobib kasutamiseks keeletundides kui ka iseseisvalt kodus õppimiseks-kordamiseks, alates keeleoskustasemest A1.


Kuidas ületada platoo. 7 näpunäidet - professionaalne nõuanneLoe Edasi\nPõhiline professionaalne nõuanne Kuidas ületada platoo. 7 näpunäidet\nKuidas ületada platoo. 7 näpunäidet\nKuulsite Big Dave'i lugu ">\n1 1. Pidevad muutused\n2 2. Koormatud aeg\n3 3. Aju ja lihaste suhe\n4 4. Töö nõrkustega\n5 5. Esitage endale väljakutseid hiiglaslike lähenemisviisidega\n6 6. Vaadake oma harjutused üle\n7 7. Leidke endale koolituspartner\n8 Jäta platoo hüvasti\n9 Platoo ületamine\n1. Pidevad muutused\nHoolimata asjaolust, et laialt levinud 4–6-nädalast tsüklit peetakse endiselt koolitusprogrammide aluseks, ületades piiri keskmiselt ettevalmistustasemelt edasijõudnutele, see reegel enam ei toimi. Kui teised, pikemad, struktureeritumad programmid hõlbustavad edusammude jälgimist, võivad need olla üsna igavad ja stimuleerida halvasti lihaste kasvu. Sagedasem programmivahetus, näiteks üks kord nädalas, säästab teid paigalseisu eest. Y3T treeningsüsteem (Yoda Three Training) on populaarne treeningmeetod, mis hõlmab kolme erineva treenimisstiili jalgrattasõitu. Näiteks teete esimesel nädalal raskeid baasharjutusi vahemikus 6-10 kordust, teisel nädalal - põhi- ja isoleeritud harjutusi vahemikus 8-12 kordust, samas kui kolmas nädal hõlmab suure intensiivsusega ja mahukat harjutust vahemikus 15 kordust ning hõlmab tilku ja supersetti. Sarnane 3-4-nädalane raviskeem põhjustab lihaste pidevat kasvu.\n2. Koormatud aeg\nLiiga palju inimesi, kes üritavad platoost üle saada ja lihaste kasvu jaoks uut stiimulit leida, lähevad madala kordusevahemikuga treeningutele. Kuid tõhusam on vastupidine strateegia. Aeg, mille lihased koormuse all veedavad, on nende kasvu oluliseks teguriks, mida 3-5 kordust ei saa pakkuda. Selline taktika aitab kindlasti tugevust arendada, kuid hüpertroofia puhul peate kinni pidama vahemikust 15-20 kordust. See kehtib eriti väikeste abilihaste kohta. Eelmisele lõigule tuginedes võite lihastele täiendava stiimuli andmiseks lisada oma lähenemistele jõuga mitu väga korduvat lähenemist.\n3. Aju ja lihaste suhe\nKulturismi treeningvideoid vaadates olete ilmselt korduvalt kuulnud mõistet “ neuromuskulaarne ühendus ”, kuid tegelikkuses pole te seda treeningus seda põhimõtet kunagi kasutanud ega mõistnud seda lihtsalt. Neuromuskulaarne suhtlus on üks olulisemaid aspekte, mis eraldab täiskasvanud lastest. Enamik parimatest kulturistidest ütleb teile, kui oluline on see ühendus lihasmassi, sümmeetria ja kuju suurendamisel. Treenides, eriti suurte lihasgruppidega töötades, näete, et mängu tulevad rohkem väiksemaid abilihaseid. Hoolimata asjaolust, et tänu sellele saate rohkem kaalu tõsta, tähendab see ühtlasi, et pinge on levinud mitte ainult põhilihastes, vaid ka abilihastes, mis tähendab vähem kasvu stimulatsiooni. Näete, kui palju paremad lihased arenevad, kui keskendute lihaspingetele ja selle hooldamisele ainult peamistes lihasrühmades.\n4. Töö nõrkustega\nNõrkused aeglustavad teie arengut lihaste ehitamisel ja töömassi suurendamisel. Näiteks pingipressi puhul kipuvad inimesed harjutuse mõnes faasis ebaõnnestuma, näiteks surnud keskus, fikseerimine ülemises või keskmises asendis. Kui soovite edasi liikuda, peate need probleemid lahendama. Tuvastage oma nõrgad kohad või lihased ja treenige need välja täiendavate harjutuste, lähenemiste ja kordustega ning varsti leiate, et olete oma tööraskustest ja platoodest üle saanud.\n5. Esitage endale väljakutseid hiiglaslike lähenemisviisidega\nNagu lõikes 2, on hiiglaslikud lähenemised fantastiline ja jõhker viis lihaste löömiseks ja nende talvitumisest välja toomiseks. Hiiglaslikud lähenemised on selline treeningmeetod, mille käigus valite kergema raskuse (umbes 50–70% 1PM-ist) ja teete kolm, neli või viis harjutust järjest lühikese puhkeajaga või ilma. Hiiglaslike lähenemisviiside kasutamine iga lihasrühma jaoks on lihaste kasvu kiire ja intensiivne stimuleerimine.\n6. Vaadake oma harjutused üle\nÜks peamisi platsi põhjustavaid tegureid on kohanemine. Keha lihtsalt harjub harjutuste ja stiimulitega, seetõttu on oluline perioodilisi harjutusi perioodiliselt muuta. Jah, kükid, surnukeha ja pingipress on peaaegu iga treeningprogrammi alus, kuid treeningumaailm pole mustvalge. Kasvu stimuleerimiseks ja kohanemise vältimiseks kasutage muid sarnaseid harjutusi, nagu näiteks kükid ees, rinnus surumine plokktreeneris ja surumissumma, või täiesti uusi harjutusi. Lihasõltuvuse nõiaringi murdmiseks võib piisata isegi plyomeetriast ja omaenda keharaskusega harjutustest.\n7. Leidke endale koolituspartner\nHoolimata asjaolust, et enesemotivatsioon on oluline tegur, mis teid edasi viib, pole motivatsioon väljastpoolt sugugi vähem oluline. Enesemotivatsioon on tüütu protsess, nii et hea partner, kes on valmis kõike teie näole väljendama või teid ebaõnnestumise korral rõõmustama, aitab teil teha veel mõned kordused, mis on lihaste kasvu jaoks nii vajalikud. Kui teil pole sellist partnerit, öelge lihtsalt simulaatori naabrile tere ja pidage temaga paar sõna. Võib-olla parandab see koolituse tõhusust.\nJäta platoo hüvasti\nPidage meeles, et ka parimad kulturistid ja lihtsalt treenerid seisavad silmitsi platoo probleemiga, kuid tänu õigetele nõuannetele, nagu te just lugesite, saate platoo kestuse minimeerida ja edusamme maksimeerida.\nEelmine ArtikkelArnold Schwarzeneggeri 5 näpunäidet\nJärgmine ArtikkelKuidas vastupidavust arendada\nKuidas kodus presskuubikuid üles pumbata\nNäib, et ajakirjanduse harjutused on lisatud igasse treeningprogrammi. Väänded, jalgade tõste ja sisseseade on kõigile kättesaadavad. Kuid mitte kõigil spordiklubi külastajatel ja isegi mitte kõigil treeneritel pole täringupressi. Miks see juhtub ja kas on mingeid salajasi liigutusi, mis võimaldavad teil lameda kõhu asemel osta "pesulauda" "> On veel üks võimalus - seal on press, see kleebib välja, nagu oleks, kuid ei ole reljeefne. See juhtub ne\nLühike teave Vanus 22 aastat vana Elukoht: Kärnten / Austria Kõrgus: 163 cm Kaal: 50 kg Sisu 1 Kuidas alustasite kulturismiga?> 2 Kust te inspiratsiooni saite? 3 koolitusprogramm 4 Mille üle olete kõige uhkem? 5 Kas olete oma soovitud sobivuse saavutamiseks takistustega kokku puutunud? 6 Millist dieeti te sööte? 7 Mil\nKuulsite Big Dave'i lugu "> Sisu 1 1. Pidevad muutused 2 2. Koormatud aeg 3 3. Aju ja lihaste suhe 4 4. Töö nõrkustega 5 5. Esitage endale väljakutseid hiiglaslike lähenemisviisidega 6 6. Vaadake oma harjutused üle 7 7. Leidke endale koolituspartner 8 Jäta platoo hüvasti 9 Platoo ületamine 1. Pidevad © Copyright 2019


RT I, 01.06.2017, 9\n(1) Määrusega kehtestatakse õigusnõustamise sihtgrupp ja õigusvaldkonnad, õigusnõustamise toetuse jagamise konkursi tingimused ja kord, nõuded konkursile esitatavale taotlusele ja toetuse taotlejale, nõuded toetatavale õigusabile ja selle andmise korraldamisele, riigieelarvest toetatava õigusabi vajaja (edaspidi abivajaja) omaosalusmäär ning nõuded toetuse saaja aruandlusele.\n(2) Erivajadustega isikutele õigusnõustamise kättesaadavuse parandamiseks toetuse jagamise tingimused kehtestatakse §-ga 22.\n(1) Riigieelarvest üldise õigusnõustamise kättesaadavuse parandamiseks eraldatava toetuse jagamiseks korraldab Justiitsministeerium avaliku konkursi (edaspidi konkurss). Konkursi võitjaga sõlmitakse õigusnõustamise leping kuni viieks aastaks.\n(2) Avaliku konkursi väljakuulutamisel määratakse toetatava tegevuse piirsumma kalendriaasta kohta, toetuse ulatus, abivajaja omaosalusmäär, kohtumisega õigusnõustamise tunnitasu piirmäär ja muud konkursi täpsemad tingimused.\n(1) Konkursi võitja peab tagama õigusnõustamise abivajajaga kohtumisel või abivajaja nõusolekul videosilla vahendusel (edaspidi kohtumisega õigusnõustamine) Eestis elavatele füüsilistele isikutele, kelle taotlusele eelnenud kvartali keskmine ühe kuu brutosissetulek on kuni 1,5 Statistikaameti poolt avaldatud keskmist üldist brutosissetulekut.\n1) esimese kahe õigusnõustamise tunni eest kalendriaastas – 50–100 protsenti konkursi võtja taotluses märgitud kohtumisega õigusnõustamise tunnitasu määrast;\n2) kolmanda kuni viienda õigusnõustamise tunni eest kalendriaastas – 0–50 protsenti konkursi võtja taotluses märgitud kohtumisega õigusnõustamise tunnitasu määrast.\n(4) Konkursi võitjale makstakse toetust kalendriaastas kokku kuni konkursi väljakuulutamise käskkirjas märgitud piirsumma täitumiseni ning lõikes 2 nimetatud käskkirjas kehastatud ulatuses. Justiitsministeeriumil on õigus pidada kalendriaasta piirsumma arvestust kvartalite kaupa ning mitte maksta ühes kvartalis toetust rohkem, kui on vastav piirsumma osa.\n1) esimese kahe õigusnõustamise tunni eest kalendriaastas – 0–50 protsenti konkursi võtja taotluses märgitud kohtumisega õigusnõustamise tunnitasu määrast;\n2) kolmanda kuni viienda õigusnõustamise tunni eest kalendriaastas – 50–100 protsenti konkursi võtja taotluses märgitud kohtumisega õigusnõustamise tunnitasu määrast.\n(7) Kui abivajaja soovib saada õigusnõustamist pärast viie tunni täitumist, nõustab konkursi võitja abivajajat edasi konkursi võtja taotluses märgitud kohtumisega õigusnõustamise tunnitasu määra eest vähemalt järgneva kümne tunni ulatuses kalendriaastas. Konkursi võitja ei või nõuda eelnimetatud nõustamise eest abivajajalt muud tasu või hüve.\n(2) Konkursi väljakuulutamise teade peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:\n1) Justiitsministeeriumi kontaktandmed ja kontaktisik;\n2) konkursi korraldamise objekt, õigusnõustamisega alustamise oodatav aeg ning informatsioon konkursi tulemusel sõlmitava lepingu perioodi soovitava kestuse kohta;\n3) paragrahvi 2 lõikes 2 nimetatud õigusnõustamiseks eraldatavad piirsummad kalendriaasta kohta;\n4) paragrahvi 2 lõikes 2 nimetatud õigusnõustamise toetuse ulatuse protsent;\n5) paragrahvi 2 lõikes 2 nimetatud õigusnõustamise abivajaja omaosalusmäära protsent;\n6) paragrahvi 2 lõikes 2 nimetatud kohtumisega nõustamise tunnitasu piirmäär;\n7) taotleja kvalifitseerimise tingimused;\n8) taotluse vormistamise keel;\n9) taotluse esitamise viis, koht, tähtpäev ja kellaaeg;\n10) märge Justiitsministeeriumilt konkursi kohta lisateabe saamise võimaluse kohta;\n11) märge, et Justiitsministeeriumil on õigus igal ajal ümber jagada kohtumisega õigusnõustamise tunnid taotluses märgitud linnade ja märgitud nõustamiskohtade vahel vastavalt kohtumisega õigusnõustamise nõudluse eeldatavale jaotusele.\n(1) Taotlus koos pakkumisega (edaspidi koos taotlus) esitatakse Justiitsministeeriumile konkursi väljakuulutamise teates märgitud aadressil elektrooniliselt ning hiljemalt märgitud tähtpäevaks ja kellaajaks.\n(2) Taotlus, mis esitatakse Justiitsministeeriumile pärast konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeva ja kellaaega, ei ole tähtaegselt esitatud.\n(3) Justiitsministeerium võib taotluse esitamise tähtaega pikendada. Teade taotluste esitamise tähtaja pikendamise kohta avaldatakse Justiitsministeeriumi kodulehel.\n(1) Toetust võib taotleda asjakohases Eesti registris registreeritud juriidiline isik.\n(3) Taotleja kohumisega ja veebilehtedel õigusnõustamist osutatavatel õigusnõustajatel peab olema omandatud õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraad, sellele vastav kvalifikatsioon Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 22 tähenduses või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon ning neil peab olema piisav kogemus õigusalal.\n(4) Taotlus tuleb esitada eesti keeles ja see peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:\n3) pakkumine telefoni teel juhendamise toetuse suuruse kohta kalendriaastas käibemaksuta;\n4) pakkumine veebilehtede haldamise toetuse suuruse kohta kalendriaastas käibemaksuta;\n5) pakkumine kohtumisega õigusnõustamise tundide koguarvu kohta kalendriaastas ning selle eelduslik jagunemine linnade ja nõustamiskohtade kaupa;\n6) pakkumine, mitmel päeval nädalas konkreetses linnas ja pakkumises märgitud nõustamiskohas kohtumisega õigusnõustamist osutatakse ning kui kiiresti nõustamisele registreerimisest alates tagatakse abivajaja vastuvõtt, samuti mitme abivajaja korraga vastuvõtmine ja nõustamine tagatakse eri linnades ja pakkumises märgitud nõustamiskohtades;\n7) pakkumine, mitmel päeval nädalas ja mis kellaajal pakutakse telefoni teel juhendamist, kui kiiresti tagatakse abivajaja telefoni teel juhendamine ning mitut abivajajat ollakse valmis korraga juhendama;\n8) veebilehtede sisu haldamise kirjeldus ning aeg, mille jooksul veebilehtedel esitatud küsimusele vastatakse;\n9) õigusnõustajad, nende kvalifikatsioon ning kogemus, sealhulgas kas ja millisele valdkonnale ollakse spetsialiseerunud;\n10) taotleja poolt korraldatava õigusnõustamise teavitustöö kava ning kirjeldus linnade ja nõustamiskohtade kaupa;\n11) kinnitus, et taotlejal puudub taotluse esitamise päeva seisuga suurem maksuvõlg kui 1000 eurot ning ta pole pankrotis või tema suhtes ei ole algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust; maksuvõla olemasolu korral tuleb lisada kinnitus, et maksuvõla tasumise ajatamine on täies ulatuses tagatud;\n12) kinnitus § 4 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuetele vastava kliendihaldustarkvara olemasolu kohta ning informatsioon taotleja poolt kasutusele võetava kliendihaldustarkvara ja selle kasutuselevõtmise aja kohta;\n13) nõusolek Justiitsministeeriumile järelepärimise tegemiseks Maksu- ja Tolliametile;\n14) volitatud esindaja volitusi tõendav volikiri, kui taotluse on allkirjastanud taotleja volitatud esindaja.\n1) on esitanud taotluse tähtaegselt;\n4) õigusnõustajatel on § 11 lõikes 3 sätestatud kvalifikatsioon ja piisav kogemus;\n5) suhtes ei ole taotluse esitamise päeva seisuga algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust või ta ei ole pankrotis ning tal ei ole suuremat maksuvõlga kui 1000 eurot ning maksuvõla olemasolu korral peab olema maksuvõla tasumise ajatamine täies ulatuses tagatud;\n6) on andnud kinnituse § 4 lõigetele 3 ja 4 vastava kliendihaldustarkvara olemasolu kohta ning esitanud informatsiooni kasutusele võetava kliendihaldustarkvara ja selle kasutuselevõtmise aja kohta;\n7) on andnud Justiitsministeeriumile nõusoleku järelepärimise tegemiseks Maksu- ja Tolliametile.\n(2) Taotluses sisalduvate andmete täpsustamiseks, mis on vajalikud taotluse kvalifitseerimiseks, võidakse nõuda taotlejalt täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, määrates tähtaja nende esitamiseks.\n(4) Kui taotluse kvalifitseerimisel selgub, et taotleja on esitanud taotluses ebaõigeid andmeid või dokumente, ei ole taotlus automaatselt konkursile kvalifitseerunud. Justiitsministeerium võib jätta taotluse kvalifitseerimata, kui taotleja planeeritud õigusnõustajate arv eelduslikult ei ole realistlik võrreldes taotleja poolt taotluses esitatud õigusnõustamise tundide koguarvuga kalendriaasta kohta.\n(5) Kui ühtegi konkursile esitatud taotlust ei loeta konkursile kvalifitseerunuks või tähtpäevaks ei ole konkursile esitatud ühtegi taotlust, siis kuulutatakse konkurss nurjunuks.\n(1) Taotluste hindamiseks ja võrdlemiseks moodustab justiitsminister käskkirjaga komisjoni.\n(2) Komisjon hindab ja võrdleb ainult konkursile kvalifitseerunud taotlusi.\n(3) Taotluste hindamisel võrdleb komisjon järgmisi kriteeriume:\n2) telefoni teel juhendamise toetuse suurus kalendriaasta kohta;\n3) veebilehtede haldamise toetuse suurus kalendriaasta kohta;\n4) kohtumisega õigusnõustamise tundide koguarv kalendriaasta kohta;\n5) korraldatava õigusnõustamise teavitustöö ulatus ja selle mõjusus.\n(4) Komisjon annab taotlustele iga lõike 3 punktides 1–4 sätestatud kriteeriumi alusel punkte järgmiselt:\n1) lõike 3 punktides 1 ja 4 sätestatud kriteeriumide alusel saab kõige ebasoodsam taotlus ühe punkti ning iga eelmisest soodsam taotlus ühe punkti võrra rohkem punkte. Saadud punktid korrutatakse kahega;\n2) lõike 3 punktides 2 ja 3 sätestatud kriteeriumide alusel saab kõige ebasoodsam taotlus ühe punkti ning iga eelmisest soodsam taotlus ühe punkti võrra rohkem punkte;\n3) kui hinnatava kriteeriumi järgi on esitatud kaks või enam võrdset taotlust, saavad taotlused võrdse arvu punkte.\n(5) Komisjon hindab lõike 3 punktis 5 sätestatud kriteeriumi täitmist iga taotluse puhul eraldi järgmisel skaalal:\n1) laiaulatuslik ja väga mõjus – 2 punkti;\n2) ulatuslik ja mõjus – 1 punkt;\n3) väheulatuslik ja -mõjus – 0 punkti.\n(6) Komisjon võrdleb esitatud taotlusi, liites iga taotleja poolt lõigete 4 ja 5 alusel saadud punktid kokku. Võidab taotlus, mille punktisumma kokku on kõige suurem.\n(7) Kui selgub, et konkursile on esitatud kaks või enam taotlust, mille punktisumma on võrdne, siis heidetakse konkursi võitja väljaselgitamiseks liisku.\n(8) Kui taotluste hindamisel ja võrdlemisel selgub, et taotleja on esitanud taotluses ebaõigeid andmeid või dokumente, on komisjonil õigus taotleja konkursilt igal ajal kõrvaldada.\n(9) Komisjon teeb justiitsministrile ettepaneku toetuse andmise või andmata jätmise kohta.\n(1) Justiitsministri käskkirjaga tunnistatakse konkursi võitjaks taotleja, kelle taotlus on § 13 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidest lähtudes parim.\n(2) Kui konkursi võitja ei täida § 16 lõikes 1 sätestatud kohustust, siis tunnistab justiitsminister kolme tööpäeva jooksul lõikes 1 nimetatud käskkirja kehtetuks. Justiitsministril on õigus tunnistada uueks võitjaks taotleja, kes kvalifitseerus paremuselt teiseks.\n(3) Justiitsministri käskkiri konkursi võitja väljakuulutamise kohta edastatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates kõigile taotlejatele. Käskkirjale lisatakse taotluste hindamise ja võrdlemise kohta koostatud komisjoni protokoll.\n(4) Pärast otsuse tegemist konkursi tulemuste kohta avalikustab Justiitsministeerium taotlejate ning konkursi võitnud taotleja ärinime ja aadressid vähemalt Justiitsministeeriumi kodulehel ning väljaandes Ametlikud Teadaanded.\n(1) Justiitsminister võib enne käesoleva määruse §-s 16 sätestatud lepingu allkirjastamist tunnistada käskkirjaga konkursi nurjunuks sõltumata põhjusest. Konkursi nurjumisel ei eraldata toetust ühelegi taotlejale. Justiitsminister võib välja kuulutada uue konkursi.\n(2) Kui justiitsminister tunnistab lõike 1 alusel konkursi nurjunuks, siis hüvitatakse käesoleva määruse § 12 lõike 1 alusel konkursile kvalifitseerunud taotlejale tema vastava avalduse alusel taotluse koostamisega seotud tõendatud kulud põhjendatud ulatuses, kuid mitte üle 1000 euro taotluse kohta.\n(1) Konkursi võitja väljakuulutamise otsuse alusel sõlmitakse konkursi võitjaga kirjalikus või elektroonilises vormis leping. Konkursi võitja peab lepingu Justiitsministeeriumi poolt määratud tähtpäevaks allkirjastatult tagastama.\n(2) Konkursi võitjaga sõlmitavas lepingus sätestatakse vastavalt konkursi võitja esitatud taotluses märgitule toetatava tegevuse tasud, õigusnõustamise tundide koguarv kalendriaasta kohta ja jagunemine linnade või muude nõustamiskohtade vahel, õigusnõustamise kirjeldus, teavitustöö kava, toetuse tagasinõudmise alused ja tingimused ning muud tingimused, mida ei ole määruses sätestatud.\n(3) Lõikes 1 nimetatud lepingu vorm kehtestatakse § 9 lõikes 1 nimetatud käskkirjaga.\n(4) Kui konkursi võitja ei ole lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul Justiitsministeeriumile allkirjastatult lepingut tagastanud, siis on justiitsministril õigus tunnistada konkurss nurjunuks.\n(2) Maksetaotlus esitatakse kord kuus. Viimase kuu maksetaotlus tuleb esitada hiljemalt 15. jaanuariks. Kui maksetaotlus esitatakse hiljem kui 15. jaanuariks, on Justiitsministeeriumil õigus teha selle alusel väljamakse järgmise kalendriaasta piirsummast.\n(3) Justiitsministeeriumil on õigus kontrollida nii enne kui ka pärast toetuse väljamaksmist maksetaotluse aluseks olevate andmete õigsust, isikut tõendava dokumendi ja isiku sissetuleku kinnituse elektroonilise koopia olemasolu konkursi võtja poolt peetavas kliendihaldustarkvaras.\n(5) Kui kliendihaldustarkvara ei sisalda abivajaja isikut tõendava dokumendi ja isiku sissetuleku kinnituse elektroonilist koopiat või kontaktandmeid või kontaktandmed osutuvad ebaõigeteks, on Justiitsministeeriumil õigus nõuda konkursi võtjalt puuduvate andmete lisamist või ebaõigete andmete parandamist. Kui nimetatud andmed ei ole korrektselt kliendihaldustarvasse sisestatud või neid ei parandata, on Justiitsministeeriumil õigus keelduda vastava abivajaja osas toetuse väljamaksmisest.\n(1) Käesolevas määruses sätestatut ei kohaldata erivajadustega isikute õigusnõustamise kättesaadavuse parandamiseks toetuse jagamise konkursile.\n(2) Erivajadustega isikute õigusnõustamise kättesaadavuse parandamiseks toetuse jagamise konkurss kuulutatakse välja ning konkursi tingimused kehtestatakse justiitsministri käskkirjaga.\n(3) Toetus makstakse välja lepingu alusel ning selles määratud tähtaja jooksul.


Heegeldasin motiividest koti,rõngad on kaltsukast ostetud kardinarõngad ja mingi ema lõngakohvrist leitud tundmatu lõng ja voodriks minu vana kitsaks jäänud seelik\n-pille- posted @ 12:48 - Link - kommentaarid (3)\nEile siis kudusingi mina poole üheni ja hommikul veel peitsin lõngaotsi aga valmis sain !\nTäna kohe peole ja uus topp selga,et ikka kekutada saaks\nLõnga ostsin jälle Mammi lõngapoest,kus muide nii hea teenindus,et tuuakse lausa koju kätte\n,kulus 5 tk PEARL DK, 75% merseriseeritud puuvill, 25% viskoos,oleks veel lõnga ,siis teeksin pikema natuke.\n-pille- posted @ 07:53 - Link - kommentaarid (9)\nTäna mingit käsitööpilti ei olegi! Meil issil tööl jälle tunnike kauem läks ja siis kui lõpuks koju jõudis,krõbistasid pojaga esikus tükk aega. Mina muidugi istusin toas tugitoolis,jalad pepu all ja lasin näppudel käia,tahan homseks ühe topi valmis saada Siis tuli Mattias häbeliku näoga ja imeilusad lilled peos,kallistas mind kõvasti,kõvasti ja ütles SA OLED NIII KALLIS EMME! Vat sellised hetked teevad kohe südame hellaks ja see natuke aega tagasi olnud jonnijada on kohe meelest!\n-pille- posted @ 17:50 - Link - kommentaarid (3)\nTegin johannale salli juurde ka ühe baretti,modelli nägu küll läigib ilusti aga mis seal ikka\nõpetuse leidsin mingist soome blogist plaza.fi\nvahepeal tehtud ka üks kott\n-pille- posted @ 12:09 - Link - kommentaarid (4)\nTirtsule tegin vahepeal ka ühe sallkrae,mis siin hästi paljudel tehtud ja õpetus vist oli Eria blogis kui ma õigesti mäletan\n-pille- posted @ 06:12 - Link - kommentaarid (2)\nNii,nüüd sain lõpuks ka postkontoris käidud ja oma oksionil võidetud imeilusa pinali kätte!\nOlid ju sellised vihmased ilmad,et jala ei kippunud kuidagi minema,kodu juurest käruga peaaegu 2km astuda.\nPinalis olid isegi kommid maiustamiseks,aitähh anne`le!\n-pille- posted @ 12:28 - Link - kommentaarid\nMeie perel nüüd mütsid peas\n-pille- posted @ 18:28 - Link - kommentaarid (8)\nSai valmis üks randmesoojendajatest kasutan Steinbach Wolle Silber Babi lõnga,ilus läikiv niit on ka sees ja 17%villa.Mõnus pehme jääb!\n-pille- posted @ 16:29 - Link - kommentaarid (2)\nEile õhtul sai siis valmis minu boolero moodi asjake\nja siin mul üks heegeldatud poekotike,mida olen aga nii palju kasutanud,et on teine juba üsna välja veninud.\nÕmblemisega pole eriti sõber,seepärast pole ka voodrit sisse saanud\nVeel üks saalomoni sõlmes hästi soe ja mõnus õlasall,mille tegin sügise Novita ajakirjast õpetuse järgi\nja kampsik pisitütrele novita samosest,hästi pehme lõng ja peale tikkisin mulineega lilled\nNii,nüüd on küll mõneks ajaks kõik. Nii palju asju tahaks veel teha aga ei ole aega nii palju.Kui see käsitöö pisik külge tuli siis ei saa enam pidama,see nagu haigus kohe,et käed käivad koguaeg ja mees nuriseb,et kodu kannatab\n-pille- posted @ 06:10 - Link - kommentaarid (5)\nVahepeal valminud pääsusaba Kriuks2 juhendamisel\nja müts minule\nkäised mohäärist ja muidu ilusad aga hirmsasti ajab karvu.\nminu viimane kudum johannale sünnipäevaks kleidike,mille tegin Sansiba puuvillasest lõngast ja kulus natuke üle nelja toki.\nNüüd vist olete kõik minu pusserdised ära näinud ja saab uute tegemiste kallale asuda!\nPooleli praegu randmesoojendajad ja üks boolero moodi asjake,eks kui valmis saab siis näitan teile ka\n-pille- posted @ 10:44 - Link - kommentaarid (8)\nNäitan siis veel\n-pille- posted @ 10:00 - Link - kommentaarid (1)\n-pille- posted @ 09:53 - Link - kommentaarid (2)\nloen ja vaatan siin juba mitu kuud teiste blogisid ja nüüd tegin endale kaa!\nOlen ühe pisikese printsessiga kodune ja peagi neljaseks saav poiss käib lasteaias,nii ma siis kevadel nende lõngadega mässama hakkasin.Tütrele oli ju mütsi vaja ja mis ma siis ikka ostan kui võiks ise proovida,eks.\nNäitan siis teile ka oma esimest katsetust\n-pille- posted @ 09:12 - Link - kommentaarid (3)


Õnne ja rahu erinevus\nPeamine erinevus - õnn vs rahu\nÕnn ja rahu on kaks sõna, mis võivad inimese jaoks sageli väga segadusse ajada, ehkki nende kahe sõna vahel on põhiline erinevus. Lihtsalt, õnn on rahulolu seisund, mis on sageli tinglik ja allutatud muutustele. Teisest küljest on rahu üksikisiku saavutatud sisemise rahuliku oleku seisund, mida ei muudeta. See on kahe sõna peamine erinevus. Selle artikli kaudu uurime üksikasjalikult õnne ja rahu erinevusi.\nÕnn viitab naudingutundele. Kaasaegses maailmas otsivad inimesed igavesti õnne. Mõned üritavad õnne saamiseks omandada materiaalset rikkust, teised aga kasutavad palju rohkem immateriaalseid allikaid, näiteks armastavad olla õnnelikud. Me tunneme end õnnelikult, kui midagi saavutame. Kujutage näiteks ette, et õpilasel on keeruline eksam, kuid ta suudab selle sooritada lendavate värvidega. Sellises olukorras on inimene õnnetundest üle. See rõhutab, et enamikus olukordades on õnn üksikisiku jaoks väline asi, mida ta suudab saavutada. Enamasti allutatakse see meie olukorrale või asjaoludele elus.\nVaatlegem veel ühte näidet. Inimesel, kellel on hea töö, suurepärased suhted, on tema elus valitsevate tingimuste tõttu altid õnnelikuks osutuda. Kujutage ette, et see konkreetne inimene kaotab kas oma töö või suhte. Tema elus on kindlasti puudusi, mille tulemuseks on õnne vähenemine. See on põhjus, miks enamik inimesi usub, et õnn on pigem ajutine seisund või emotsioon, mida sageli muutuvad üsna lihtsalt.\nRahu võib mõista lihtsalt rahulikkusena või rahulikuna. Me kasutame sageli sõna rahu, et rääkida vabastusest reeglitest, sõja- ja terroriolukordadest jne. Viidates riigile või ühiskonnale viitab rahu perioodile, kus pole sõda ega terrorit.\nÜksikisikust rääkides omandab sõna rahu hoopis teise tähenduse. Seda kasutatakse indiviidi olekust rääkimiseks. Üks populaarsemaid väiteid on see, et õnne otsimisel ignoreerib või ei suuda enamik inimesi mõistma rahu väärtust üksikisiku suhtes. Usujuhtide sõnul on sisemine rahu või meelerahu midagi heaolu jaoks hädavajalikku. See võimaldab inimesel häirimata jääda meie igapäevaelu tühistest külgedest ning teda ei tohi piinata elus ebaõnnestumised, kannatused ja valu. Samuti usutakse, et arendades üksikisikus rahu, võimaldab see säilitada rahulolu kogu elu.\nMis vahe on õnne ja rahu vahel?\nÕnne ja rahu definitsioonid:\nÕnn: õnn viitab naudingutundele.\nRahu: rahu võib mõista lihtsalt kui vaikust või rahulikkuse seisundit.\nÕnne ja rahu omadused:\nÕnn: õnn on emotsioon.\nRahu: rahu on olek.\nÕnn: õnn pole kunagi püsiv, see on alati ajutine.\nRahu: rahu on püsiv.\nÕnn: õnn sõltub enamasti olukorrast, mis on tingitud materiaalsest kasust.\nRahu: Rahu on midagi, mis tuleb inimese enda seest.\n1. Õnn (14296756774) Moyan Brenn, Anzio, Itaalia (õnn) [CC BY 2.0], Wikimedia Commonsi kaudu\n2. West Lake, Hangzhou, Theavidtraveler Wikivoyage'is [CC BY-SA 4.0], Wikimedia Commonsi kaudu\nErinevus integratsiooni ja summeerimise vahelErinevus teekonna ja reisimise vahelErinevus neodüümi ja ferriitmagnetide vahelErinevus CDR-i ja CD-ROMi vahelErinevus Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide vahel\nsärgid v nahadlamborghini veneno vs laferrariuk vs meile rinnahoidja suuruslee vs garaažpunane surnud lunastus 2 standard vs eriline


1-toalised korterid, müük 1 33,10 4 24.04.19 Tallinn\nTALLINN, HAABERSTI, ÕISMÄE TEE 37, vajab san.remonti, korter, paneelmaja, 4/5, 1 tuba, üldpind 33.1 m², keskküte, turvauks, trepikoda lukus, maakler: Tiit Rannau; Siseõue avaneva vaatega 1-toaline korter(33,1m2) hea asukohaga majas, mis vabaneb kiiresti. Suur tuba ja ruumikas köök ja ...\n1-toalised korterid, müük 1 22,10 1 19.03.19 Tallinn\nTALLINN, NÕMME, MAHLA 78, korter, korteriomand, paneelmaja, katastri nr 78404:405:0022, ehitusaasta 1977, 1/5, 1 tuba, 1 magamistuba, 0 WC-d, üldpind 22.1 m², keskküte, turvauks, trepikoda lukus, dush, parkett, mööbel, parkimine hoovis, elektripliit, lokaalne kanalisatsioon; Müü...\n1-toalised korterid, rendile andmine 1 61 3 25.04.19 Tallinn\nTALLINN, MUSTAMÄE, VILDE TEE 86, korras, korter, paneelmaja, 3/5, 1 tuba, 1 magamistuba, üldpind 61 m², keskküte, TV, Internet, turvauks, trepikoda lukus, dush, mööbel, pesumasin, külmik, maakler: Mario Kirsipuu; naabrid lähedal, pakettaknad, toad eraldi, avatud köök, Tasuta parkimine,...\n1-toalised korterid, müük 1 19,40 2 23.04.19 Tallinn\n1-toalised korterid, müük 1 27 3 23.04.19 Tallinn\n1-toalised korterid, rendile andmine 1 39,20 2 13.04.19 Harjumaa\nHARJUMAA, RAE, JÜRI, ARUKÜLA TEE, uus, korter, korteriomand, ehitusaasta 2007, 2/3, 1 tuba, 1 vannituba, 1 WC-d, üldpind 39.2 m², keskküte, turvauks, trepikoda lukus, dush, garderoob, parkett, mööbel, külmik, köök; Möbleeritud korter asub Jüri aleviku keskel, suurest teest eemal. 2007. ...\n1-toalised korterid, müük 1 30,70 3 10.04.19 Pärnu\nPÄRNU, KITSE 18A, renoveeritud, korter, korteriomand, katastri nr 62502:013:4840, ehitusaasta 1968, 3/3, 1 tuba, 1 magamistuba, 1 vannituba, 1 WC-d, üldpind 30.7 m², keskküte, kaabel-TV, turvauks, trepikoda lukus, dush, kelder, pesumasin, külmik, parkimine hoovis; Kor...\n1-toalised korterid, rendile andmine 1 39,10 4 27.03.19 Tartu\nTARTU, KESKLINN, KÜÜTRI 3, korter, valmis, 4/4, 1 tuba, 1 magamistuba, 1 vannituba, üldpind 39.1 m², keskküte, TV, trepikoda lukus, dush, lift, mööbel, külmik, elekter, vesi; Suur terrass, liftiga hoone, kesklinn! ASUKOHT JA ÜMBRUS Tartu kuulsate tänavate Küütri ja Rüütli tänavate ...\n1-toalised korterid, müük 1 29,70 5 23.04.19 Tallinn\nTALLINN, NÕMME, ILMARISE 5, korras, korter, kivimaja, ehitusaasta 1972, 5/5, 1 tuba, üldpind 29.7 m², keskküte, Internet, turvauks, trepikoda lukus, dush, möbleerimise võimalus, külmik, maakler: Kate Kivi; pakettaknad, Tasuta parkimine, ELUKESKKOND JA ASUKOHT Ilmarise tee maja...\n1-toalised korterid, müük 1 91,70 3 22.04.19 Tallinn\nTALLINN, TÖÖSTUSE 77, korter, korteriomand, valmis, katastri nr 78408:807:0055, ehitusaasta 1956, 3/3, 1 tuba, üldpind 91.7 m², keskküte, dush, boiler, külmik, elekter, vesi; Müüa omanäoline ja väga avar nn loft-tüüpi korter Arsenali keskuse vahetus läheduses! Korteri siselah...\n1-toalised korterid, müük 1 15,70 1 11.04.19 Tallinn


Kõik väikesed laenud ajal Vladivostok\nKriisi ajal ja kohe pärast pangavälised finantsasutusedvõib võtta märkimisväärse turuosa, vastavalt üldjuht jaemüükfinants-võrk "KreditMarket" Igor Duritsky. Järgnevalt leiad hetke soodsaimad väikelaenud ja kiirlaenud.\nPeamiselt tegemist on meelitada ja toetades kliente,samuti raha mikrokrediiti. Loe rohkem meie autolaenude lehelt. "Kogemused eelmiste kriisidenäitab, et nad oluliselt mõjutada ümberjaotamise turul.\n. "Kuid eksperdid on nõus, et konkurentsi pangandusturulturg kasvab. Vastuse saab reeglina koheselt ning raha laekub kiirelt. Eraisiku laenuleping Laenuleping eraisikute vahel Eraisiku laenulepingu näidis Laenud inimeselt inimesele Laen inimeselt inimesele Inimeselt inimesele laen Pakkumised – laenud eraisikute vahel. LAENU BLOGI Laenu blogist leiad vajalikke nippe laenamiseks, häid kampaaniaid, kuidas säästa, milliseid laene võtta jne. Samal ajal, vastajad "i" pankuridusun, et tulevik keskmise ja väikese suurusega pangad jaekaubanduse turg onei ole nii optimistlik.\n. Kiirlaenud on tagatiseta tarbimislaenud, mis on mõeldud väikesemahuliste ja ootamatute kulutuste katteks. "Peamine tegur, mis võimaldab hinnata stabiilsustpanga ja tema arengupotentsiaali on kvaliteet laenuportfellistja riskijuhtimine. ReisilaenTerviselaen – Laen hammaste raviks. Laenu andmine eraisikule Laenu andmine – Annan laenu. AtKuid suurusest pank ei ole ja ei määravaksvõimaldab prognoosida selle tulevikku rahalise seisu ja ajalUkraina majanduse kriisi. "By thesama probleem väljavool hoiuste keskmise suurusega pangad ei ole väiksem kui suur -ütles hr Okhrimenko.- Ja kui suured pangad lootaligi tõmmata otseseid investeeringuid vanem struktuurid, väike purktugineda ainult hoiused. Ehkjuhatuse vahetus juhtub uuesti. Lisaks, eksperdid ütlevad ettevõte,lähitulevikus jaemüügiturul tulevad keskmise suurusega pangad, mis on piisavaltrahalised vahendid, kuid alles hiljuti, puudub konkurents jaemüügisegment puudumise tõttu täiustatud võrgu.. Veelgi enam, kõik kontod, mass jaemüükLaenud unustada järgmise kahe kuni kolme aasta jooksul. On eraisikute laenude saab unustatud kaks või kolm aastat. Laenud avamine ja arendamine äri-Krasnodar. Krediidi kulukuse määr on kõige objektiivsem viis hinnata laenu kogukulu – mida suurem on KKM, seda kallim on laen ehk tuleks valida võimalikult madala KKM-ga laen.\nKangur: maksa laenud buumi ajal - Arvamus - Majandus\n. Eesti finantsinspektsiooni tegevusluba. Loe täpsemalt meie kiirlaenude lehelt. "Samal ajal, ütleb ta, on väga kõrgeTõenäosus, et keskmine pangad ei saa teha tõsist konkurentsi.Esiteks - kuna suured pangad väliskapitaliga, misõnnelik, et jagada raskustes pangad kaotanud turuosa.\n. - Vastupidi, nüüdmõistlik, et rahastada projekte, mis toodavad lisandväärtust konkurentsivõimelineToode on regulaarne nõudlus kodu-ja soovitavalt rohkem-kui välisturgudel. "Tema sõnul, isegi kui see point-keskmise suurusega pangad,võrgu nii nad lihtsalt ei vaja. Kõik väikesed laenud ajal Vladivostok. Intressimäär – Intressimäär on intressi suurus protsentides väljendatult