nemokamas pristatymas ir grąžinimas | BĮK produktai\nKOHALETOIMETAMISE TASU EI RAKENDATA ÜLE 30 EUR TELLIMUSTELE.\nOzzo CBD postitab tellimusi kord päevas, kell 12.00. Tellimusi saadetakse välja esmaspäevast reedeni (v.a. Läti riigipühade ajal).\nTellitud kaup toimetatakse Teieni DPD vahendusel 1-5 tööpäeva jooksul pärast tellimuse vormistamist. Ostude puhul, mis on tehtud suurte kampaaniate ajal, võib kohaletoimetamine aega võtta kuni 8 tööpäeva.\nKuna Omniva on mugav, kiire ja 100% ilmastikukindel. Endile lähima pakiautomaatide asukoha leiate siit.\nKuidas pakki pakiautomaadist kätte saada?\nKui pakk on Teie valitud sihtkohta pärale jõudnud, siis edastatakse Teie mobiiltelefonile SMS-teade koos paki väljastuskoodiga. SMSis sisalduva uksekoodi peate sisestama puutetundlikule ekraanile, mille järel avaneb õige kapiuks, kust leiategi oma paki. Pakkide väljastamise kohta saate lugeda ka Omniva koduleheküljelt.\nPakki hoitakse pakiautomaadis 7 kalendripäeva alates Teie mobiiltelefonile uksekoodi saatmisest. Juhul kui Te ei lähe pakile 7 päeva jooksul järgi, saadetakse tooted meile tagasi ning nende eest tasutud summa ei kuulu tagastamisele.\nNB! Palun olge kindlad, et olete Ozzo CBD esitanud enda korrektse mobiiltelefoninumbri. Kui Teie antud telefoninumber ei ole korrektne või Teid ei saada kätte, siis võib kohaletoimetamise aeg pikeneda ilma etteteatamiseta.\nKui Teie pakk hilineb vääramatu jõu või kolmandate osapoolte süü tõttu, siis teavitatakse Teid sellest e-kirja teel.\nKui Teil on soov lepingust taganeda ja tellitud kaup tagastada, siis tuleb seda teha 14 kalendripäeva jooksul peale kauba kättesaamist posti teel allpool näidatud aadressile. Siinkohal jäävad tagasi saatmise kulud kliendi kanda. Kaup peab olema kasutamata kujul (mitte avatud) ja rikkumata pakendis. Toodete eest tasutud summa tagastame üldjuhul 3 tööpäeva jooksul, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul peale toodete MADARA lattu tagasi jõudmist.\nJuhul kui soovite tagastada toodet, mille ostuga kaasnes kingitus (näiteks saite kingituse soetades tooteid konkreetse summa eest või kingituse toote soetamisel), peate tagastama ka saadetud kingituse. Juhul kui kingitust ei tagastata, arvatakse kingituse väärtus tagastatavast summast maha.\nPalume saata tagastatavad tooted koos tellimuse kinnitusega aadressile: info@ozzocbd.eu\nVEALISE TOOTE TAGASTAMINE\nVealiste toodete tagastamise osas palume meiega ühendust võtta: info@ozzocbd.eu\nKui Teil on veel küsimusi kohaletoimetamise või tagastuste kohta, siis palun külastage meie KKK lehekülge. Kui Te ei leia oma küsimusele vastust, siis palun kontakteeruge meie klienditoega.


Delfiiniteraapia ehk kuidas delfiinid inimestesse suhtuvad - Skisofreenia\nParanev suhtlus delfiinidega on delfiiniteraapia. Ülevaated meetodist, Venemaa keskuste aadressid\nDelfiiniteraapia on üks laste ja täiskasvanute taastusravi liikidest. Pealegi aitab delfiiniteraapia ajuhalvatuse, Downi tõve, autismi, hilinenud vaimse ja kõnearengu, tähelepanuhäire ja paljude muude neuroloogiliste häiretega seotud vaevustega inimesi. Muide, tänapäeva teadlased ei suuda täielikult selgitada, kuidas delfiinid ja muud loomad aitavad haigustega toime tulla..\nDelfiiniteraapia olemus on suhtlemine, ujumine ja lapse mängimine loomaga. Mõnes delfinaariumis ja rehabilitatsioonikeskuses pakutakse delfiinidega suhtlemise, toitmise, puutetundliku kontakti seansse. Laps ujub koos delfiiniga, puudutab looma või sõidab delfiiniga ja hoiab selle seljauimest kinni. Loomulikult tehakse kõiki neid toiminguid rangelt juhendaja juhendamisel..\nMõnel juhul lähevad arstid delfiiniga ujumisest kaugemale. Näiteks töötatakse iga lapse jaoks välja spetsiaalsed programmid, võttes arvesse iga patsiendi piiranguid ja võimalusi. Sellisel juhul mängib olulist rolli lapse motivatsioon delfiiniga suhelda ja soov loomaga võimalikult palju suhelda. Seetõttu võib programm sisaldada erinevaid mängu- või füüsilisi tegevusi, näiteks delfiinile kummipallide või -rõngaste viskamist. Kõnepuudega lastel on kasulik loomaga rääkida. On märganud, et isegi lihtne suplemine delfiiniga annab teatud positiivse mõju närvisüsteemile, vaimsele seisundile, mis on juba oluline.\nHämmastavad delfiinid veritsevad isegi pärast haiga kohtumist. Haava korral hakkavad kuded kokku kasvama nii kiiresti, et juba mõne nädala pärast pole neil jälgi ega arme. Huvitaval kombel ei erine vigastatud delfiini käitumine tavapärasest. See viitab sellele, et delfiini närvisüsteem blokeerib valu..\nMis on delfiiniteraapia eelised?\nArvatakse, et delfiiniteraapia on pigem meditsiinilise ja psühholoogilise rehabilitatsiooni meetod, keskendudes tugevalt psühholoogilisele mõjule. Delfiiniga suhtlemine annab laengu positiivsetele emotsioonidele, lisaks mõjub delfiiniteraapia rahustavalt, organism toodab suures koguses endorfiine. Mitmed uuringud kinnitavad ka seda, et delfiiniteraapia seansside ajal aktiveeritakse inimese immuunsüsteem ja keha kaitsefunktsioonid, uni ja mälu paranevad ning vaimne aktiivsus aktiveerub..\nUsume, et lisaks psühholoogilisele rehabilitatsioonile toimub ka füüsiline rehabilitatsioon ja seda üsna suures osas. Lapse, eriti puuetega lapse jaoks on väga raske viibida mitte ainult vee, vaid ka delfiini peal. Delfiinidega ujumine pole ainult positiivne kogemus. Lapsed on pidevalt vees liikvel. Lihased muutuvad tugevamaks. Arendab motoorikat.\nLisaks on delfiinid võimelised kiirgama nii ultraheli vibratsioone kui ka inimeste poolt kuuldavaid helisid, mis mõjutab lapse bioloogilisi struktuure omamoodi vibroakustilise massaaži efektina. Ja vees liikudes tekitab delfiin enda ümber erinevatesse suundadesse voolavaid veevoolusid, mis mõjutavad läheduses asuvat last hüdromassaažina.\nDelfiinidel on keeruline aju\nIkka mõtled, miks delfiinid saavad olla targemad kui inimesed? Teadlased juba teavad vastust. Magnetresonantstomograafia uuringud näitasid, et delfiini ajukoores on närvirakkude ja keerdumiste arv suurem kui inimestel. Erinevalt meist hingavad delfiinid isegi teadlikult. Näiteks anesteesia all olev delfiin ei saaks ise hingata..\nKas delfiiniteraapia on efektiivne??\nEfektiivsuse küsimus on endiselt ebaselge ja siin on põhjus. Delfiiniteraapiaga ujub laps loomaga, püüdes uimest kinni hoida. Ja siin on nn uudsuse mõju - uued aistingud, uued kogemused esimesest delfiiniga suhtlemisest, põhjustades emotsioonide tormi. Samuti on laps vees ja lihased on pidevalt stressi all, mis on kasulik ajuhalvatusega lastele..\nJa tänaseni pole keegi võrdlenud delfiiniga lihtsalt suhtlemise mõju teiste teraapia- ja rehabilitatsioonimeetoditega. Samuti pole keegi uurinud delfiiniga suhtlemise mõju basseinis kehalise aktiivsuse puudumisel, see tähendab, et keegi pole teraapias spetsiaalselt delfiinikomponenti selle teistest osadest eraldanud. Teiselt poolt ei ole enamik terapeutilise ravi meetodeid iseenesest tõhusad, nad on tõhusad täpselt koos teiste meetoditega..\nDelfiinidel on oma keel\nJa see koosneb 14 000 erineva sagedusega helisignaalist, mis vastab inimese sõnavarale. Samuti on delfiinil ainulaadne nimi, mille ta saab sündides. Teadlased on leidnud, et üks delfiin reageerib samale vilele, samas kui tema sugulased ei reageeri üldse samale helile..\nHuvitavaid fakte delfiinide kohta nende käitumise kohta on lõputult. Kõrgelt organiseeritud olenditena töötavad nad, mängivad ja arendavad suhteid. Vaatame, miks võiksid delfiinid inimestega lihtsalt kõrvuti elada.\nKas delfiiniteraapiat saab asendada teiste ravimeetoditega??\nKui jagame delfiiniteraapia selle komponentideks, siis protseduur ise seisneb delfiiniga suhtlemises (ja see on vähemalt lapse motivatsioon delfiiniga kokku puutuda, delfiiniga mängida) ja aktiivsest vees ujumisest (iseseisvalt või delfiini peal). Kui laps kannab delfiin, siis ei pruugi ta pöörata tähelepanu väsimusele, pikale vees viibimisele, aktiivsele koormusele ja paljudele muudele teguritele. Ja see saavutab veelgi suurema efekti.\nDelfiiniteraapia iseenesest ei pruugi paljudele jõukohane olla, eriti kui peate oma lapse viima teise linna, riigi teise otsa või isegi teise riiki. Kuid suhteliselt odav on laps harjuda basseini juurde ja basseini külastama üks või kaks korda nädalas. Jah, tavalises ujumises pole sellist motivatsiooni nagu delfiiniga mängimine, kuid tervis on kallim ja basseine on peaaegu kõigis enam-vähem suurtes linnades.\nFüüsika loomade maailmas: delfiinid ja kajalokatsioon\nDelfiinid on mereimetajad. Nende keha on loodud just nende loomade elustiili tõttu. Enamik delfiinide meeli töötab erinevalt maismaaimetajatest. Nende aju pole vähem keeruline kui inimese aju ja delfiinid arenesid inimestest kauem (umbes 25 miljonit aastat). Teadlased on delfiine uurinud mitu aastakümmet, kuid nende elustiili kohta on endiselt küsimusi, millele pole vastust leitud. Muude küsimuste hulgas on ka nende loomade sidesüsteem. Eksperdid usuvad, et neil on oma keel, kuid inimesed pole veel võimelised seda lahti mõtestama.\nSelleks üritavad teadlased uurida delfiini kuulmisüsteemi, aga ka nende "kajaloodi" - süsteemi helisignaalide edastamiseks. Veealune nähtavus on peaaegu alati väga piiratud, mistõttu delfiinid ei tugine mitte nägemisele (neil on hästi arenenud nägemus, kuid seda ei saa ideaalseks nimetada), vaid kuulmisele. Delfiinid kasutavad omavahel suhtlemiseks kõrgsageduslikke helisid. Kosmoses orienteerumiseks annavad need loomad teatud sageduse ja kestusega klikke. Need objektidest välja peegeldavad helisignaalid annavad delfiinidele teavet teda ümbritsevate objektide kohta. Paljudel maaimetajatel on väga terav lõhnataju. Delfiinid, kes eluks veekeskkonda valivad, on lõhnataju peaaegu kaotanud. Selle asemel õppisid nad oma maitsemeelt täiuslikuks kasutama. Maitsepungad annavad delfiinidele aimu teatud ainete olemasolust vees, mis võib viidata toidu, ohu või lähedaste lähedusele. Teadlased usuvad, et delfiinid suudavad tuvastada isegi väga väikesi erinevusi vee soolsuses. Sel põhjusel ei sisene Vahemerel elavad delfiinid peaaegu kunagi Musta mere vetesse, kus vee soolsus on umbes 17 ‰, mis on pool Vahemere soolasusest..\nMis kõige parem, delfiinidel on arenenud kuulmine, nad on oma elus esmatähtsad, asendades enamikul juhtudel nägemist. Toitu otsides sukelduvad need imetajad suurtesse sügavustesse, kus nähtavus praktiliselt puudub. Isegi kui delfiini nägemus oleks hästi arenenud, on siin siiski raske midagi näha. Kuid kajamine võimaldab teil toitu tuvastada ja ümbritsevas ruumis ideaalselt orienteeruda. Samal ajal väitsid eksperdid eelmise sajandi alguses, et delfiinide kuulmine on väga halvasti arenenud.\nNagu kõik teised imetajad, oli delfiini esivanemate hääleaparaat tõenäoliselt seotud hingamissüsteemiga. Kuid delfiinides ja nende sugulastes pole vokaalsüsteem kopsudega ühendatud. Nende suu aitab haarata ainult esemeid, sealhulgas toitu. Delfiinide hingamissüsteem on keeruline, sisse- ja väljahingamise punkt on puhumisauk, mis asub pea ülaosas. Delfiinide hingamisteedega on ühendatud kolm paari õhukotte. Teadlased usuvad, et need kotid mängivad olulist rolli delfiinide tekitatavates helides. Nad suhtlevad, sulgedes suu ja puhumisauku, vee all, mitte pinnal.\nSelle aasta septembris avaldasid Karadagi looduskaitseala teadlased töö, milles näidati nende loomade sidesüsteemi. Klikkide helitugevuse ja sageduse muutmisega moodustavad pudeldelfiinid sõnad ja neist - laused. Ekspertide sõnul sarnanevad need vestlused paljuski inimkõnega. Vestluses osaledes kuulavad delfiinid üksteist tähelepanelikult. Kui üks delfiin "räägib", siis teine kuuleb seda ja vastupidi. „Iga ühe looma poolt tekitatud heli erineb vestluspartneri tekitatud teisest helist. Erinevus on pulsatsioonide spektris ja sageduses. Sellisel juhul ei korrata mitmeid helide kombinatsioone. Võime eeldada, et iga pulsatsioon tähistab delfiinikeelest eraldi foneemi või sõna, ”ütleb uuringu juht Vjatšeslav Rjabov. Heli pulseerimise kiirus delfiinides on umbes 700 impulsi sekundis.\nKlõpsud ise genereeritakse kindlas süsteemis, mis asub pea ülaosas asuva löökaugu all. Loomad saadavad helilaineid suunatult, selle võimaluse annavad rasva kiht looma otsmikul, samuti kolju nõgus esipind. Selle tulemusena suudab delfiin koguda heli suunavas "kiires", mille hajumisnurk on 9 °. See annab loomadele palju võimalusi. Näiteks pudeli delfiinid suudavad mandariini suuruseid väikeseid objekte tuvastada üle 100 meetri kaugusel.\nDelfiinide kuulmisorgan pole vähem keeruline kui heliaparaat. On selge, et neil pole aurikulaare, kuigi delfiinide esivanematel oli. Kui see orel jäetaks delfiinidesse, põhjustaks see liikumise ajal turbulentsuskoldeid, mis tekitaks tugeva müra, mis uputab loomale kõik muud helid..\nSeetõttu tajuvad delfiinid helisid erinevalt. Esiteks läbivad helisignaalid välise kõrvaava (see on endiselt olemas). Seejärel jõuab sama kitsast kõrvakanalit mööda akustiline laine keskkõrva. Pealegi asetatakse nende loomade kesk- ja sisekõrv mitte koljuluudesse, vaid eraldi, ühendades need spetsiaalse kõõluse kinnituse abil koljuga. Helinärv edastab vastuvõetud signaalid ajju. Huvitaval kombel on vasaku ja parema kõrva helivastuvõtjad üksteisest sõltumatud. See võimaldab loomal leida heliallika. Näiteks suudab seesama villitud delfiin täpselt lokaliseerida väikese kala kukkumise basseinis ja ujuda kohe kukkumiskohta. Lisaks kõrvakanalitele saavad delfiinid heli ka alalõua abil, kus asub 0,3 mm paksune luuplaat. See mängib membraani rolli.\nTänu oma kuuldesüsteemi struktuurile suudavad delfiinid tajuda väga erinevaid helisid - alates 1 hertsist kuni 320 kilohertsini. See on palju laiem helivahemik, kui inimene suudab tajuda.\nHeli genereerides ja ümbritsevate objektide peegeldust püüdes uurivad delfiinid oma ümbrust. Pealegi on delfiinide kajalokatsiooniseade väga usaldusväärne. Delfiinid leiavad teineteist üle 150 meetri kaugusel täielikus pimeduses. Sel juhul genereerivad nad ultrahelisignaale sagedusega 60–90 kilohertsi. "Lokaatori" abil saab delfiin andmeid mitte ainult takistuste ja objektide kauguse, vaid ka nende olemuse (suurus, kuju ja materjali omadused) kohta.\nKus tehakse delfiinravi?\nDelfiiniteraapiat tehakse delfinaariumides ja akvaariumides paljudes Venemaa linnades ja välismaal. Kõiki neid on võimatu loetleda, kuid siin on mõned neist:\nMoskva (delfinaarium Moskva loomaaias ja delfinaarium ülevenemaalises messikeskuses)\nUtrishi küla Novorossiiski ja Anapa vahel soolajärvel.\nSotši (delfinaarium "Aquatoria" kuurortlinnas "Adler", delfinaarium "Starfish" kuurordis "Lazarevskoye", delfinaarium Park Rivieras, delfinaarium Sotši pargis)\nNovorossiysk (delfinaarium, okeanaarium)\nNaberezhnye Chelny (delfinaarium)\nAnapa (selle linna delfinaarium on osa okeanaariumist, kus on esindatud ka teised mereloomad)\nTuapse (delfinaarium Aqua-Mir veepargis)\nJaroslavl. (Jaroslavli delfinaariumi tervisekeskus)\nYeysk, Krasnodari territoorium\nDelfinaariume on ka Aluštas, Evpatorias, Nižnevartovskis. Delfinaariume on välismaal, näiteks Almatõs, Antalyas ja paljudes teistes linnades..\nIlmus uudis Samarast pärit poisi Slava Belkini kohta, kes paranes ajuhalvatusest tänu olümpiakeskuses asuva Moskva veespordipalee delfiinile. Au ujus igal hommikul koos Kasperi-nimelise delfiiniga ning delfiin veeres last pikka aega ja suure rõõmuga selili. Arstid ei uskunud, kuid juhtus ime. Sõna otseses mõttes kaks nädalat hiljem hakkas Slava ise palli viskama, ehkki enne seda polnud poisi jaoks nii lihtne, esmapilgul tegevus praktiliselt saavutatav. Slava ei kõndinud, seisis mööda seina ja pärast pikki seansse delfiiniga see diagnoos tühistati, psühhokõne areng hilines.\nTeine internetist leitud näide on lugu poisist nimega Semyon, kellel diagnoositi ajuhalvatus. Ta on juba läbinud delfiiniteraapia kuuri Sotši delfinaariumis. Tulemus on vanemate sõnul hämmastav - laps hakkas suhtlema, seni ainult žestidega, ise istuma.\nKui uued materjalid muutuvad kättesaadavaks, räägime teile kindlasti uutest delfiiniteraapia juhtudest. Ja pidage meeles, et ajuhalvatus pole lause. Oma saidil räägime lugusid inimestest, kes on seda tõestanud.\nDelfiinravi on kallis ja ohtlik. Efektiivsust pole tõestatud, kuid mõnikord aitab see\nVanemad peaksid olema teadlikud kursuse tegelikust väärtusest, millele nad seda raha kulutavad\nDelfiinravi. Nimi ise köidab ja võlub.\nDelfiin on loomariigis intellektuaal võluva naeratuse, hiilgava plastkeha ja salapärase ultrahelilokaatoriga, olend, kes elab maailmamütoloogias kahes elemendis - meri ja õhk - jumalate satelliit.\nDelfiine on väga hea vaadata ja veelgi enam nendega suhelda. Ükskõik kui palju te ka ei usuks, et need kaunid loomad on võimelised paranema.\nIgal suvel viivad tuhanded vanemad kogu maailmas oma ajuhalvatuse, autismi ja isegi vähiga lapsed soojale rannikule delfiiniteraapia keskustesse, mis maksab neile tuhandeid, kui mitte kümneid tuhandeid dollareid, lootuses, et rääkimata, halvatud ja halvatud muud piirangud, lapsed, kui mitte neist täielikult üle saada, siis astuge vähemalt suur samm edasi tervenemise suunas.\nMõnes keskuses pakutakse delfiinidega suhtlemise, söötmise, puutetundliku kontakti seansse. Patsiendid ujuvad looma puudutades või delfiiniga ratsutades ja seljauimest kinni hoides. Kõik need toimingud viiakse läbi juhendaja juhendamisel..\nTeised teraapiakeskused sellega ei piirdu. Spetsialistid töötavad välja konkreetse lapse jaoks spetsiaalsed individuaalsed programmid, võttes arvesse tema probleeme ja piiranguid. Tuginedes asjaolule, et delfiiniga suhtlemine on väga motiveeriv tegur, sõnastavad nad programmi, mis hõlmab last, kes teeb delfiinile suunatud erinevaid mängutegevusi. See võib olla nii füüsiline tegevus (näiteks loomale kummipallide või -rõngaste viskamine) kui ka kõne.\nPakkujad usuvad, et autistlike laste delfiiniteraapia seansid (see konkreetne diagnoos on meetodi üks peamisi rakendusi) aitavad kaasa patsiendi psühho-emotsionaalse seisundi paranemisele, tähelepanu kontsentreerumisele välistele stiimulitele ja neile vastavale reageerimisele, peen- ja jämotoorika, samuti kõne- ja kognitiivsete võimete arengule. suurendada motivatsiooni edasiseks õppimiseks.\nMõni neist väidab isegi, et 2-nädalane delfiiniteraapia võib anda autistliku lapse arengus sellise läbimurde, et tulemus võrdub 6-kuulise tavapärase füüsilise ja kõneraviga..\nJa üks Antalya delfiiniteraapiakeskustest, Antalya hingeteaduskool, väidab, et tänu istungitele nende asutuses on 6-aastane autistlik laps täielikult kõikidest häire sümptomitest lahti saanud.!\nSamal ajal ei ole delfiiniteraapial meie riigis ega ka lähemal ega kaugemal välismaal ametlikku meditsiiniteraapiat ning keskuste tegevust ei reguleeri riiklikud meditsiiniasutused..\nKas see on ebaõiglus seoses ebatavalise ravimeetodiga või seda tüüpi teenuste täielikult põhjendatud kõrvaldamine meditsiini kui haiguste ravimise praktikast?\nTeenusepakkujad on ise kindlad, et selle tõhususe parimaks tõendiks on sajad vanemad, kes nende juurde tulevad. Kui vanemad ei näeks delfiiniteraapia positiivset mõju, poleks nad suveks raha kokku hoidnud, et viia oma haige laps uuesti delfiinidega kohtuma.\nKaasaegne arstiteadus ja praktika ei piirdu aga ainult patsientide ja nende vanemate arvamustega. Mitte et neid ignoreeritaks, kuid ratsionaalne lähenemine nõuab vastuseid mitmele olulisele küsimusele..\nEsimene küsimus: kas positiivsete nihete olemasolul võime olla kindlad, et see on just selle teraapia tulemus, just see tegur, millele omistame terapeutilist toimet??\nTeine küsimus: kui ravitoime toimus ja seda andis just see tegur, siis milline on selle ulatus võrreldes teiste samale haigusele suunatud ravimeetodite tulemustega materiaalsete kulude suhte ja toime suuruse osas?\nKolmas küsimus: kui ohutu see teraapia on?\nOn veel üks küsimus, nimelt: milline on teraapia toimemehhanism? Kuid kui kõigile eelnevatele on olemas soodsad vastused, võib meetodit soovitada isegi siis, kui selle toimimine pole väga täielik..\nKas on mingeid uuringuid, mis näitavad delfiinravi efektiivsust? Ütleme nii: on neid, kes teevad sellise järelduse. Need on David Nathansoni töö Dolphini inimteraapiakeskusest (Miami, Florida, USA), vene teadlane professor L. N. Lukina ja mitmed teised uuringud.\nSamal ajal näitavad mitmed tööd, eriti neuroteadlase Laurie Marino ja kliinilise psühholoogi Scott Lilienfieldi (Emory ülikool (Atlanta, USA)) ulatuslik ja üksikasjalik analüütiline ülevaade nende uuringute nõrkusest ja järelduste paikapidamatusest..\nEsiteks on võimatu väita, et teraapia positiivse mõju põhjustas just delfiinidega suhtlemine. Sellise järelduse tegemiseks tuleb välistada veel kaks tegurit: uudsusefekt ja platseeboefekt..\nUudsuse mõju on seotud positiivse mõjuga inimesele mis tahes uue kogemuse korral, mis põhjustab tugevaid positiivseid emotsioone. Vähemalt lühiajaliselt parandab selline kogemus patsiendi meeleolu ja hõlbustab temaga kontakti ning see on autistliku või teiste arenguhäiretega laste puhul väga oluline..\nAsjaolu, et delfiinidega suhtlemine toob uudsust ja naudingut, ei tee sellest veel teraapiat, ravi. Oluline on see, et väikese patsiendi vanemad maksaksid selle konkreetse efekti eest, mida delfiinid võivad pakkuda. Kuid lõppude lõpuks võib laps kogeda tugevaid emotsioone näiteks lõbustuspargis, tsirkuseetendusel, lõpuks lumelibisemiselt kelgutades, teiste loomadega suheldes. Sellisel juhul on vanemate kulud mitu suurusjärku väiksemad.\nKeegi pole delfiiniteraapia ja näiteks hipoteraapia mõjusid võrdlevaid uuringuid läbi viinud. Keegi ei kaalunud, kas positiivsed tulemused tulenesid pigem veeprotseduuridest, terapeutide hoolsast ja intensiivsest tööst patsientidega, kas need olid võrreldavad näiteks rakendatud käitumisanalüüsi või muu kõrge intensiivsusega korrigeeriva ravi tulemustega. Teisisõnu, keegi pole teraapias spetsiaalselt delfiinikomponenti eraldanud selle teistest osadest..\nMis tahes ravi kontrollimine platseebot saavate patsientidega on tänapäeval meditsiiniliste uuringute standard. Muidugi, mida on ravimitega hõlpsasti saavutatav - ühele patsientide rühmast antakse näivapille ja tegeliku ravimi toimimise tulemusi võrreldakse mannekeeni võtmise tulemustega, pole delfiinravi puhul nii lihtne teha.\nMis võiks olla platseebo delfiin või näiv delfiin? Kuidas eraldada ravi mõju platseebo efektist, see tähendab positiivne tulemus, mis on tingitud patsiendi ja tema lähedaste psühholoogilisest mõjust protseduuride läbiviimise ja paranduste ootamise faktist?\nKõige üllatavam on see, et dr David Nathansoni meeskond, kelle tööd delfiiniteraapia positiivsete mõjude osas on Marino ja Lilienfield kritiseerinud, leiutas ja konstrueeris nn animatroonse delfiini. Nathanson viis läbi uuringu, kus 35 7 erineva diagnoosiga last 7 riigist puutusid kokku TAD-ga (Test Animatronic Dolphin). Millisele järeldusele teadlane jõudis??\nInteraktiivsed seansid animatroonse delfiiniga osutusid mitte vähemaks ja mõnel juhul isegi tõhusamaks kui elava seansiga.!\nMida see tähendab? Lori Marino väidab oma intervjuus, et sellel Nathansoni teosel on kõik samad metodoloogilised vead kui tema varasematel delfiiniteraapia uuringutel ja seetõttu on ka järeldus animatroonilise delfiini terapeutilise toime kohta väga küsitav..\nKuid vaatame seda teiselt poolt: kui unustate hetkeks Nathansoni uurimistöö nõrkused ja aktsepteerite tema järeldusi tõestena, selgub, et tõelise delfiini ja platseebo delfiini võrdluses võidab platseebo! Ja see tähendab, et delfiinidele ja ainult neile pole omane selline spetsiifiline kvaliteet, mis annab seda tüüpi ravile erilise efekti..\nHüppame üle kolmanda küsimuse - kui ohutu on delfiiniteraapia? - ja naaseme selle juurde veidi hiljem, kuid nüüd proovime leida vastuse neljandale: kas on olemas teaduslikke andmeid delfiini mõju mehhanismile inimkehale?\nTeraapia keskmes on hüpotees, et ultraheli, mille delfiin kiirgab kajalokatsiooni ajal, mõjutab inimese aju neurotransmitterite tasakaalu. Hüpoteesil pole siiski eksperimentaalset kinnitust, kuid see Saksa teadlaste uuring näitab selle vastuolu..\nTeadlased registreerisid Floridas Dolphins Plus keskuses 83 delfiiniteraapiaseanssi. Nad leidsid, et delfiinide kiirgatavad ultrahelid ei jõudnud isegi ultraheliravi jaoks kehtestatud meditsiiniliste standardite miinimumläve..\nNüüd tagasi turvaprobleemi juurde.\nOn dokumenteeritud juhtumeid, kus patsiente traumeeritakse raviseansi ajal delfiinide rünnaku tagajärjel..\nSeda juhtub harva, kuid peame tunnistama, et vangistuses peetava looma käitumine ei ole alati täielikult ennustatav, sest ekspertide sõnul on vangistus stressirohke isegi selles sündinud isendite jaoks ja veelgi enam kinnipeetud loomade jaoks..\nSamuti on loomal nakkusoht, näiteks nahainfektsioon.\nDelfiiniteraapial on veel üks oluline aspekt, see on eetiline aspekt. Vähesed inimesed mõistavad, et delfiinide küttimine on julm ja verine äri. Eksperdid usuvad, et iga vangistuses hoitud elusoleva delfiini kohta on kinnipüüdmise käigus umbes 10 surma..\nKuid asi pole mitte ainult selles, vaid ka selles, et loomi hoitakse nende jaoks ebaloomulikes tingimustes ja koolitatakse, mis on vägivald nende olemuse vastu..\nKõik ratsionaalsed argumendid viitavad sellele, et delfiiniteraapia pole ravi, vaid ainult üks ravimeetoditest, mis on palju kallim kui näiteks tavaline puhkus mere ääres.\nKuid on emotsionaalne "argument": delfiini, erinevalt hobusest või koerast, saadab eksootika, müstika ja ime aura. Ja kuidas mitte mõista raskete vaevustega laste vanemaid, kes on enamasti juba proovinud palju erinevaid ravimeetodeid, mis nõuavad pidevat pingutavat pingutust ja annavad mõnikord ainult tagasihoidlikke tulemusi.\nMurrangu soov, lapse seisundi järsk paranemine, usk imesse paneb neid delfiiniteraapia jaoks raha kokku hoidma, vähendades kulusid oma põhivajaduste rahuldamiseks, võlgu jääma, laenu võtma, maja müüma (sellised juhtumid on teada USA-s), pöörduma abi saamiseks heategevusorganisatsioonide poole..\nNoh, see on nende õigus, kuid ma tahaksin, et nad oleksid kursis selle kursuse tegeliku väärtusega, millele nad seda raha kulutavad..\nOn olukordi, kus autistlik laps teeb dramaatilise arenguhüppe läbi hobuse, koera ja isegi kassiga suhtlemise. Sellist tüüpi ravi ei tunnusta ka ametlik meditsiin, kuid isegi kui kass haiget last kuidagi ei mõjuta, maksab see vanematele palju vähem kui reis delfiinide juurde.\nReaktiivne depressioon on psühholoogiline häire, mille korral sümptomid ilmnevad traumaatiliste sündmuste või stressi taustal.


Guarana ekstrakti tootjad, Top 10% -20% kofeiini Guarana ekstrakti pulber\nGuarana ekstrakt, mida alati kasutatakse tervisetoodete ja farmaatsia valdkonnas kui toidu lisaaineid, on guarana ekstrakti peamiseks aktiivseks koostisaineks kofeiin 10% -20%. FZBIOTECH, taimeekstrakti tootja, on pühendanud parima kvaliteediga looduslike guarana ekstrakti pulbri pakkimisele üle kogu maailma parima hinnaga. Pikaajalise koostöö jaoks on tasuta näidis.\nGuarana ekstrakti põhiteave\nOsa: puu või seeme\nSpetsifikatsioonid: Kofeiin 10% -20%\nGuarana ekstrakti sissetoomine\nGuarana seemneekstrakt 22% valmistatakse ronimisviinast, guarana taime puuviljad sisaldavad kaks korda kuni kolm korda kohviubadel (ligikaudu 4%) kofeiini, ksantiini ja tanniine.\nGuarana ekstrakti funktsioon\nSeedeerimine: Guarana ekstrakti kasutatakse seedeprobleemide, eriti ebaregulaarse soolehaiguse vastu võitlemiseks.\nRakendatakse tervisetoodete ja farmaatsia valdkonnas toidulisandina\nSelles väljaandes esinev tanniin aitab toidu korralikult seedida ja kõhulahtisust ravida.\nSeda kasutatakse laialdaselt toiduväljal ja kasutatakse magustatud või gaseeritud karastusjookide ja energiatööstuses. See on taimne tee koostisosa.\nKaalulangus: Guarana ekstrakt vähendab söögiisu ja toitumist, samal ajal stimuleerides keha ainevahetust. Seega aitab see põletada akumuleeritud rasvu ja lipiide kui keharakkude ja kudede energiaallikat.\nXi'an Fengzu Biological Technology Co, Ltd on üks professionaalne Hiina guarana ekstrakti tootjad, kõik, mida vajab parim, hind, orgaaniline, 100% puhas loodus ja GMP tehase Guarana ekstrakti, võtke meiega ühendust. Ja teretulnud hulgimüügi hulgimüügi ja suure hulga guarana ekstrakti meilt.\nHot Tags: guarana seemneekstrakt, paullinia cupana seemneekstrakt, kofeiin 20%\nRoosilõhnaline kuldjuur vedelikku ekstrakti Rhodiola...


Blogibaromeeter 2017: Videoblogija - kes see veel on? — Miltton JLP\nTekst, pilt või video? Blogibaromeetri uuringust selgub, et õige vastus on video! Videoblogijad on Eestis viimase kahe aasta jooksul kiireima pealekasvuga blogijate grupp, kellega ka ettevõtted teevad üha meelsamini koostööd.\nOlgugi et videoblogimine on Eestis veel üsna lapsekingades, on see praegu kõige kiiremini kasvav viis blogi pidamiseks. Neljandik Eestis tegutsevatest videoblogijatest on sellega tegelenud vähem kui aasta, 75% videoblogijatest kuni kolm aastat. Kuigi lugejale võib tunduda blogimine pigem hobi, kus ei ole vahet, mis vormis või kanalis seda teha, selgub uuringust, et videoblogijad erinevad nn traditsioonilistest blogijatest üsna kardinaalselt.\nPOPulaarne meeste ja noorte seas\nEesti blogimaastikul on ülekaalus naised ning see pole omane vaid Eestile. Viimase kahe aastaga on aga meesblogijate osakaal Eestis oluliselt suurenenud. Seda eelkõige just videoblogijate osas, kellest 39 protsenti on mehed. Samuti on viimase aasta jooksul Eestis blogimisega alustanud just mehed.\nVideoblogimine on populaarseim noorte seas, kes on ühtlasi aktiivseimad interneti ja sotsiaalmeedia kasutajad (Eestis kasutab igapäevaselt internetti 100% noortest). Ligi poolte uuringus osalenud videoblogijate vanus jääb alla 18 eluaasta. Vaid üks uuringus osalenud videoblogija oli vanuses 31–35 aastat. Videoblogijate keskmist vanust vaadates ei paista ka nende lühike blogimise staaž ühtäkki enam üllatusena.\nGraafik: Eesti blogimaastiku sooline jaotus (2017).\naeganõudvam aga tulusam\nUuringust selgub, et videoblogimine on aeganõudvam kui kirjablogi pidamine. Isegi kui ideede ja teemade mõtlemine ei ole keeruline, võtab nende elluviimine videoblogijatel rohkem aega. Videoblogimine nõuab blogijalt nii tehnilist oskust kui taipu, mistõttu on ka keskmine nädalas blogimisele kulutatav aeg kirjablogijast suurem. Uuringus osalenute sõnul võib see vahe olla isegi kuni kahekordne, ulatudes enamikul videoblogijatest 5–10 tunnini nädalas. Samal ajal leiab ligi kolmveerand ülejäänud blogijatest (veebiblogijad), et neil kulub blogimiseks kuni viis tundi nädalas.\nUuringust selgub, et mida rohkem aega kulutatakse blogi pidamisele, seda suurema tõenäosusega teenitakse sellega ka raha. Videoblogimise korral ei ole see aga päris üks-ühele ülekantav. On ju videoblogimisel suurem ajakulu loogiline blogipidamise keerukuse tõttu, mistõttu ei saa turunduse- ja reklaamimaailmas seda just otsustava kriteeriumina arvestada.\nOlulisemana selgub uuringust, et videoblogijate seas on raha teenivaid blogijaid rohkem. Ka neid, kelle poole on ettevõtted pöördunud koostöö eesmärgil, on rohkem just videoblogijate seas. Teoorias tundub see digi- ja sotsiaalmeediakanalite toimimisloogikat arvestades loogiline.\nVideopõhistele kanalitele on lihtsam lisaks sisulisele koostööle müüa ka reklaami, mis ei sõltu videoblogijast endast ning võib toetada sisulist koostööd ettevõtte ja blogija vahel. Seetõttu on ettevõtete suurem huvi just videoblogijatega koostööks igati mõistetav ja loogiline trend.\nRahaline tulu ei ole videoblogijate jaoks aga esmane prioriteet. Enim motiveerib uuringu järgi ettevõtetega koostööle võimalus kogeda midagi uut ja erilist (39%), millele järgnes raha teenimise võimalus (30%).\nUuring on osa rahvusvahelise suhtekorraldusbüroode võrgustiku IPREX poolt läbi viidavast Blogibaromeetri uuringust, mis mõõdab kord aastas blogimaastikul toimuvat. Eestis viidi Kommunikatsioonibüroo JLP eestvedamisel uuringut läbi kolmandat korda.\nUuringutulemustele viitamine: Blogibaromeeter (2017), Kommunikatsioonibüroo JLP


Kuidas luua oma Google Music OS X Dashboard vidin\nSa said just oma läikiva Google Music'i beetakutsumise ja olete innukas seda kasutama, kuid sulle ei meeldi mõte, et teie brauser (või ekstra vahekaart) oleks avatud, et teie Maci muusikat voogesitada? Me võime seostada. Lootsime lihtsa juhendi, et näidata teile, kuidas muuta Google Music oma Maci juhtpaneeli vidinaks, võimaldades sul oma brauseri sulgeda ja nautida oma voogesituse muusikakogu.\nJuhtpaneel on suurepärane funktsioon, mida OS X-is sageli tähelepanuta jäetakse. Koos Safariga saate luua peaaegu iga saidi veebiklipi, mis võimaldab teil suhelda mõne veebisaidi osaga väljaspool brauserit. Seda juhendit saab kasutada paljude ja sarnased teenused, on protsess sama, mis kohas.\nEsimene asi, mida peate tegema, on Safari avamine, Google Muusika saidile navigeerimine ja sisselogimine.\nSeejärel avage menüüribal menüükäsk Fail> Ava armatuurlaual ....\nSeejärel peaksite nägema kasti, mis tõstab esile väikese osa vaatatavast leheküljest. Kasti muutmiseks muutmiseks klõpsake suvalises kohas. Te näete ankurpunkte kogu kasti ümber, klõpsate ja lohistate neid punkte, kuni see katab kogu lehe. Kui kogu lehekülg on valitud, klõpsake üleval paremas nurgas nuppu Lisa.\nJuhtpaneel avaneb teie uue Google Music Web klippiga.\nKui liigutate hiirt vidina kohal, näete selle keskel väikest nuppu "i" alumises paremas nurgas. Klõpsake seda nuppu, peame vidina seadistustes mõned muudatused tegema.\nPärast nupule "i" klõpsamist näete väikest seadistuste ekraani, mis on sarnane ülaltoodud nupule. Veenduge, et märkeruudust "Ainult juhtpaneelil heli esitamine" tühjendatakse. Kui see kast oleks kontrollitud, lõpetatakse pärast voogesituse lahkumist voogedastatav muusika. Lahtri märkimata jätmine lubab juhtpaneelil ja Google Muusikal jätkata oma lemmikmuusikate voogesitamist.\nSaate muuta ka vidina välimust ning kohandada suurust, klõpsates samal ekraanil nuppu Muuda. See võimaldab teil liikuda lehekülje vaadatava osa ümber (klõpsa ja lohista leht), samuti muuta vidin nii suureks või väiksemaks, kui soovite (klõpsa ja lohista all paremas nurgas). Vidina suuruse muutmisel pidage meeles, et selle tõttu, et see on vidin, ei anta vidina vaatamisel kerimisvõimalusi.\nSelle juhendaja jaoks kasutatud ekraanipildid olid 11-tollise MacBook Airi vidina. Ekraani kinnisvara on väike, kuid me saime vidina tööd teha. Esita vidina suurusega ja milline ala on selles ruumis nähtav, et leida endale sobiv seadistus.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Kuidas luua oma Google Music OS X Dashboard vidin


Sündmusete keskseks tegevuseks on Narva, Ivangorodi ja Jamburgi vabatahtlikke tuletõrjujate seltsi ajalugu. Just nimelt need vabatahtlikud olidki esimesed nende linnade püsituletõrjujad. Revolutsioonieelse Venemaa ülemvõimu poolt said nad kõrged aumärgid – Venemaa keisrite kullast tehtud märgid. Need märgid olid kujutatud Narva, Ivangorodi ja Jamburgi (mis oli tol ajal Jamburgi maakonna sees) tuletõrjujate lipuvardal.\nRaamat on popularteduslik ning laiale lugejaskonnale mõeldud raamat, mis on kirjutatud olukirjelduse žanris ja rikkalikult illustreeritud.\nKolmas almanahhi number on pühendatud 1920 -1930 aastate sõja – kaitseehitustele, mis asuvad piiri- ja mereäärse Kingisepa rajooni aladel ja Teise maailmasõjaaegsetele sõjaväetegevusele Narva jõe piirkonnas.\nNumbris ilmuvad esmakordselt artiklid, mis olidki kirjutatud „Малая Родина” jaoks Venemaa Riikliku Mereväearhiivi salastatud dokumentide põhjal. Samuti on esmakordselt avaldatud mereväebaasi Rutšji kaardid ja skeemid („Teine Kroonlinn”), Balti mereväe rannakaitse objektid ning Kingisepa kindlustusvöönd № 21.\nTeematiline almanahhi number „Малая Родина” ilmus väikeses tiraažis ja tuleb kasuks neile, kes tunnevad huvi meie piirkonna sõja mineviku vastu, ajaloohuvilistele kui ka professionaalsetele ajaloolastele.


Jõhvis võeti vahi alla 17-aastane noormees - Uudised - Politsei- ja Piirivalveamet\nJõhvis võeti vahi alla 17-aastane noormees\n29. märtsil võttis Viru Maakohus prokuratuuri taotlusel üheks kuuks ja viieks päevaks vahi alla 17-aastase noormehe. Talle on esitatud kahtlustus nii kehalise väärkohtlemise, varguste kui ka avaliku korra raskete rikkumiste eest.\n17-aastasele noormehele on esitatud kahtlustus selles, et 19. märtsil viskas ta Kohtla-Järvel Ravi tänava maja juures 16-aastast noormeest kivide ja pudelitega. Lisaks kahtlustatakse teda 16. jaanuaril ja 14. veebruaril Kohtla-Järvel Kalevi tänaval toimunud õhkrelvast laskmisest. Esimese juhtumi puhul tulistati õhkrelvast kolme liinibussi aknaid ning teisel juhul tulistati õhupüstolist 12-aastase poisi suunas, mille tagajärjel sai poiss kannatada. Samuti on 17-aastane noormees Jõhvis Rakvere tänava kauplusest varastanud ligikaudu 69 euro eest alkoholi.\nNoormeest on varasemalt ühel korral kriminaalkorras karistatud tingimisi vangistusega katseajaga 1 aasta käitumiskontrolliga lisakohustusega mitte tarvitada alkoholi, narkootikume, jätkata õpinguid põhihariduse omandamiseks. Lisaks on tal mitu kehtivat väärteokaristust.\nAlaealine ei või olla vahistatud üle kahe kuu. Kuna noormees oli juba varasemalt 25 päevaks vahi alla võetud, siis nüüd oli kahtlustatavat võimalik vahistada tähtajaga 1 kuu ja 5 päeva.


KWL ja KWHL Diagrammid\nLoo KWL-i Graafik*\nMis on KWL-kaart?\nHaridusliku kasutamise jaoks on palju graafilisi korraldajaid. Graafilisi korraldajaid saab luua peaaegu iga teema ja teema jaoks ning erihariduse graafilised korraldajad on eriti kasulikud õpilaste juhtimiseks. Ehkki mõned on täpsemad, on üks peamisi ajurünnakute ja lugemise üldisemaid ja sagedamini kasutatavaid graafilisi korraldajaid KWL-diagramm . KWL diagramm on graafiline korraldaja teadmiste, küsimuste ja lõpuks omandatud teadmiste salvestamiseks. Tavaliselt kasutavad algklasside õpilased KWL-i diagrammi suurepäraseks vahendiks lugemise ja teabe kogumise koondamisel.\nKWLi diagrammid aitavad teil:\nMõtle teadaolevale teabele\nUurige uudishimu teemal\nSalvestage uus teave\nKW (H) L diagrammi purustamine\nKWL-i skeemi saab hõlpsasti teha traditsiooniliste , võrgu- või T-diagrammi paigutustega. Allpool olev tühi KWL-i mall kasutab ainult lahtrite T-Chart paigutust, et rõhutada veergude eraldamist.\nTüüpilisel KWL diagrammil on kolm veergu.\nK - Mida ma tean\nW - Mis ma tahan teada (või Mida ma W onder)\nL - Mida ma õppisin\nSamuti on olemas valikuline H-veerg, mis võimaldab KWHL-i skeemi.\nH - Kuidas ma õpin\nKWHLi Diagrammi Mall\nKWL-i diagrammi ja selle kasutusviiside mõistmiseks tõmmake kõik osad välja.\nKWL-i diagrammi esimene veerg on veerg K või “Mida ma tean ”. Selle eesmärk on tugineda õpilaste eelnevatele teadmistele, mida nad kavatsevad alustada. Õpilasi julgustatakse mõtlema, mida nad juba teavad, kasutades märksõnu või lühikesi fraase teema kohta ja kirjutavad selle üles.\nK-veerus on lai teave. See on tavaline ka teema avamisel. Kui õpilastel on raske mõelda, mida nad teavad, või kui õpetaja eelistab täpsemat teavet, võib olla kasulik küsida juhitud küsimusi.\nMida ma tahan teada\nVeerg “W” või “Mida ma tahan teada” julgustab õpilasi sukelduma sügavamale ja mõtlema sellele, mida nad tahavad teksti, uurimistöö või tegevuse kohta välja tulla. Nad peavad kasutama oma eelnevaid teadmisi teemal, et mõelda, mida veel nad võiksid sellest teada saada.\nNii nagu “K” veerus, sõltuvad küsimuste tüübid suuresti sellest, mida nad juba teavad teemast või sellest, kui huvitavad nad on. See veerg julgustab õpilasi lugema seda eesmärki.\n„L” veerg või „Mida ma õppisin ” on lõpetatud pärast seda, kui õpilased on tekstiga või ülesannetega teinud. Siis vastavad nad W-veerus esitatud küsimustele. Õpilased peaksid samuti salvestama ka muid huvitavaid asju, mida nad ka siin õppisid. Kui nad ei suutnud oma küsimustele W-veerust vastata, võib õpilasi julgustada vastuseid avastama, kasutades muid vastuseid, selle asemel et jätta vastused vastamata.\nVeerus "L" oleks pidanud vastama kõikidele küsimustele. Sõltuvalt üliõpilastest võib teabe osas olla nõutav minimaalne nõue. See kehtib eriti siis, kui õpetaja soovib, et õpilased teeksid rohkem kui “W” veerus esitatud küsimustele vastamine.\nKWLi Diagrammi Näide - Aastaajad\nKuidas ma õpin\nOn olemas valikuline H-veerg, mis võimaldab pigem KWHL-diagrammi kui tüüpilist KWL-diagrammi. “H” veerg, “ Kuidas ma õpin”, pühendab õpilastele koha, kus nad planeerivad, kust nad teavet otsivad. Tavaliselt on valikuline "H" veerg "W" ja "L" vahel. Õpilased saavad oma küsimusi kasutada oma “W” veerust, et aidata neil mõelda, milliseid ressursse nad soovivad või vajavad.\nÕpetaja võib otsustada, kas nad soovivad minimaalset arvu ressursse, mida nad vajavad oma õpilastele. Võib osutuda kasulikuks lisada nõue mitte-veebipõhisele ressursile, näiteks füüsilisele raamatule või vestlusele. See võimaldaks õpilastel harjutada erinevaid teadustööoskusi kasutades.\nSiin on näide lõpetatud KWHL-i diagrammist aastaaegade tundmaõppimiseks.\nTäielik KWHLi Graafiline Korraldaja\nKWL-diagrammi kasutamine klassiruumis\nKWL-i skeem on klassiruumi jaoks suurepärane ressurss ning süžeeskeemipõhise aspekti lisamine on loominguline viis selle järgmisele tasemele viimiseks. Graafilisi korraldajaid peetakse üldjuhul fotokoopia paberkandjal, kuid kui aeg on muutunud ja tehnoloogia on arenenud, siis on ka haridus. Paljudes koolides on nende õpilastele ligipääsetav arvuti või iPad. Tänu ühiskonna praegusele sõltuvusele tehnoloogiast võib olla kasulik, kui õpilased lisaksid oma igapäevaste ülesannete hulka digitaalsed graafilised korraldajad.\nKW (H) L diagramm on minu lemmik, kuna selle lihtsus ja võime seda kasutada kõigis klassides. Nooremates klassides võib õpetaja seda kasutada grupi aruteluna ja tegutseda kirjatundjana. Kuna õpilaste iseseisvad võimed suurenevad, võib KW (H) L diagramm muutuda individuaalseks ülesandeks.\nTee kohandatud KWHL töölehed!\nKui otsite teist sammu või alternatiivset ülesannet, saate luua oma klassis kasutatavaid KWL / KWHL töölehti. On kasulik pidada arvestust selle kohta, kuidas õpilased on iga õppetundi läbinud, et nad saaksid aasta lõpus oma tööd tagasi vaadata. Neid töölehti saab õpilastele kohandada ja välja trükkida, et täita pliiatsit, või neid saab kirjutada süžeeskeemiloomingus nagu digitaalne tööleht. Saate isegi luua mitu versiooni õpilastele, kes vajavad veidi lisatuge, ja hoidke neid tulevikus kasutamiseks käepärast!\nNeed graafilised korraldajad sobivad noortele üliõpilastele, kuid nad võivad olla ka väga kasulikud vanematele õpilastele, eriti neile, kes vajavad täiendavat juhendamist. Veergude viited saavad õpilasi teemast ja väga struktureeritult mõelda. Õpetajad saavad isegi osaliselt täidetud diagrammi esitada või pilte esitada.\nKWHLi skeemid Storyboard That on erihariduse jaoks suured:\nKirjutamise asemel käsitsi kirjutamine võimaldab kaasata õpilasi, kellel on rasked motoorsed raskused või kehv käekiri.\nStoryboard That on võime lisada pilte, mis on suurepärane õpilastele, kellele meeldivad (või vajavad) visuaalsed kujutised.\nSüžeeskeem on printitav neile, kes vajavad paberit. Süžeeskripti saab printida tühja mallina või pärast selle valmimist.\nKWL Diagramm - Pildi Päring\nLeidke see ühine tuum ja vastav see meie algkoolis , keskkooli ELA-s , keskkooli ELA-s ja erihariduse kategooriates!


Sel saatuslikul hommikul oli mul linna peale asja. Eelmisel õhtul sai Virvega otsustatud, et hommikul järvele ei lähe, sest seal käis alles niitmise ja järve taimestikust puhastamise möll ning vesi oli alla lastud. Aga Virve on Virve ja nii ta ikkagi kalale läks!\nKell oli umbes 9.30, kui helistas „Järva Teataja“ fotograaf Andrus Eesmaa, et ma siva jär...\nHaugipüügil on möödapääsmatu kasutada rakenduse juures niisugust manust nagu terastross*, sest üliteravad havihambad lõikavad muidu mängeldes katki nii monofiilse kui ka mitmekiulise õngenööri. Paljud kalamehed kasutavad aga terastrossi ka ahvenaid (või muidki röövkalu) lantides, nii igaks juhuks, sest veekogudes, kus elavad ahvenad, leidub reeglina ka havisid, ke...\nLõheputukad on ilmselt kõige laiem valdkond lendõngeputukate seas – nende sidumisest ning lõhepüügist lendõngega on kirjutatud lugematu arv artikleid, uurimusi ja raamatuid ning kindlasti kirjutatakse veel. Et teema on väga lai ja detailiderikas, vaatleksin vaid väga üldiseid nüansse, mida lõheputukatega seoses arvesse võtta. Keskendume alljärgnevas Atlandi lõhele...\nViimane püügipäev Tornio jõel. Mütatud oli juba nädal aega ja nagu ikka – mitte üks tonks kogu selle aja jooksul. Hea, et vähemalt harjused olemas on, mida väikestel jõgedel kiusamas saab käia – nendeta võiks kalasaamise kogemuse vist üldse ära unustada...\nOlanga – Põhja-Karjala pärl. Aldo Ollik, Tõnis Tikka\nKalareis Venemaale, eriti just Karjalasse, oli meil mõttes mõlkunud juba aastaid. Tegudeni viisid-sundisid eeskätt austatud Asekuninga mahlane Karjala reisikirjeldus siinsamas Kalastajas ja Eesti Ekspressis ilmunud pikem kirjutis Olangast. Ka finantspool tundus ahvatlev – Venemaal kõik asjad ju poolmuidu käes.\nMõnu, kõdi ja adrenaliin.\nÕnn tuli meie laagrisse kolmanda päeva hommikul. Õigupoolest oli Õnn oma lähedalolekust märku andnud juba esimesel päeval, kui ma laagrist mõnisada meetrit allavoolu neli kala otsast lasin, kellest üks oli lõhe ja kolm paaliad. Tundsin nad kohe ära tumeda saba ja punaste kõhualuste järgi, mis kalade veepinnale tulles vilksatasid. Teine päev oli vaatamata pingutust...


Kurjategijad murdsid Kohtla-Järve, Paide ja Viljandi linna arvutisüsteemidesse - DELFI\nKurjategijad murdsid Kohtla-Järve, Paide ja Viljandi linna arvutisüsteemidesse\nTäna tuli välja Riigikontrolli audit kohalike omavalitsuse IT-võimekuse kohta, millest selgub muu kõrval, et kümnest kontrollitud omavalitsusest koguni kolm on olnud hädas arvutisse pugenud lunavaraga.\nKahes omavalitsuses õnnestus lunavaraga krüpteeritud töökohaarvuti kõik andmed taastada, aga ühes mitte, kuna osa andmeid ei olnud varundatud, selgub auditist.\n„Lunavaraintsidendiga kokkupuutumise kogemus oli auditeeritud kümnest omavalitsusest kolmel - Kohtla-Järve linnal, Paide linnal ja Viljandi vallal. Nii Kohtla-Järvel kui ka Paides krüpteeriti ära üks tööjaam, kuid kuna andmed olid varundatud, siis olulist kahju sellest ei tekkinud. Juhtum, kus osaliselt jäädi mittekriitilistest andmetest ilma, pärineb Viljandi ühest allasutusest,“ ütles Delfile Riigikontrolli kommunikatsioonijuht Toomas Mattson.\nVeel tõid auditeeritud omavalitsused intervjuudes välja, et nende sisevõrkude nõrki kohti otsitakse agaralt ja sageli. Proovitakse siseneda ka eelseadistatud paroolidega seadmetesse (näiteks tulemüüri). Oli näiteid, kus omavalitsuse sisevõrku on ühe kuu jooksul proovitud pääseda 4000–5000 erineva välise seadmega. Ühe auditeeritud omavalitsuse veebilehe kaudu said pahalased välja saata rämpskirju, sest veebilehe tarkvaraversioon oli uuendamata.


871 lausus 870 seejärel 870 kuulub 870 hakkama 867 näitab 862 aastast 855 vaadata 855 algul 850 osta 850 olin 847 kõiki 847 koht 845 mehe 844 tegu 843 lumest 37 lukku 37 lubadust 37 loodeti 37 lisaeelarve 37 linnavalitsusel 37 linnaplaneerimise 37 linlased 37 liiter 37 liigset 37 lihtsate 37 lihtsamalt 37 levivad .13 juuli 2015 Kui ettevõte soovib spetsialiste hoida, Ka on ettevõtte enda ostetud arvutitel peab firma IT vastu tulema ja kohanduma üldjuhul pikem garantiiaeg Omadused: üks väline lukuga tahvlitasku, märkmikutaskud, neli pastakataskut, mobiilitasku, suletav eraldi tasku Plussid: kompaktne, mahutab ka toite .\nGaasi otseläbipääsu tõkestamiseks rõngaste lukupilude kaudu tuleb lukud paigutada üksteisest võimalikult kaugele. Kahetaktilistes Segu korrigeerib klapp karburaatori ja õhufiltri vahelises õhutorus — õhkkorrektor. Mootorratta liikumisel muutub võllide-vaheline nurk kummiketta deformeerumise arvel,.Miks nad ei osta telepoodides reklaamitavaid „imemasinaid”, kus pole ju muud vaja, kui 2-3 minutit iga päev natuke käsi või jalgu liigutada ja juba nädala või Näiteks, Buteiko hingamisteooria on maailmas siiani väga hinnas, kuigi ta ise on juba surnud - Professor Buteiko suri rahulikult 80 aasta vanuses, Moskvas, reedel .\ndeformeerima deformeerimine deformeeruma deformeerumine deg degaseerima degaseerimine degenerant degeneratiivne degeneratsioon degenereeruma korrespondentpank korrespondents korrespondentsvõistlus korrigeerija korrigeerima korrigeerimine korrigeerimisseadis korrigeerseadis korris korrodeerima .kliima järsu halvenemise tõttu, saagakangelased deformeeru- sid lausa kaasiasse järele, reisis ta üle Peterburi, Moskva, Tuula ja Ros- ostetud? Ja miks käis Lermontovi onu Martõnovit pärast lohutamas? Äkki oli kõik nõnda, et Petšorinis oli kõik tuhaks põlenud? V. Lopuhhina armastas Mihhail Lermontovi elu lõpuni .


Uudised 02. märts 2017\nTänavune viirustehooaeg on suurhaiglad pannud üle vaatama oma voodikohtade arvu.\nPärnu haigla. Pilt on illustratiivne. Foto: Ago Tammik\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse esimees Agris Peedu möönis, et aasta algus on olnud, võrreldes varasemate aastatega, voodikohtade täituvuse osas tõepoolest rekordiline. Tema kinnitusel samas see ei tähenda, et kõik voodikohad oleks hõivatud. “Kuna peame olema valmis ka suuremateks haiguspuhanguteks, siis on alati ka teatav puhver voodikohtade osas,” selgitas Peedu. Suurema voodihõive üks põhjuseid on see, et ülemiste hingamisteede viirusinfektsiooni nähtudega abivajajate arv püsib kõrge. Viiruste tõttu halveneb eakamate ja kaasuvate krooniliste haigustega patsientide üldseisund. “See võib olla ka põhjus, miks haiglavoodite täituvus on tavapärasest suurem,” pakkus Peedu.\n1. Turvas, muda ja vetikad lähevad ilupurki\n2. Vaktsiin aitab gripi vastu vaid siis, kui see on tehtud õigel ajal\n3. Gripiviirus käitub inimesest palju kavalamalt\n4. Ühe pere kaks last võitlevad verevähiga


Valu varbas | Vaktsineerimine | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nValu varbas 09.12.21 / Vaktsineerimine\nTere! Mul on selline mure, et umbes nädal tagasi tekkis suure varba küüne alla mingi imelik ollus. Avastasin selle kui küüsi lõikasin ning küüs oli sealt piirkonnast lahti ja alt verine. Otsest valu see ei tekitanud. Veri hüübis ja tekkis must koorik. Järgmisel päeval kui seda uuesti vaatasin ja küünele pihta läksin tuli sealt alt mäda. Puhastasin siis ära lõikasin veidi selle kahjustunud koha pealt küünt ära, et haav õhku saaks. See veri hüübis taaskord ning valu ei olnud. Sain rahulikult edasi toimetada. Eile oli suure varba all päka juures seal luus või selle ümbruses valu. Täna on valu lausa selline, et ma ei saa jalale toetuda. Valu ei ole mitte küüne juures vaid suure varba all päka juures. Vajutades on valus just see kondi koht mis seal asub. Mida peaksin tegema?


P. S. - Media report @ Inforegister.ee\n08.09.2012 Person was mentioned is the comments of "PUBLIKU VIDEO: "Vasaku jala reede" tegijad: kas meie seriaalis on vägivalda ja verd? Ei ole!".\nContent:Kas filmikoolist saadakse kaasa vägivallamentaliteet? Kust seda peale surutakse, kes sellise suunitluse on kehtestanud? Miks ainult selline jänkilik pealiskaudsus ja ajutühjus? Miks ainult veri ja saast? Kuhu jäävad inimeseks-olemise teemad? Noortel juntsudel pole muidugi pagasitki väärtfilmide tegemiseks, seepärast jääb küsida, kus on meie elu- ja kunstikogenud filmitegijad? Näiteks Peeter Simm jt. Film on muidugi nii ideoloogiline värk, et sinna paistab raha alati jaguvat. Ja noori on muidugi kerge "nagu vaja" filme tegema panna.\n22.12.2011 Person was mentioned is the comments of "VIDEOD: Kuula ja vaata "Eesti laulu" kandidaate!".\nContent:Mina loodan ,et Heidy Purga ükskord kaob sellelt kohalt.See saade meenutab väga juba Peeter Simmi filme .Millest keegi kunagi aru ei saanud.\n21.12.2011 Person was mentioned is the comments of "Homses Ekspressis: “Volinik Sepper lihtsalt lollitas ja pettis mind.”".\nContent:Volinikega on enne ka jama olnud, meelde tuleb Peeter Simmi film "Ideaalmaastik". Seal oli külvivolinik.\n02.02.2006 Person was mentioned is the comments of "Joala: eestlastel pole Torinos lootustki".\nContent:Fakt on see, et nii intelligentne tegelane nagu Pertelson, leidis oma sportlaskarjääri ajal, et Joalast on abi ja kasutas seda aktiivselt. Niisugune dok. film on olemas nagu "Tempo di Valse", rež. Peeter Simm.\nComment published: 02.02.2006\nContent:no ju andis vajalikku (enese)kindlust e. teadmine, et sinuga tegeleb spetsialist, aitas ebakindlusest üle saada vohu, 02.02.2006 03:55 Fakt on see, et nii intelligentne tegelane nagu Pertelson, leidis oma sportlaskarjääri ajal, et Joalast on abi ja kasutas seda aktiivselt. Niisugune dok. film on olemas nagu "Tempo di Valse", rež. Peeter Simm.


Martin Reim: paljud välismaale ihkajad jäid hätta ning ütlesin seda ka poistele - Sport\nMartin Reim: paljud välismaale ihkajad jäid hätta ning ütlesin seda ka poistele\nEesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim.Foto: COSTAS BALTAS, REUTERS\nEesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim tõdes pärast Rootsiga tehtud 1:1 viiki, et kokkuvõttes tehti korralik mäng.\nReim tunnistas, et keeruliseks osutusid nii kohtumise algus kui ka lõpp. “Kaitse poole pealt oli enam-vähem mäng. Viimasel 20 minutil oli vastaste värav aga õhus,“ tunnistas Reim. “Esimesel pooltunnil oli meil enda mängu ehitamisega raskusi.“\nReimi sõnul tekkis eestlastel kohtumise lõpus raskusi, kuna praegu on ikkagi jaanuar ja meeste ettevalmistus ei ole veel piisav. “Keskkaitsjatel olid lõpus jalad krampis. Meil ei olnud ka pingilt rohkem terveid mehi, keda asemele võtta,“ tunnistas Reim.\nKoondise Abu Dhabisse kaasa sõitnud meestest ei saanud tiimi aidata ründaja Rauno Sappinen. “Kui selg teeb muret, siis selline mäng ei ole see koht, kus riskida. Henri Anier oli väljakul suhteliselt korralik. Tegelikult oli ta ainuke, kes suutis duelle võita. Ma ei oska öelda, kui tõsine Sappineni seljaprobleem on, kuid seetõttu ma teda väljakule ei saatnud,“ lisas Reim.\nVärava löönud Anier saigi peatreenerilt kiita: “Mul on tema üle hea meel. Viimasel poolel aastal on ta olnud stabiilne ja omad võimalused ära kasutanud. Tal on võimsust palli eest võitlemisel. Meie noortel ründajatel on tema pealt õppida.“\nEesti jalgpallikoondis viigistas Rootsiga, eestlaste värava autoriks Henri Anier (29) 07.01.2018\nFOTOD | Endine Eesti jalgpallikoondise juhendaja tuleb eestlasi jälgima 07.01.2018\nKiidusõnu sai kuulda ka väravas hea partii teinud Marko Meerits. “Ta oli kindlasti meie üks tublimaid. Ta tegi mitu reaktsioonitõrjet ja üldse tubli mängu. Meil on koondises korralikud väravavahid,“ sõnas Reim ning lisas, et esikinda valimisel on lõplik sõna väravavahtide treeneril Mart Poomil.\nKui sel talvel on paljud Eesti liiga mängumehed sõnanud, et soovivad siirduda välismaale, siis Reimi sõnul oli kohtumine Rootsiga neile meestele parajaks proovikiviks. Kuna eestlastele seekord vastu tulnud Rootsi koondislased teenivad igapäevast leiba Skandinaavia klubides, siis oli võrdlus väga hea.\n“Paljud Eesti liiga mängijad on öelnud, et tahavad välismaale mängima minna. Eestlastel on esimene sihtpunkt tavaliselt Skandinaavia. See kohtumine näitas hästi ära, et Skandinaaviasse minnes tuleb just need vastu tulnud Rootsi koondislased üle mängida. Paljud jäid aga sellega hätta. Ütlesin seda ka poistele,“ sõnas Reim.\nJalgpallikoondises 67 mängu pidanud Martin Vunk lõpetas karjääri\nEestile peaaegu ajalooliseks osutunud kohtumise järeldused\nVoskoboinikov lõpetas karjääri ja sai Levadias uue töökoha\nEesti koondis tõusis FIFA edetabelis, Island saavutas rekordkoha


Refraktiivne läätsevahetus | Silmalaser\nSilmasisese läätse vahetust pakume neile patsientidele, kellel on soov vabaneda prillidest, kuid silma sarvkesta paksus ei ole laseroperatsiooniks piisav või silma refraktsioonihäire on liiga suur (üle -8 D või üle +2 D). Soovitame kõigile üle 40 aasta vanustele patsientidele kaaluda läätsevahetust multifokaalse kunstläätsega kui head alternatiivi laseroperatsioonile. Patsientidel, kellel on lühinägelikkus, on mõistlik läätseoperatsiooniga oodata kuni 45 eluaastani.\nLäätsevahetuse operatsioon sarnaneb katarakti operatsioonile, kuid selle näidustus on teine. Silma enda läätsest eemaldatakse selle sisu, kuid läätse ümbritsev kapsel jäetakse alles. Kunstlääts asetatakse enamasti oma läätse kapslikotti. Kunstlääts on valmistatud spetsiaalsest mittevananevast plastikust.\nKui läätse vahetuse operatsioon on teostatud nn tavalise ehk monofokaalse kunstläätse paigaldusega, kaotab silm enamasti võime akommodeerida. See tähendab, silm ei kohane vaatamaks teravalt erineval kaugusel asetsevaid objekte, kuna monofokaalne kunstlääts ei muuda oma kuju. Seetõttu vajab monofokaalse kunstläätsega silm, mis näeb maksimaalselt hästi kaugeid objekte, enamikel juhtudel lähedal asuvate objektide vaatamiseks siiski prille (lugemiseks, kompuutriga töötamiseks). Kui aga monofokaalne kunstlääts on valitud selliselt, et silm näeks ilma prillideta lugeda, on vaja kaugete objektide vaatamiseks tarvitada prille. Osade patsientide silmaehitus lubab neil monofokaalse kunstläätsega näha hästi nii kaugele kui lähedale, kuid seda ei saa kirurg garanteerida.\nSilma saab siirdada ka multifokaalse kunstläätse, mis võimaldab näha ilma prillideta nii kaugele kui lähedale. Meie kliinikus kasutatakse FineVision, Zeiss, Ophtec Precizion Presbyopic ja Panoptix tüüpi multifokaalseid kunstläätsi.\nLisaks võimaldavad nn toorilised kunstläätsed korrigeerida astigmatismi. Samuti on võimalus rakendada ka monovisiooni, s.t korrigeerida üks silm vaatama kaugele ja teine lähedale.\nKui ei ole vastunäidustusi nagu diabeet sooritatakse refraktiivse läätsevahetuse operatsioonid mõlemal silmal üldiselt ühel päeval. Sel juhul on taastumisperiood lühem ja mugavam.\nOperatsioone teostavad kirurgid Dr. Inger Viikna ja Dr. Marika Tenusar


Stahl rajas Pirita randa loata maja\nMariliis Pinn • 13. detsember 2007 kell 6:57\nHalvimal juhul 18 000kroonine trahv ja 10 000kroonine sunniraha ilmselt ei häiri kuigivõrd Bastioni suuromanikku Indrek Stahli, kes sai äsja katuse alla villa Tallinna ühes eksklusiivsemas piirkonnas Pirita plaažil.\nMähe-Kaasiku tee varjulises sopis asuv maja asub sama hästi kui Pirita plaažil (täpsemini seal, kus see läheb üle nudistide rannaks), kirjutas Eesti Ekspress.\nStahl hakkas veepiirist linnulennult saja meetri kaugusel asunud vana puithoone asemel 340ruutmeetrist villat püstitama läinud aastal, kuid detsembris peatas ehitusjärelevalve müüriladumiseni jõudnud tööd, kirjutas Eesti Ekspress. "Ta ehitas ilma õigusliku aluseta," sedastab ehitusjärelevalve juhataja Rain Seier, "ta tõttas sündmustest ette."\nStahlile kuulub Mähe-Kaasiku teel kõrvuti kaks krunti - numbritega 42 ja 48, sihtotstarvetega vastavalt elamumaa ja sotsiaalmaa, uus häärber ulatub paraku mõnikümmend sentimeetrit teisele, sotsiaalmaa krundile. "Üks maja peab olema ühe kinnistu peal," resümeerib Seier seaduse mõtte ja probleemi iva.\nAmetnike sõnul ei mallanud ärimees oodata, mil asi vormistatud saab, vaid ehitas edasi, just see ajab pealinna legendaarsel "ehituspolitseinikul" Seieril harja punaseks, sest Stahl astus üle selgest keelust. "Seda me andeks ei anna," lubab Seier.\nÄrimehe sõnul oli ehituse jätkamine kaine valik, kus ühel pool võimalik kuni 18 000kroonine trahv ja teisel pool mühinal kallinevad ehitushinnad.\nIndrek Stahl peab lammutama oma riigi maal oleva aia\nStahl: taskus kolmerublaste pakk, kilud ja Vana Tallinn


USA kiitis heaks tankitõrjerelvade tarnimise Ukrainale - Voimalused relvade ohutamiseks\nNad istuvad oma arvutites. Tagasi üles. Puškovi sõnul hakkasid USA meedias ilmuma juba kahe-kolme kuu eest ekspertide artiklid, milles hoiatatakse, et kõik saab alguse tankitõrjerelvadest, kuid ühtäkki ongi riik konflikti segatud.\nPaljudes USA osariikides pääsevad lapsed koroonapandeemiast tingitud kaugõppe järel taas kooli, kuid sellega koos on pead tõstnud ka relvavägivald, vahendas BNS. Neljapäeva hommikul kell 7. Kell 9.\nUSA presidendi Donald Trumpi administratsioon kiitis reedel heaks plaani surmavate relvade tarnimise kohta Ukrainale, mille seas on ka tankitõrjerelvad Javelin, teatasid tundmatuks jääda soovinud võimuesindajad.\nKaks kaasõpilast ja koolitöötaja said haavata. Ühel õpetajal õnnestus tüdrukult relv ära võtta. See osutus hiljem kaalulangus aeglustub mobiiltelefoniks, aga juhtum näitab, kui kartlikuks on Ameerika õpetajad muutunud.\nSeejärel peeti taas Voimalused relvade ohutamiseks kinni keskkooliõpilane, kes oli tulirelva kooli kaasa võtnud. Päeva varem oli USA lõunaosas Alabamas kinni peetud õpilane kahe tulirelva ja noaga.\nKohalik meedia on kõigist neist lugudest teatanud, aga üleriigilisse ajakirjandusse ei ole need jõudnud. USA-s pälvivad suuremat tähelepanu üksnes ohvritega tulistamised nagu Arv hõlmab nii vägivalda omal nahal tunda saanud lapsi, aga ka pealtnägijaid ja tulistamise tõttu evakueerituid. Eelmise aasta märtsis puhkenud koroonakriis tegi pausi ka koolitulistamistesse. Viiruse leviku pidurdamiseks pandi enamik USA koole kinni ja lapsed jäid koduõppele.\nAlles nüüd on hakatud õpilasi taas kooli lubama. Hoogustunud relvamüük Ohutegurite hulgas on viimastel kuudel hoogustunud relvamüük voimalused relvade ohutamiseks kuid kestnud suletusest tingitud noorte vaimse tervise kriis, leiavad artikli autorid.\nPoiss peeti kinni ja tema isa palus vabandust. Lapsed on depressioonis.\nEesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu juhataja Urmo Kübara sõnul on sotsiaalmeedia kanal nagu iga teine, kus võib leida nii head kui ka inetut valimistava. Nii saab sotsiaalmeediat kasutada nii sisukaks suhtlemiseks valijatega kui ka nende hirmutamiseks või gruppide vahel vastuseisude õhutamiseks, nii asjakohaste kui ka eksitavate valimislubaduste andmiseks. Kübara hinnangul on sotsiaalmeedias aga rohkem võimalusi halbadele praktikatele samas kanalis küllaltki kiiresti reageerida ning oma versioon või hinnang esitada. Kübara sõnul on heasse valimistavasse kirja pandud 11 punkti, mis nende ja tava kokku panna aidanud vabaühenduste ja erakondade meelest on voimalused relvade ohutamiseks ausa valimisvõitluse tagamisel ning mida seadustega tõhusalt reguleerida oleks kas võimatu või vähemalt väga keeruline. Kübar lisas, et nad on küll eelmistel kordadel pärast valimisi teksti üle vaadanud ja korra ka kohendanud, kuid samas ei pea iga juhtumi puhul reeglistikku muutma või tähendama hakkama.\nNeil ei ole sõpru. Nad ei tea, mida teha. Nad istuvad oma arvutites. Kommentaarid 0 Kommentaar on lisatud ja modereerimisele saadetud!\nKommentaarid on avaldatud lugejate poolt. Kommentaare ei toimetata. Nende sisu ei pruugi ühtida toimetuse seisukohtadega.


Tööpakkumise number 150026\nPeamisteks tööülesanneteks on ettevõtte igapäevase raamatupidamise korraldamine, koostöö grupi teiste finantsosakondadega Euroopas ja USA-s, ettevõttesiseste ja -väliste aruannete koostamine ning maksude arvestus ja aruandlus.\nSobival kandidaadil on erialane kõrgharidus ning vähemalt 2 aastane töökogemus pearaamatupidajana, finantskontrollerina keskmise suurusega ettevõttes või auditi konsultandina audiitorfirmas. Sobiv kandidaat omab eelnevat töökogemust juhtimis- ja kuluarvestuse valdkonnas ning eelarvestamisel.\n• head raamatupidamise standardite ja maksuseaduste tundmist;\n• inglise keele head valdamist;\n• analüütilist mõtlemist;\n• head arvuti kasutamise oskust (Excel);\n• head suhtlemisoskust;\n• võimet töötada nii iseseisvalt kui meeskonnas.\nhäid arenemisvõimalusi, huvitavat tööd rahvusvahelises meeskonnas, motiveerivat palka ning häid töötingimusi.\nStoneridge Electronics AS on 1998.a. asutatud autotööstusele elektroonikaseadmeid tootev ettevõte, kelle klientideks on maailma suurimad autotootjad, sealhulgas Volvo, Scania, MAN ja Daimler. Töötame ISO TS16949, ISO14001 ja Sarbanes Oxley nõuetele tuginedes ning kuulume NY börsil noteeritud rahvusvahelisse Stoneridge'i kontserni, kus üle maailma töötab ca 6000 inimest. Eestis asuva ettevõtte 2006.a. müügitulu oli 448 mln krooni.\nLähemat teavet ettevõtte tegevuse kohta leiab aadressidelt www.stoneridge-electronics.com ja www.stoneridge.com


FOTOD ja VIDEO: Mustamäel avati moodne kobarkino — saali toole arvustavad Tanel Padar ja Tomi Rahula - Publik\nFOTOD ja VIDEO: Mustamäel avati moodne kobarkino — saali toole arvustavad Tanel Padar ja Tomi Rahula\nNeljapäeval avati Tallinnas Mustamäel pidulikult uhiuus kuue saaliga kobarkino Apollo. Käisime uurimas, missugune pealinna uusim kino seestpoolt välja näeb. Suurima saali tagumises reas paiknevatelt istmetelt leidsime jalga puhkamas Tanel Padari ja Tomi Rahula ansamblist The Sun.\nIga päev peaks olema sõbrapäev! Tanel Padar: inimesed võiksid oma lähedastest koguaeg...\nKinosõber, rõõmusta ja Forum Cinemas, värise! Apollo Kinost sai Eesti suurim kinooperaator\nFOTOD JA VIDEO: Triatloniks valmistuvad Kalev Kruus ja Tanel Padar alustasid...\nApollo Kino rajas Mustamäele Baltimaade moodsaima kinokeskuse: LOE, mis uues kinos...\nMiks andis siis president ikkagi teenetemärgi? Tanel Padar: ju see on tunnustus selle eest,...\nApollo kino uus lojaalsusprogramm jätab lojaalse kliendi pika ninaga?


Nädalavahetuse võistlused – CFC Spordiklubi\nLõppenud nädalavahetusel toimusid suusavõistlused mitmes Eesti paigas. Laupäeval toimus Valgehobusemäel ETV-Swedbank noortesarja III etapp. Kavas olid klassikasprindid. CFC Spordiklubi võistlejatest saavutas parima tulemuse Kaspar Vaher, kes saavutas M18 klassis I koha. Samas vanuseklassis saavutas III koha eelsõidu võitnud Alvar Andres Virkus. Kristiina Kresmer saavutas II koha N18 klassis, samas klassis saavutas 4. koha Elina Ahtiäinen. N20 klassis saavutas II koha Gertrud Aarna. M16 klassis saavutas samuti II koha Henri Roos, siingi saime ühe 4. koha, selle saavutas Henri Ahtiäinen. N15 klassis oli neljas Amanda Kaijanen, M15 klassis samuti neljas Christopher Kalev. M12 klassis oli III Kaspar Päärson. N11 klassis saime veel ühe 4. koha, selle saavutas Luisa Lotta Terep.\nLaupäeval toimus Pannjärvel ka Alutaguse maraton, mis seekord peeti vähese lume tõttu vabatehnikas. Tihedas konkurentsis peetud võistlusel saavutas meie klubi esindajatest Timo Simonlatser 4. koha ja Siim Vinter 12. koha.\nEile peeti Mõedakul Eesti Noorte meistrivõistluste III etapp. Kavas olid vabatehnika eraldistardi distantsid. Vaatamata kesistele lumeoludele sai võistlus siiski peetud. Henri Ahtiäinen saavutas sel hooajal juba teise Eesti meistritiitli, olles parim M16 klassi 10 km distantsil. Samas klassis oli Henri Roos 7. ja Aleksander Einpalu 16. Kristiina Kresmer saavutas pronksmedali N18 klassis, Elina Ahtiäinen oli 11. Alvar Andres Virkus oli M18 klassis samuti III koha, kõige napimalt jäi medalist ilma Kaspar Vaher, kes oli neljas.


iidne Jaapani tehnika, mis aitab teil oma tootlikkust parandada\nPõhiline Tähelepanelik Elu Iidne Jaapani tehnika, mis aitab teil oma tootlikkust parandada\nIdee proovida keskenduda ühele asjale korraga võib mõnele inimesele tunduda võimatu; ja tegelikult on see mõne inimese jaoks võimatu.\nKuna üha rohkem inimesi vaevleb tähelepanupuudulikkuse häirete, tööga seotud elavate nõuete, kodurindel rohkem kui kunagi varem vastutuse ja arvete kogunemise tõttu, on ime, et keegi saab midagi lõpuni viia.\nPaljud inimesed maksavad karjääritreenerite ja elutreeneritega töötamiseks tuhandeid dollareid, et aidata neil oma töökoormust ja kohustusi hallata.\nKuid on olemas alternatiivne meetod, mis on muutumas peavooluks. Seda nimetatakse ichigyo-zammai, jaapanikeelne termin, mis tähendab põhimõtteliselt täielikku keskendumist ühele aktile.\nSee kontseptsioon pärineb Jaapani zen-meistrilt Sunryu Suzukilt oma raamatus ‘Algaja mõistus’.\nKujutage vaid ette, kuidas peab olema ühe ülesande lõpuleviimine. See tundub enamiku inimeste jaoks võõra kontseptsioonina, kes hüppab nõude pesemisest, lastele lõunasöögi valmistamisest, e-posti aadressi kontrollimisest, kana väljaviimisest õhtusöögiks sulatamiseks, pesu kokkuklapimisest ja nende roogade lõpetamisest.\nNii elavad paljud inimesed oma elu ja see on kurnav.\nElutreenerid ütlevad teile, et tõhus viis oma tootlikkuse suurendamiseks on teha üks asi korraga. Tim Ferriss, laialt kuulsa raamatu 'Neljatunnine töönädal' autor, räägib ka sellest, kui tähtis on töö tegemiseks keskenduda ühele asjale korraga.\nSiit saate teada, kuidas saate ühe projekti käivitada ja sellest kinni pidada, et saaksite olla produktiivsem.\n6 sammu ichigyo-zammai harjutamiseks\n1) Alustage oma päeva ülesandeloendiga, mis sisaldab kõiki teie tavapäraseid toimetusi ja lisasid, mida soovite selle päeva jaoks teha.\n2) Numbrige need tähtsuse järjekorras. Kujutage ette, millised neist tekitavad teile täieliku õnnestumise tunde.\n3) Tehke kindlaks, kui kaua teil iga ülesande täitmine aega võtab. Pidage meeles, et inimesed on tuntud selle poolest, et nad hindavad üle, mida nad saavad kuu ajaga teha, ja alahindavad seda, mida nad saavad teha tunnis.\nHakake pöörama tähelepanu sellele, kui palju saate lühemate ajavahemike jooksul saavutada ja teid üllatab, kui produktiivne võite olla ühe päevaga.\n4) Pange endale taimer ja pange kõik muud segajad kõrvale. Istuge maha ja pühenduge enda määratud ülesande täitmisele, kuni taimer kustub.\nEsialgu võib see olla väga keeruline, kuna teie telefon kõlab kogu toast. Lülitage see vajadusel välja. Muidugi, see tundub meie kogu aeg sisse lülitatud ühiskonnas äärmuslik, kuid andke endale luba teha vajaminevaid asju ja teil on hiljem palju aega Facebooki sirvimiseks.\n5) Säilitage oma fookus pöörates tähelepanu oma mõtetele. Kui märkate, et hakkate oma ülesande täitmiseks mõtlema muust kui mõttest, tooge see tagasi keskpunkti ja tuletage endale meelde, et see ebamugavustunne kestab vaid mõni hetk ja varsti jõuate tagasi loomulik töörütm.\n6) Kirjutades puhastage, peske, küpsetage, kõndige - mida iganes teete - olge teadlik oma ümbrusest ja sellest, kui tore on sel hetkel elus olla.\nÄrge mõelge tähtaegadest kinnipidamise rämpsule, vaid mõelge, kui suurepärane on see, et teil on võimalus selle konkreetse projektiga tegeleda. Igas on ilu, isegi TPS-i aruanne.\nOle produktiivsem ja rahulikum\nKui võtate hoogu maha ja pöörate asjadele väärilist tähelepanu, võite märgata asju, mida te muidu ei tunneks. Selle tulemusel võite saada ka kvaliteetsemat tööd.\nSelle asemel, et vestluse ajal telefonist tekstisõnumeid otsida, pöörake kellelegi kogu tähelepanu - vean kihla, et ta ei tea isegi, mida sellega teha. Oleme tänapäeval nii harjunud, et inimesed ignoreerivad meid.\nPange kõik ennast sellesse, mida teete, ja võite leida, et olete rohkem rahus, sa oled produktiivsem ja ootad huviga neid hetki, kui saad keskenduda korraga ühele asjale.\nsisemise rahu kasvatamine\n15 ainulaadset asja, mida kõik võimupaarid teevad (ja 4 võimalust, kuidas saate ka üks olla)\nAlan Watts tema arvates inimese ärevuse juurest\nChris Hadfield MasterClassi ülevaade (2020): kas see on seda väärt? Minu kohtuotsus\nKuidas petjale andestada: kõik, mida peate teadma


Naudin keelekat... aga mitte enne, kui pole duši all käinud\nK. 26. oktoober 2011, kl 23.38\nSelline mure,et naudin väga, kui mees mulle keelekat teeb. Mul on aga selline kiiks, et ma ei naudi seda siis, kui pole end enne seda "sealt alt" pesnud.\nSelline tunne, et lõhnan/maitsen halvasti, ehkki mees ütleb, et ei ole nii.\nNäiteks kui olen tulnud õhtul koju ning pole läinud duši alt enne magamaminekut läbi ning enne seda juba kirglikuks läheb. Mees on hakanud keelekat tegema ning ehkki see mulle meeldib, siis mõtted sellest, et see ei ole tegelikult mehe enda jaoks meeldiv ajab mul seksiisu täiesti ära.\nOn kellelgi veel nii? Et ei taha, et keelekat tehakse, kui pole enne pesnud?\nKivipea 26. oktoober 2011, kl 23.46\nKõrivähk ei hooli, kas pesed end enne sealt alt või mitte.\npohhuistka 26. oktoober 2011, kl 23.48\nKui see ei oleks nii, siis peaksid muretsema:)\nIga normaalne naine peseb enne seksi ja iga normaalne mees samuti.\nEt su mehel sellest pohhui on, siis ei oska muud kahtlustada,kui et tal on haistmismeel kadunud. Suitsetajad ei tunne spetsiifilisi lõhnu, need võivad lakkuda kasvõi sitta.\nkepipipi 26. oktoober 2011, kl 23.49\nkui mees tahab, siis ta peab saama keelekat teha\nn 26. oktoober 2011, kl 23.54\nMul ka samamoodi kaob isu ära.\nImelik,et mõni mees kohe tahabki,et ei pese. No sellest aru ei saa.Ma küll ei suuda haisvat ja rullidega riista suhu võtta.\npohhuistka 27. oktoober 2011, kl 00.00\nöäkkk...n, mul läks ainult mõttest süda pahaks:(\nNUMMIKAS 27. oktoober 2011, kl 00.07 Registreerus: 7 aastat tagasi\nHuvitav... Kust n teab, et miskid rullid on? ;)\nTerv, pohhuistka! Endiselt kibestunud suitsetajate suhtes ;) Kas nüüd just lausa s***a, aga lõhnataju on kindlapeale rikutud :)\nrullnoku 27. oktoober 2011, kl 00.08\nrullidega riista :DDD\nn 27. oktoober 2011, kl 00.11\nMulle on paar meest lausa öelnud,ma tulen külla,vaata,et sa ei pese,tahan keelekat teha. Kusjuures nad ei tee nalja. Mulle endale on enda lõhn vastik vahel,kui ma ei pese. Kuidas mõni saab seda haisu nautida? Aga eks enamus mehi tahab ikka puhast.\npohhuistka 27. oktoober 2011, kl 00.12\nNumm...mida tema kõike ei mäleta:P\nAga tõsi ta on, enne hakkan nunnaks kui suitsetajaga voodit jagama.\nNUMMIKAS 27. oktoober 2011, kl 00.15 Registreerus: 7 aastat tagasi\nMnjaa, eredaid kujusid on raske unustada :)\nnike 27. oktoober 2011, kl 00.35\nEile oli telekast üks film ja seal sai üks naine keelekat mitu minutit nii, et ohkas kogu aeg. Mees ei teinud teist nägugi. Aga tõsiasi oli selles, et kui naine püksid enne jalast ära võttis, siis pesema ta küll kohe ei läinud kuigi püksid olid nahast ja teadagi, mis nende nahast pükste sees toimub. Seal ei käi ju õhk läbi ja teadagi kui tihti nahkpükse üldse pestakse. Igatahes keele peale ei saa pahane olla kui see tahab head keelekat teha. Siis kui keelele ei meeldi enam, eks ta siis ei tee ka.\nNUMMIKAS 27. oktoober 2011, kl 00.39 Registreerus: 7 aastat tagasi\nKoerad lakuvad ka mune- pole veel ükski järele jätt ;)\npepe 27. oktoober 2011, kl 00.41\npepuaugukeelekas on mõnna kui seda mõnnasti teha\nrumaluke 27. oktoober 2011, kl 00.45\nAga selgitage keegi pls misasi see rullidega riist on?\nTeema algatajale nii palju, et mul endal sama foobia, mitte mingil juhul ei lase endale keelekat teha, kui pesnud pole!\nKEELEKAPIDU 27. oktoober 2011, kl 00.50\nRosinad peavad ka aetud olema,\net need mehele ninna ei satuks.\nKui need ninna satuvad, siis\non neid sealt väga raske kätte\nRosinad tuleb õigeaegselt\nRosinad võivad olla ka tagumise ava piirkonnas kust neid võibolla ei panegi ise tähele, aga mees muidugi märkab kohe. Ja siis on KEELEKAPIDU OTSAS!\nto rumaluke 27. oktoober 2011, kl 01.04\nValged rullid riista peal.Haisevad ka.\nNaine 27. oktoober 2011, kl 01.14\nväga lihtne, peale igat toaletis käiku peased end alt, vähegi kus võimalik (üldkasutatavates mitte igas toaletis), mina pesen ka kodus, iga kord. See ei ole vaid mehe jaoks, vaid üldine hügeen ja kui isu tekib pole suurt probleemi, muidugi duśśi all saab paremini pestud.\nmuri 27. oktoober 2011, kl 11.48\n> Mul ka samamoodi kaob isu ära.\n> Imelik,et mõni m\n> ees kohe tahabki,et ei pese. No sellest aru ei saa\n> .Ma küll ei suuda haisvat ja rullidega riista suhu\nSee on kaks ües,ühtlasi pestakse riist ära ja pakutakse mõnu\ningrid 27. oktoober 2011, kl 13.22\nMure?? Miks sa siis lipsti ära ei pese ennast? Väga painajalik on ennast sedasi hargitada, lasta lakkuda ja seejuures mõelda, et ohkurat, kuidas see kõik mulle praegu ei meeldi. Sa ei pese ennast ju tund aega, ega? Käid kähku ära ja valma. Tragi peab olema!\nto pepe al. pupu al. pilu 27. oktoober 2011, kl 13.29\nJära või pärakat, harakas!!\nEhhee! 27. oktoober 2011, kl 13.35\nSiit teemast on juba mitu (4?), pilule hästi öeldud kommi kustutatud. Milles asi, moded?!?\nLeidi 27. oktoober 2011, kl 14.01\nMul on viimasel ajal nii olnud, et enne peole minekut, kuskil enne kümmet laupäeva õhtul käin ennast dušši all pesemas ja öösel peale pidu lähen poisiga tema poole, umbes kell kolm, mõnikord ennem, varem ja siis kohe varsti hakkabki meil see hellitamine ja nautlemine pihta, kuni päris vahekorrani välja. No peo ajal pissil ikka käin, siis kuivatan ennast paberiga, aga kas peaks kodus enne eelmängu ka veel pesema? Kuidas teemalgataja ja teised teevad?\nPoiss ikka tahab, et ma imeksin tal naturaalselt ja ükskord ta demonstreeris mulle, kuidas ta enne kraani all sooja veega eesnaha tagasi tõmbas ja kõik ilusti puhtaks loputas.\nMa ise ei ole nagu veel korduvalt, siis peale üldist pesemist, mis võib olla siis nii viis tundi tagasi uuesti pesema hakanud. Ja poiss ei ole ka midagi öelnud, kui ta keelega tegutsenud on. ütlesin ükskord, et just kodus käisin pesus ja kõik.\n?!? 27. oktoober 2011, kl 14.17\nNo kui seal ööklubi nn. "peol" mõni "kivike" ka neelata, pidi mingi aeg jah suht savi olema, mida limpsid või keda paned.:D\nnisureisu 27. oktoober 2011, kl 17.33\nKas K punktiga siis enne vahekorda ei pesegi, vaid keeleka tegemiseks käib pesus ära?\nKas see polegi siis sinu jaoks elementaarne, et enne seksi käiakse pesus.\nto nike 27. oktoober 2011, kl 17.51\nSa rumal laps seda ikka tead, et film monteeritakse kokku, kuhu vahele mahuvad korduvad pesulkäigud.\nÜkski kõrgeltmakstud telepornonäitleja ei lasku nii madalale, et pesemata tutti või riista imeks.\nAga harimatu matsirahvas vaatab ja teeb täpselt järgi, mis filmis nähtud.\nteadja 27. oktoober 2011, kl 19.22\nRULLIGA RIIST---on peenis on ümber lokirulli keeratud,siis on ilusti krussis\nnaine 27. oktoober 2011, kl 21.48\nno mõne tunniga ei juhtu midagi. õhtul pestud riist kõlbab ka hommikul imeda ja minu tussu ei hakka samuti nii ruttu pahasti lõhnama.\nloomulikult peale tööpäeva, trenni, või klubituuri tuleks end pesta.\nkats 28. oktoober 2011, kl 01.41\nMis rullidega riist? Pole kunagi näinud sellist.\nMillest need rullid tekivad? Mitte midagi ei saa aru :S\npohhuistka 28. oktoober 2011, kl 11.52\nNeed rullid on smegma ehk eesnaha alla kogunev sekreet.\nKui mees ei pese oma tilli korralikult, sh ka eesnaha alt, siis on see hais tappev.\nKõik, mida sööme, joome ja sisse hingame!, eritub kõikide ihumahladega.\nPiss, sperma, naiste vedelikud haisevad ka ravimite võtmise järel.....kui oleme haiged siis iga haigus tekitab erineva higi jms lõhna. Sissehingatavad gaasid jm mittetahkel kujul olevad ained tulevad sama lõhnaga meie kehast ka välja (narkoosigaasid, suits, pesuvahendite lõhnad,lõhnakuused jne lõhnaained).\nLihtsalt enamus inimesi pole tänapäeval eriti lõhnatundlikud, seega ei koti neid pesemata riistad ega tutid.\nSelle teema postitustele ei saa vastata, sest teema on moderaatori poolt lukustatud.


Puidust Põrandakate Kinnitamine » Juhised 3 Etapis - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardPuidust põrandaplaat - 3 meetodit\nKaitse plekkide - õli ja vaha eest\nTõhus hermeetik - lakk\nPuidust põrand pitseerige samm-sammult\n1. Jahvatamine ja ettevalmistamine\n3. Kuivatage ja värvige uuesti\nKaitsmata puit võtab kõik mustuse ja isegi väikseim kohvipind on puidul püsivalt. Nii et puitpõrand kaotaks oma äärmise imavuse, tuleb see pitseerida. Põhimõtteliselt on olemas kolm meetodit. Siin näitame teile erinevate tihendusmaterjalide eeliseid ja puudusi ning seda, kuidas puitpõrand suletakse.\nTihendiga kaob tavaliselt ka osa puidu loomulikust välimusest. Mida parem on puitkonstruktsioon ja teravilja, seda madalam on pitseri kaitse.\nKasvavas järjekorras on siin võimalikud tihendid:\nPuitõli pakub ka puidust põrandale kerget kaitset püsivate plekkide eest. Aga väljavoolanud kohvi või joogivee jootmist tuleb kiiresti eemaldada. Aga õli pitseriga puit toimib nagu looduslik töötlemata materjal.\nVahaga võib aga puidu poorid kergelt tihendada. Puitvaha on aga igal juhul veidi tumedam ja kaotab seega osa oma loomulikust välimusest. Niiskus ja mustus ei saa siiski toimida nii kiiresti, kui vaha pitseerib puidu poorid.\nTegeliku värviga tihendamise teel on puidu pind täielikult suletud. Kuid see ei saa nii hästi hingata ja ka puidu poolt muidu väga tõhusalt tagatud niiskustasakaal kaob. Kuid puit on täielikult kaitstud ja kaitstud kahjustuste eest.\nVärvi tungimiseks puitu peab puidu pind olema lihvitud. Isegi kui see on uus puit, tuleb maali enne värvimist kergelt lihvida. Tolm, mida peate pehme harjaga hästi pühkima.\nKui paned värvi värvi korpusesse, siis laske tal seal mõneks minutiks puhata. Nii mullid, mis on põhjustatud segamisest, purunemisest ja hiljem mullivaba siledast pitserist. Kas värvi kasutatakse kas väga peene värvi rulli või pintsliga. See on põhimõtteliselt maitse küsimus. Töötage alati ruumi kaugest nurgast ukseni ja ärge kandke kingi, kui võimalik. Samuti tuleb tagada hea ventilatsioon.\nSõltuvalt tootja juhistest peab puitlakk kuivama vähemalt kaheksa tundi. Siiski on pinnas täielikult koormatav alles vähemalt ühe päeva pärast. Te peaksite ootama ka seda aega, kui soovite puitpõrandat teist korda maalida.\nKui sulle ei meeldi tavalise värvi läige, siis on nüüd väga ilusad mattpuidu viimistlused, mis saavad palju puidust struktuuri. Kuid need lakid tihendavad puitpõranda väga tõhusalt.


Salvestus: Piiriüleselt töötavate isikute tasude maksustamine\nEesti ettevõtted vajavad üha enam teiste riikide tööjõudu ning meie inimesed teevad üha rohkem tööd väljaspool Eestit. Samuti on palju töötajate lühiajalisi piiriüleseid töölähetusi. Piire ületava töötamise puhul on peamine maksuküsimus see, millises riigis tuleb makstavalt palgalt tasuda tulumaksu ja sotsiaalmaksu.\nSamuti on oluline teada, kuidas deklareerida tulusid oma residentsusriigis, sest õige käsitlus sõltub väga mitmetest detailidest.\nKoolituse eesmärk on anda põhjalikud teadmised, mis on seotud töötajate üle piiri töötamise ja lähetusega ning töötasu maksustamisega.\nKoolituse läbinu teab, milleks maksulepingud on vajalikud, kuidas määrata residentsust ning millised on residendi ja mitteresidendi Eesti tulude maksustamise erisused.\n- Töötasu maksustamise põhimõtted\n-Eesti ettevõte palkab mitteresidendist töötaja\n-Eesti resident töötab välisriigis, s.h. töölähetus\n- Millised tulud deklareeritakse Eestis?\n- Kas ja kuidas maksustatakse deklareeritud tulusid?\nRaamatupidajad, finantsjuhid, ettevõtete juhid, ettevõtjad ning kõik teised teemast huvitatud isikud.


TYCO SAI PIIRILINNAS NAPI KAOTUSE\n12. novembril mängis TYCO Rapla võõrsil Valga Maks&Mooritsa meeskonnaga. Viimasest Pärnu mängust oli kaasa võtta suurepärane emotsioon, kuid kahjuks ei olnud seekord sarnast minekut näha.\nKodumeeskond Valga oli kohtumises pidevalt juhtivaks pooleks ning Raplale jäi tagaajajaroll. Kui kaitsetöö üle ei saa niivõrd palju nuriseda, sest vastased viskasid 58 punkti, siis rünnakutel oli arenguruumi rohkelt – visketabavus ei küündinud parimate päevade tasemini ning kogu mängu vältel teenis meeskond vaid 5 vabaviset.\nSellegipoolest ei lasknud Rapla Valgal mängu lõplikult enda kasuks pöörata ning viimasel neljandikul läks heitlus üsna tihedaks. Rapla meeskonnale jäi mängu normaalaja viimane rünnakuvõimalus, mille õnnestumise korral oleks kohtumine läinud lisaajale. Kahjuks aga see stsenaarium ei täitunud ning TYCO Rapla pidi vastu võtma 56:58 kaotuse.\nTYCO Rapla meeskonna resultatiivseim oli Rait-Riivo Laane 17 punktiga, Žiga Fifolt ja Sven Kaldre lisasid 12 silma. Valga edukaim oli Edi Sinadinovic 20 punktiga.\nPikka puhkust TYCO meestel ei ole, juba neljapäeval, 14.novembril, võetakse suund Rakvere poole, et pidada Alexela meistriliiga mäng BC Tarvaga! Eelmisel Rakvere külastusel jäi võidust õige napilt puudu, mida rohkem Rapla fänne jõuab Rakverre, seda suuremad võimalused on seekord! Mäng algab kell 19.00.\nTihe mängude graafik saab jätku laupäeval, 16.novembril, kui TYCO Rapla läheb Eesti Karikavõistluste veerandfinaalis vastamisi TÜ Rockiga. Vastavalt juhendile peetakse kohtumine neutraalsel pinnal, milleks sellel korral on Viljandi Spordihall. Pall visatakse „lahti“ kell 15.00!


, Viise rasva poletamiseks magamise ajal\nSedasorti süsivesikud peaksid moodustama suurema osa meie toiduvalikust. Selleks on palju erinevaid võimalusi ning kõhurasva põletamiseks ei ole ühte kindlat suunda. Süsivesikud lagundatakse glükoosiks, mis jõuab energiaallikana vere kaudu vajalikesse kudedesse. Põhimetaboolne kiirus varieerub inimeselt inimesele sõltuvalt paljudest teguritest, millest ainult mõnda saab muuta: Kõrgus ja kaal: Mida suurem on inimese keha, seda rohkem on vaja toimimiseks kaloreid. Planeeri eineid Võta üks päev, et valmistada ette eined terveks nädalaks. Kui see tundub tuttav, siis võite olla kindel, et rasva tõhusaks põletamiseks on palju tervislikke võimalusi.\nVõib ju arvata, et kui organismis pole vabalt saada toidust saadud kaloreid, mida treeningu ajal energiaks kulutada, võtab ta kasutusele rasvavarud, kuid uuringute andmeil ei vasta see tõele. Sestap võta enne kardiotreeningut kasvõi midagi pisikest, sest täiesti tühjaga kõhuga ei tasu treenida. Kui treenid madalama intensiivsusega ehk pulsisagedusel, mida nimetatakse rasvapõletustsooniks, põletad sa tõesti valdavalt rasvu.\nKuid kokkuvõtteks on oluline pigem see, kui palju kaloreid sa kokku põletad. Joostes põletad 30 minutiga umbes kalorit ehk kalorit rasvade arvelt, kõndides aga sama ajaga umbes kalorit ehk kalorit rasvade arvelt. Ehk siis: suurema intensiivsusega treenides on võimalik rohkem rasva põletada.\nKui sa just ei tee ülesmäge sprinte või ei kasuta ratta puhul sellist käiku, kus pead pedaalide sõtkumiseks tõsist jõudu rakendama, ei ole su treeningul ilmselt eriti lihast kasvatavat toimet ja seepärast peaksid sa lisaks tegema jõutrenni. Kükid, jõutõmbed ja väljaasted on need, mis aitavad sul treenida jala- ja tuharalihaseid. Lisaks teeb jõutreening sinust parema jooksja ja rattasõitja.


Avasta, miks meestel on nibud\nSee on küsimus, mis sõltuvalt sellest, kuidas te seda vaatate, ei ole nii loll. Miks on meestel nibud, kui nad neid ei kasuta? Naishormoonid põhjustavad naiste rinnade kasvu ja nende rinnavähi edasiseks imetamiseks, kuid meeste puhul ei ole nibudel mingit kasu.\nMehed on nibud\nJärgmisena pakume sellele uudishimulikule küsimusele teaduslikku vastust . Muidugi võib maailm olla nii kummaline, kui tahame seda.\nEsiteks, naised on need, kes investeerivad rohkem paljunemisse : nad vastutavad embrüo raseduse eest. Mehed peavad neid vaid väetama, st nad investeerivad oma järglastesse väga vähe, et nad saaksid paljude erinevate naistega mitmel korral seostuda. See on üks põhjusi, miks mehed ei ole nibud: nende evolutsiooniline valik lükkab igasuguse raseduse nende sees.\nNibude olemasolu põhjus on lihtne: paljudel juhtudel säilitab areng meie kehaosi, mis ei ole kasulikud, kuid mitte kallid. Kuna Jumal ei sekku evolutsioonis (või kõrgemas üksuses), ei ole disain alati loogiline ja arukas. Tõepoolest, nagu lisa või tarkuse hambad, on isased nibud kasutud.\nTõepoolest, mõnede valgustatud teoreetikute sõnul on arukas disain, mille kohaselt kõigil evolutsioonilises valdkonnas on tähendus, mis ei ole üldse õige. Nibud on näide: meestel ei ole nad kunagi teeninud midagi ega teeninud, kui nad äkki ei saa rasestuda. Me kujutame ette, et see ei toimu lühikese aja jooksul.


Kodurobotid.ee | Deebot OZMO T8 AIVI - Kodurobotid.ee\nEsileht / Pood / Robottolmuimejad / Deebot OZMO T8 AIVI\nVaata ostukorvi “Deebot 710” lisati sinu ostukorvi.\nKuumakse al. 31.11€\nDeebot OZMO T8 AIVI on Ecovacsi 2020 aasta robottolmuimeja, mis on konkurentsitult parim oma tarkuse ja puhastuskvaliteedi poolest. Robot kasutab tehisintelligentsi (AI), et tuvastada teele jäävaid takistusi, asju ja juhtmeid. Tänu sellele suudab robot neid esimesel koristuskorral edukat vältida ja pakkuda välja ka ainult nende alt koristamise kui asjad on põrandalt eemaldatud. Nii saab puhtaks ka nende alune pind.\nLisaks oma nutikusele on robot ka sinu silmadeks kodus, nimelt on robotil sisseehitatud kaamera, mille pilti on võimalik läbi telefoni vaadata ja robotit soovitud kohta suunata. Samuti on murranguline OZMO ™ Pro põrandapesufunktsionaalsus, kuna seadme alla olev mopp ka vibreerib vastu põrandat, et saada kätte ka raskemad plekid. Nagu ka eelmistel Ecovacs Deebot tippmudelitel, on ka T8-l suure mahutuvusega aku, millega tavaline roboti tööaeg on kuni 175 minutit.\nT8 AIVI erilised omadused:\nParim takistuste, asjade ja juhtmete tuvastussüsteem\nPeale koristamist kuvab maas vedelenud asjadega kaardi, et siis ka nende alt minna pinda koristama.\nSisseehitatud kaamera LIVE pildiedastusfunktsiooniga (mitte koristamise ajal).\nVeel omadusi allpool Lisainfo-s.\nRobottolmuimeja Deebot OZMO T8 AIVI on Ecovacsi tippmudel, mis esimesena teiste robotite hulgas, kasutab tehisintelligentsi oma ümbruskonna kaardistamiseks ja tundma õppimiseks. Seade tunneb ära ajutiselt maas vedelevad asjad, juhtmed ja takistused, et neid siis vältida. Seade pidevalt õpib tundma uusi asju, et siis koristamise lõpus neid kaardi peal kuvada. Kui need siis nüüd põrandalt ära koristada, läheb robot ka ainult nende alt koristama.\nEsimesena Deebotite valikust, on T8 AIVI-l sisse ehitatud kaamera. Soovi korral saab läbi roboti kaamera vaadata kodust olukorda ja suunata robotit täpselt sinna kuhu soov on. Olgu selleks siis lastetoa kontroll või lemmiklooma taga otsimine. Samuti saab läbi roboti edastada kodusolijatele ka häälsõnumeid. Lisaks saab roboti saata mööda kodu partullima ja edastada soovitud kohtadest pilte.\nNagu kõik OZMO funktsiooniga robottolmuimejad siis lisaks lihtsalt tolmu imemisele, seade ka peseb põranda, aga veelgi põhjalikumalt. Nimelt uue OZMO ™ Pro pesemis tehnoloogia abil pannakse seadme all olev niisutatud mopp kõrgsageduslikult vibreerima, et saada kätte ka kangekaelsemad plekid. Kui vibreeriva mopi funktsiooni ei soovi kasutada, saab selle eemaldada või asendada tavalise OZMO mopiga.\nKomplektis: seade, küljeharjad 4 tk, OZMO Pro pumbaga veeanum, mikrokiust mopp, ühekordsed mopi lapid, laadimisjaam.\nJah. Seade kaardistab koristatava ala ja puhastab selle alusel.\nMitme kaardi salvestamine\nJah. Robot saab salvestada mitme korruse kaardid, et veelgi täpsemalt koristada.\nJah. Võimalus määrata alade koristusjärjekorda.\nJah. Automaatselt jätkab peale laadimist sealt kus pooleli jäi.\nJah. Reguleerib imemisvõimsust võimsust vastavalt koristatavale pinnale.\n20 mm ilma mopita, 13mm mopiga\n67 db (Max režiimis)\n2 küljeharja, pöörlev peahari\nJah. Kogu seadme juhtimine toimub mobiilirakenduse kaudu.\nJah. Põrke- ja kukkumissensorid.\nD OZMO Slim 10 (lisa) harjad + filtrid\n649.00 € 599.00 € Lisa korvi\nDeebot T8 tühjendusjaam\n289.00 € Lisa korvi


Mis on psühhodraama? - Psühhodraama Instituut | Psühhodraama Instituut\nAlgselt oli psühhodraama grupiviisilise psühhoteraapia varaseim vorm. Psühhodraama rajaja J.L.Moreno märkas nimelt, et vaimsel tervenemisel ja uute toimetulekuviiside ning õnnelikuma elamise õppimisel saab üks inimene teisele abiks olla. Ning et tervendavalt mõjuvad tegelikud kohtumised ja ühine mänguline tegutsemine.\nTänapäeval armastame öelda, et psühhodraama on subjektiivse tõe uurimine tegevuslike meetoditega.\nPsühhodrama lavastaja käivitab pärast spetsiaalset soojendust tegevuse, mille käigus osalejad saavad ennast, oma elu ja suhteid uurida ja ennast mingis mõttes proovile panna. Rolle vahetades, oma tegemisi teiste esituses kõrvalt vaadates, erinevaid tehnikaid kasutades suureneb spontaansus, areneb üksteise tunnetamine ja võime mõista ning juhtida tundeid ja suhteid. Tegutsemisele järgneb kogetu mõtestamine.\nPsühhodraama keskne mõiste on spontaansus – võime uutes olukordades kohaselt toimetada ja harjumuspärases keskkonnas uusi sobivaid käitumisviise leida. Olla proaktiivne tegutseja, mitte virisev jauraja. J.L.Moreno arvas, et spontaansust saab arendada keskkonnas, mis on vaba keskpärasuse kuritarvitustest. Psühhodraamakursustel tekitame seda üheskoos.


Pärnu Hotel (Pärnu, Eesti) alates 80€: pakkumised, hinnangud, fotod | momondo\nRuutli 44, 80010 Pärnu, Parnumaa\nPärnu Hotel asub kesklinnas, jalutuskäigu kaugusel orientiiridest nagu Pärnu muuseum ja Katariina kirik. Külastajate käsutuses on ööpäevaringselt avatud vastuvõtulaud, mitmekeelne personal ja pagasihoid. Sinu järgmise ürituse toimumiskoht on Pärnu? See hotell pakub 84 m² konverentsipinda (sh konverentsiruum). Saadaval on iseteenindusega tasuta parkla.\nPärnu Hotel: fotod\nSaadaval toad hotellis Pärnu Hotel\nKas see on tõesti odavaim?\nMeie parima hinna garantii annab sulle kindluse, et saad internetist odavaima hinnaga hotellitoa.\nNäita kõiki 106 mugavust\nLigipääsetavus ja keskkonnasäästlikkus\nParkimine ja transport\nHuviväärsused hotelli Pärnu Hotel lähedal\nSoovitused valis välja Momondo Places\nParnu Museum0,0 km\nParnu Beach1,3 km\nSuurepäraneBased on 1611 verified guest reviews\nGood location and generous breakfast. (in 43 reviews)\n"Great localization, nice room, tasty breakfast" (in 37 reviews)\nSmall room and bathroom. (in 5 reviews)\nJunior suite sofa bed was terrible. (in 4 reviews)\nVery small car parking place! (in 1 review)\nPaarid Üksikud Pered Sõbrad\nSaabumine ükskõik mis ajal pärast kella 15:00, lahkumine ükskõik mis ajal enne kella 12:00\nTühistamise ja ettemakse tingimused võivad varieeruda toaliikide ja pakkujate lõikes.\nKuidas tundub Pärnu Hotel võrdluses teiste sihtkoha Pärnu 3 tärni hotellidega?\nKeskmiselt maksab Pärnu Hotel vähem kui 3 tärni hotellid sihtkohas Pärnu. Öö hotellis Pärnu Hotel maksab enamasti 54€, samas kui sihtkoha Pärnu keskmine öö hind on 45€ või rohkem.\nKui kaugel on Pärnu Hotel lennujaamast Tallinn Ulemiste?\nLennujaama Tallinn Ulemiste ja hotelli Pärnu Hotel vaheline kaugus on 115,8 km. Sõit lennujaamast hotelli ja sealt tagasi peaks võtma sõltuvalt liiklusest umbes 3h 35min. Arvesta, et liiklemisele kulub palju aega, eriti linnades.\nKuidas kõige paremini lennujaamast Tallinn Ulemiste hotelli Pärnu Hotel minna?\nHotellis Pärnu Hotel peatuvate reisijate seas on väga populaarne takso või sõidujagamisteenuse tellimine ning lennujaamast Tallinn Ulemiste otse hotelli sõitmine.\nKas Pärnu Hotel pakub einestamisvõimalusi?\nHotellis Pärnu Hotel on kohapeal restoran, mida saavad kasutada nii hotelli kliendid kui kõik teised. Küsi köögi lahtiolekuaegu vastuvõtulaua töötajalt või helista hotellile Pärnu Hotel numbril +372 447 8911. Hotelli Pärnu Hotel töötajad kutsuvad külastajaid üles toateenindust kasutama, et toit otse köögist oma tuppa tellida.\nKas hotellis Pärnu Hotel on bassein?\nMeie andmete põhjal pole hotellis Pärnu Hotel kohapeal basseini, kuid hotellid teevad pidevalt muudatusi ja täiendusi, millest nad meile alati tingimata teada ei anna. Kindlam oleks, kui helistaksid hotellile Pärnu Hotel numbril +372 447 8911.\nMis on hotelli Pärnu Hotel telefoninumber?\nParim number hotelliga Pärnu Hotel ühenduse võtmiseks on +372 447 8911.\nKas hotellis Pärnu Hotel on WiFi?\nJah, Pärnu Hotel pakub oma külastajatele WiFit.\nKas Pärnu Hotel pakub külastajatele kohapeal jõusaali või fitness-keskust?\nHotellis Pärnu Hotel on jõusaal, mida külastajad kasutada saavad. Enamasti pole hotellide jõusaalid ööpäevaringselt avatud, nii et küsi kindlasti vastuvõtulaua töötajalt, millal jõusaal avatud on ja kuidas seda kasutada saab.\nRanna Puiestee 1, Pärnu, Pärnu maakond\nSide 14, Pärnu, Pärnu maakond\nAisa 39, Pärnu, Pärnu maakond\nHommiku 17, Pärnu, Pärnu maakond\nMere Pst 7, Pärnu, Pärnu maakond\nSuur Joe 44a, Pärnu, Pärnu maakond\nLeia hotelle sihtkohas Pärnu


Tagasivaade Hooaja Avavõistlusele | Otepää Golfiklubi\nTagasivaade Hooaja Avavõistlusele\nUrsula Muts / 14. mai 2015\nMeeleolukaim pilt avavõistluselt! Kus on antud pilt tehtud?\nTagasivaade OGK Hooaja Avavõistlusele\nMöödunud laupäev oli üks eriti õnnestunud päev! Oli suurepärane ilm, oli meeleolukas golfivõistlus ning võistlusest võttis osa üks tore golfarite seltskond, kes said üle pikale veninud talve taaskord kokku Hooaja Avavõistlusel. Tegime jälle ajalugu, mida meenutada. Osavõtjaid on aasta-aastalt aina rohkem ja selle üle on ainult hea meel! Sedakorda võttis võistlusest osa peaaegu sada, ehk siis 94 tublit golfarit. Ehk oleks olnud sadagi, kui rahvas veidi julgemalt küsida maldaks. Siit-sealt oli kuulda, et võistlusele jäeti tulemata, kuna polnud aktiivset hcp-d. Avavõistlusele ootame alati KÕIKI golfareid, olenemata hcp staatusest, ei pea isegi klubiliige olema kusagil. Tullakse lihtsalt kokku ja tuletatakse golfiliigutused meelde :)\nKindlasti tekitas mõnes klubiliikmes küsimusi, miks tehti portreepilte ennem võistlust. Olgem rahulikud, neid ei panda avalikult kuhugi delfisse ega mujale, vaid klubi kasutab oma liikmete pilte vaid heatahtlikul eesmärgil ning kui vähegi on võimalust, siis kasutatakse pilte nt golfboksis võistlustel võistlejate illustreerimiseks. Mõned head sõbrad kasutasid aga juhust, ning lasid endast OGK taustal pilte teha. Pilte on võimalik näha kodulehe galeriis.\nSiinkohal väike tagasivaade tähtsamatest hetkedest!\nLähim lipule rajal 13 - Vahur Roht 2 m 31 cm\nPikim avalöök rajal 1 M - Eero Soosaar\nPkim avalöök rajal 1 N - Alice Andressoo\nOsavõtjaid kokku 28 meeskonda. Esikolmik järgmiste tulemustega:\nI koht tulemusega -9 Harri Värv/Margo Liiv\nII koht tulemusega -6 Margus Sokk/Rünno Vahlberg\nIII koht tulemusega -4 Toomas Tamme/Igor Viirlaid\nOsavõtjaid kokku 19 meeskonda. Esikolmik kujunes järgmiselt:\nI koht tulemusega -9 Benno Maaring/Triin Anette Kaasik\nII koht tulemusega -3 Ake Andressoo/Alice Andressoo\nIII koht tulemusega -2 Juhan Peedimaa/Eva Peedimaa\nLõpetuseks soovib korraldustoimkond tänada meie tublisi abilisi Terjet ja Helbet, kelleta ei kujuta ilmselt keegi meist enam klubi võistluseid ette! Suured tänud neile! See aga ei tähenda, et meil abilisi rohkem tarvis poleks. Juba järgmine võistlus, President Cup, 06.juunil, terendab ees ning korraldustoimkond vajab kindlasti juurde abikäsi. Kes kohe oskab öelda, et saab aidata, palun andke märku meilile ursula@ogk.ee või helistades 59128080.


Doktoritöö: inimtegevus Peipsi järve lähistel peaks olema läbimõeldum - Loodus - Heureka\n13. detsember 2017, 10:29\nReedel, 15. detsembril tuleb Eesti Maaülikoolis kaitsmisele Kadi Palmiku filosoofiadoktori väitekiri teemal «Looduslike ja inimtekkeliste survetegurite mõju Peipsi järve suurtaimestikule. Effects of natural and anthropogenic pressures and disturbances on the macrophytes of Lake Peipsi.»\nTöö eesmärk oli välja selgitada, kuidas mõjutavad Peipsi järve suurtaimestikku inimtekkelised survetegurid nagu eutrofeerumine ja pilliroo eemaldamine. Samuti teha kindlaks veetaseme kõikumisest tulenevad muutused suurtaimestiku liigirikkuses ja ohtruses.\n«Madalveeperioodil tõusid märgatavalt nii suurtaimede liigirikkus kui ka ohtrus. Seega on ökoloogilise seisundi hinnang taimestiku järgi märkimisväärselt mõjutatud looduslikust häiringufaktorist,» rääkis Kadi Palmik. Ta lisas, et suurtaimedel on väga oluline roll nii vee keemiliste omaduste mõjutajana kui ka elu- ja varjepaigana ning toidubaasina paljudele teistele liikidele, mistõttu on oluline jälgida suurtaimestikus toimuvaid muutusi.\nTööst selgus, et inimtekkelisest eutrofeerumisest tingitud rooalade laienemine on vähendanud väikesekasvulistele liikidele sobivaid elupaiku. Kaldaalade kinnikasvamine on suurendanud kohalike elanike vajadust rannaalade majandamiseks. Üldiselt võib tihedate pillirookogumike eemaldamist pidada taimestiku liigirikkusele positiivseks, kuid vältida tuleks monotoonsete ja kuivade kõrgendatud alade kujundamist, mis vähendab Peipsile iseloomulike taimeliikide kasvukohti.\n«Arvestades, et pilliroo eemaldamine on Peipsi rannaaladel hoogustunud, tuleks varasemast suuremat tähelepanu pöörata selleks kasutatavatele meetoditele. Uuringus saadud tulemused annavad väärtuslikku teavet soovituste andmiseks, et tagada elupaikade mitmekesisus. Veetaseme muutuse olulisus taimestiku liigirikkusele annab vajalikku lisainfot selle loodusliku häiringufaktori paremaks arvestamiseks Peipsi seisundi hindamisel,» lisas Palmik.\nDoktoritöö avalik kaitsmine toimub 15. detsembril algusega kell 14.15 Baeri majas (Veski 4, Tartu). Doktoritöö juhendajad on vanemteadurid Helle Mäemets ja Külli Kangur ning oponent prof Mennobart van Eerden Hollandist.